# Az Európai Unió L 67/2009

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 67 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. március 12. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 67

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. március 12.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 188/2009/EK rendelete (2009. március 9.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 1 |
| | * | A Tanács 189/2009/EK rendelete (2009. március 9.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló 1425/2006/EK rendelet módosításáról | 5 |
| | | A Bizottság 190/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 7 |
| | | A Bizottság 191/2009/EK rendelete (2009. március 11.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2. és 2009. március 6. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról | 9 |
| | * | A Bizottság 192/2009/EK rendelete (2009. március 11.) a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról szóló 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizalmas adatok Bizottság (Eurostat) és a tagállamok közötti cseréje tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  ) | 14 |
| | * | A Bizottság 193/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 22 |
| | * | A Bizottság 194/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről | 50 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 188/2009/EK rendelete (2009. március 9.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

1

*

A Tanács 189/2009/EK rendelete (2009. március 9.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló 1425/2006/EK rendelet módosításáról

5

A Bizottság 190/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

7

A Bizottság 191/2009/EK rendelete (2009. március 11.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2. és 2009. március 6. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról

9

*

A Bizottság 192/2009/EK rendelete (2009. március 11.) a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról szóló 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizalmas adatok Bizottság (Eurostat) és a tagállamok közötti cseréje tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  )

1

14

*

A Bizottság 193/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

22

*

A Bizottság 194/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről

50

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/180/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. március 11.) a 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az EN 12312-9:2005 Légi közlekedés földi berendezései – Jellegzetes követelmények – 9. rész: Konténer-/raklaprakodók szabvány hivatkozásának jelzetének korlátozással ellátott közzétételéről
  (az értesítés a C(2009) 1551. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 85 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/180/EK

*

A Bizottság határozata (2009. március 11.) a 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az EN 12312-9:2005 Légi közlekedés földi berendezései – Jellegzetes követelmények – 9. rész: Konténer-/raklaprakodók szabvány hivatkozásának jelzetének korlátozással ellátott közzétételéről
  (az értesítés a C(2009) 1551. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 1551. számú dokumentummal történt)

1

85

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2009/181/KKBP együttes fellépése (2009. március 11.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének kinevezéséről | 88 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2009/181/KKBP együttes fellépése (2009. március 11.) az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének kinevezéséről

88

| | | IV   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | Az EFTA-államok Állandó Bizottsága |
| | * | Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 5/2008/SC számú határozata (2008. december 4.) az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló 5/2004/SC és 1/2007/SC számú állandó bizottsági határozat módosításáról | 93 |

IV   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

Az EFTA-államok Állandó Bizottsága

*

Az EFTA-államok Állandó Bizottságának 5/2008/SC számú határozata (2008. december 4.) az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló 5/2004/SC és 1/2007/SC számú állandó bizottsági határozat módosításáról

93

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1996. december 20-i 96/96/EK tanácsi irányelvhez (HL L 46., 1997.2.17.) (Magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 2. kötet, 514. o.) | 95 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1996. december 20-i 96/96/EK tanácsi irányelvhez (HL L 46., 1997.2.17.) (Magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 2. kötet, 514. o.)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/1

---

A TANÁCS 188/2009/EK RENDELETE

(2009. március 9.)

a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | Egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az eredeti vizsgálati időszak a 2003. április 1-jétől2004. március 31-ig tartó időszakra terjedt ki. |
| --- | --- |

(1)

Egy vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) a Tanács az 1174/2005/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára. Az eredeti vizsgálati időszak a 2003. április 1-jétől2004. március 31-ig tartó időszakra terjedt ki.

| (2) | A Tanács 684/2008/EK rendeletével (3) pontosította az eredeti vizsgálat hatályát. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 684/2008/EK rendeletével (3) pontosította az eredeti vizsgálat hatályát.

2.   Felülvizsgálati kérelem

| (3) | A részleges időközi felülvizsgálatot egy kínai exportáló gyártó, Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. (a továbbiakban: Yale) által benyújtott kérelem és információ alapján indították. Az információ arra mutatott, hogy a Yale-re vonatkozó intézkedések alapját képező körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósak. A Yale többek között első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy eleget tesz a piacgazdasági elbánás követelményeinek, és hogy a saját költségein alapuló rendes értéknek és a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása az intézkedések jelenlegi szintjénél jóval alacsonyabb dömpinget eredményezne. Következésképpen a korábban megállapított dömping szintjén alapuló intézkedések jelenlegi szinten való fenntartása már nem tűnik szükségesnek a dömping ellensúlyozására. |
| --- | --- |

(3)

A részleges időközi felülvizsgálatot egy kínai exportáló gyártó, Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. (a továbbiakban: Yale) által benyújtott kérelem és információ alapján indították. Az információ arra mutatott, hogy a Yale-re vonatkozó intézkedések alapját képező körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósak. A Yale többek között első látásra elfogadható (prima facie) bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy eleget tesz a piacgazdasági elbánás követelményeinek, és hogy a saját költségein alapuló rendes értéknek és a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlítása az intézkedések jelenlegi szintjénél jóval alacsonyabb dömpinget eredményezne. Következésképpen a korábban megállapított dömping szintjén alapuló intézkedések jelenlegi szinten való fenntartása már nem tűnik szükségesnek a dömping ellensúlyozására.

3.   Felülvizsgálat

| (4) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő nyilvánvaló (prima facie) bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent értesítéssel (4) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a Yale-t érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. |
| --- | --- |

(4)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő nyilvánvaló (prima facie) bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent értesítéssel (4) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a Yale-t érintő dömping vizsgálatára korlátozódik.

| (5) | A dömping vizsgálata a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(5)

A dömping vizsgálata a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

| (6) | A Bizottság hivatalosan értesítette a Yale-t, valamint Kína (a továbbiakban: érintett ország) és a közösségi ágazat képviselőit – az eredeti vizsgálat meghatározása szerint – a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A meghallgatásra lehetőséget kapott minden érdekelt fél, aki azt kérte, és bizonyította, hogy a meghallgatáshoz különös érdeke fűződik. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság hivatalosan értesítette a Yale-t, valamint Kína (a továbbiakban: érintett ország) és a közösségi ágazat képviselőit – az eredeti vizsgálat meghatározása szerint – a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A meghallgatásra lehetőséget kapott minden érdekelt fél, aki azt kérte, és bizonyította, hogy a meghallgatáshoz különös érdeke fűződik.

| (7) | A Bizottság kérdőíveket küldött a Yale-nek, az érintettként ismert közösségi gyártóknak, a kézi emelőkocsik ismert kanadai gyártóinak – Kanada lévén az eredeti vizsgálathoz kiválasztott analóg ország –, valamint a kézi emelőkocsik ismert indiai és malajziai gyártóinak, mivel ezeket az országokat az eredeti vizsgálat során mint lehetséges alternatív analóg országokat tartották számon. A Bizottság a Yale-nek piacgazdasági elbánás iránti kérelmet tartalmazó nyomtatványt is küldött. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság kérdőíveket küldött a Yale-nek, az érintettként ismert közösségi gyártóknak, a kézi emelőkocsik ismert kanadai gyártóinak – Kanada lévén az eredeti vizsgálathoz kiválasztott analóg ország –, valamint a kézi emelőkocsik ismert indiai és malajziai gyártóinak, mivel ezeket az országokat az eredeti vizsgálat során mint lehetséges alternatív analóg országokat tartották számon. A Bizottság a Yale-nek piacgazdasági elbánás iránti kérelmet tartalmazó nyomtatványt is küldött.

| (8) | A Yale-től és egy közösségi gyártótól érkezett a kérdőívekre válasz, valamint egyéb észrevételek és információk. |
| --- | --- |

(8)

A Yale-től és egy közösségi gyártótól érkezett a kérdőívekre válasz, valamint egyéb észrevételek és információk.

| (9) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a piacgazdasági elbánás és a dömping megállapításához szükségesnek tartott, elemezte a kapott információkat, és ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyein:






  — | Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, Kína, |
| --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a piacgazdasági elbánás és a dömping megállapításához szükségesnek tartott, elemezte a kapott információkat, és ellenőrző látogatásokat tett az alábbi vállalatok telephelyein:

—

Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, Kína,

| — | Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Németország. |
| --- | --- |

—

Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Németország.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (10) | Az érintett termék meghatározása megegyezik az eredeti vizsgálat során használt meghatározással, a 684/2008/EK rendelet pontosítása szerint. Az érintett termék az ex 8427 90 00, illetve az ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt, Kínából származó, rendszerint raklapokra helyezett anyagok mozgatására használt, nem önjáró kézi emelőkocsi, valamint annak alapvető részegységei, azaz alváz és hidraulika. Az (1) preambulumbekezdésben említett, a végleges dömpingellenes vámot elrendelő rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak az olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével, kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők). |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék meghatározása megegyezik az eredeti vizsgálat során használt meghatározással, a 684/2008/EK rendelet pontosítása szerint. Az érintett termék az ex 8427 90 00, illetve az ex 8431 20 00 KN-kód alá besorolt, Kínából származó, rendszerint raklapokra helyezett anyagok mozgatására használt, nem önjáró kézi emelőkocsi, valamint annak alapvető részegységei, azaz alváz és hidraulika. Az (1) preambulumbekezdésben említett, a végleges dömpingellenes vámot elrendelő rendelet alkalmazásában kézi emelőkocsinak az olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével, kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők); ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek); iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők); vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).

2.   Hasonló termék

| (11) | A jelenlegi felülvizsgálat rámutatott, hogy a Kínában a Yale által gyártott és a kínai piacon értékesített kézi emelőkocsi ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanaz a rendeltetésük, mint a Közösségbe exportált kézi emelőkocsiknak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

A jelenlegi felülvizsgálat rámutatott, hogy a Kínában a Yale által gyártott és a kínai piacon értékesített kézi emelőkocsi ugyanazokkal az alapvető fizikai jellemzőkkel rendelkeznek és ugyanaz a rendeltetésük, mint a Közösségbe exportált kézi emelőkocsiknak. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

1.   Piacgazdasági elbánás

| (12) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon exportáló gyártók számára, amelyek esetében megállapítást nyert, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis abban az esetben, amikor ezen exportáló gyártók igazolják, hogy a hasonló termék gyártására és értékesítésére piacgazdasági feltételek érvényesülése mellett kerül sor. Az egyszerűbb hivatkozás érdekében ezeknek a kritériumoknak a meghatározása röviden összefoglalva az alábbiakban található:






  1. | az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik; |
| --- | --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon exportáló gyártók számára, amelyek esetében megállapítást nyert, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis abban az esetben, amikor ezen exportáló gyártók igazolják, hogy a hasonló termék gyártására és értékesítésére piacgazdasági feltételek érvényesülése mellett kerül sor. Az egyszerűbb hivatkozás érdekében ezeknek a kritériumoknak a meghatározása röviden összefoglalva az alábbiakban található:

1.

az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;

| 2. | a vállalatok egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással rendelkeznek, amelyet a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban függetlenül ellenőriznek, és azt használják minden célra; |
| --- | --- |

2.

a vállalatok egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással rendelkeznek, amelyet a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban függetlenül ellenőriznek, és azt használják minden célra;

| 3. | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;

| 4. | a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot; |
| --- | --- |

4.

a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot;

| 5. | az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik.

| (13) | A Yale piacgazdasági elbírálást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és a megadott határidőn belül kitöltötte az exportáló gyártók piacgazdasági elbírálás iránti kérelmét tartalmazó nyomtatványt. |
| --- | --- |

(13)

A Yale piacgazdasági elbírálást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és a megadott határidőn belül kitöltötte az exportáló gyártók piacgazdasági elbírálás iránti kérelmét tartalmazó nyomtatványt.

| (14) | A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.

| (15) | A Yale nem bizonyította be, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi feltételeknek. A vállalat az 1. és a 2. feltételnek nem felelt meg. |
| --- | --- |

(15)

A Yale nem bizonyította be, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott valamennyi feltételeknek. A vállalat az 1. és a 2. feltételnek nem felelt meg.

| (16) | Az 1. feltételre vonatkozóan a helyszínen megállapították, hogy a vállalat alapszabályai kifejezetten tartalmaznak belföldi értékesítési korlátozásokat; nevezetesen a vállalat termékei 100 %-át tengerentúli piacokon köteles értékesíteni. A Yale azzal érvelt, hogy ezek a megszorítások soha nem játszottak lényegi szerepet, mivel a felülvizsgálati időszak alatt voltak kisebb belföldi eladásai. A vállalat ennek ellenére nem tudta konkrétan bebizonyítani, hogy sem de facto, sem de iure nincs alávetve az alapszabályaiban lefektetett, fent említett megszorításoknak. Emellett a helyszínen az is bebizonyosodott, hogy a vállalat exportértékesítéssel kapcsolatos döntéseit az állam nyilvánvalóan befolyásolta. Kiderült, hogy a Yale 2002 óta 50 %-os társasági jövedelemadókulcs-kedvezményben részesül. Ez az adócsökkentés a részben külföldi tőkével működő, valamint a külföldi vállalkozásokra vonatkozó társasági jövedelemadótörvény megfelelő végrehajtási szabályaiból ered. A szabályok előírják, hogy az olyan exportorientált, részben külföldi tőkével működő vállalatok, mint a Yale, amelyeknek exporteladásai az éves forgalma 70 %-át vagy annál is többet tesznek ki, 50 %-os adócsökkentésre jogosultak, miután lejárt a társasági jövedelemadókedvezmény időszaka. A fentiekből kiviláglik, hogy a Yale exporteladásaira vonatkozó üzleti döntéseit nem kizárólag a kínálatot és a keresletet tükröző piaci jelzések függvényében hozza meg. A vállalat tehát jelentős állami befolyás alatt áll, amelynek keretében adókedvezményekben részesül azzal az explicit feltétellel, hogy meghozzon bizonyos üzleti döntéseket belföldi és exportértékesítésére vonatkozóan. A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy eleget tesz az 1. követelménynek. |
| --- | --- |

(16)

Az 1. feltételre vonatkozóan a helyszínen megállapították, hogy a vállalat alapszabályai kifejezetten tartalmaznak belföldi értékesítési korlátozásokat; nevezetesen a vállalat termékei 100 %-át tengerentúli piacokon köteles értékesíteni. A Yale azzal érvelt, hogy ezek a megszorítások soha nem játszottak lényegi szerepet, mivel a felülvizsgálati időszak alatt voltak kisebb belföldi eladásai. A vállalat ennek ellenére nem tudta konkrétan bebizonyítani, hogy sem de facto, sem de iure nincs alávetve az alapszabályaiban lefektetett, fent említett megszorításoknak. Emellett a helyszínen az is bebizonyosodott, hogy a vállalat exportértékesítéssel kapcsolatos döntéseit az állam nyilvánvalóan befolyásolta. Kiderült, hogy a Yale 2002 óta 50 %-os társasági jövedelemadókulcs-kedvezményben részesül. Ez az adócsökkentés a részben külföldi tőkével működő, valamint a külföldi vállalkozásokra vonatkozó társasági jövedelemadótörvény megfelelő végrehajtási szabályaiból ered. A szabályok előírják, hogy az olyan exportorientált, részben külföldi tőkével működő vállalatok, mint a Yale, amelyeknek exporteladásai az éves forgalma 70 %-át vagy annál is többet tesznek ki, 50 %-os adócsökkentésre jogosultak, miután lejárt a társasági jövedelemadókedvezmény időszaka. A fentiekből kiviláglik, hogy a Yale exporteladásaira vonatkozó üzleti döntéseit nem kizárólag a kínálatot és a keresletet tükröző piaci jelzések függvényében hozza meg. A vállalat tehát jelentős állami befolyás alatt áll, amelynek keretében adókedvezményekben részesül azzal az explicit feltétellel, hogy meghozzon bizonyos üzleti döntéseket belföldi és exportértékesítésére vonatkozóan. A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy eleget tesz az 1. követelménynek.

| (17) | A 2. követelményt illetően a helyszínen végzett vizsgálat megállapította, hogy az alapvető nemzetközi számviteli standardok alapelveit mind az elszámolásokban, mind pedig azok felülvizsgálatakor figyelmen kívül hagyták (pl. a költség-haszon összevetés elve, valutaátváltási politikák, a pénzügyi helyzet hitelt érdemlő ismertetésének hiánya és a kizárólag a vizsgálat céljaira készített elszámolások), ami megkérdőjelezi a vállalat könyvelésének hitelességét. Ezért azt a következtetést lehetett levonni, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy eleget tesz a 2. követelménynek. |
| --- | --- |

(17)

A 2. követelményt illetően a helyszínen végzett vizsgálat megállapította, hogy az alapvető nemzetközi számviteli standardok alapelveit mind az elszámolásokban, mind pedig azok felülvizsgálatakor figyelmen kívül hagyták (pl. a költség-haszon összevetés elve, valutaátváltási politikák, a pénzügyi helyzet hitelt érdemlő ismertetésének hiánya és a kizárólag a vizsgálat céljaira készített elszámolások), ami megkérdőjelezi a vállalat könyvelésének hitelességét. Ezért azt a következtetést lehetett levonni, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy eleget tesz a 2. követelménynek.

| (18) | A Yale és a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételeket tegyen. A Yale nem tett erre vonatkozó külön észrevételeket, míg egy közösségi gyártó általános megállapításokat terjesztett be. |
| --- | --- |

(18)

A Yale és a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételeket tegyen. A Yale nem tett erre vonatkozó külön észrevételeket, míg egy közösségi gyártó általános megállapításokat terjesztett be.

| (19) | A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Yale nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban. |
| --- | --- |

(19)

A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Yale nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.

2.   Egyéni elbánás

| (20) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában országos vámot állapítanak meg, kivéve akkor, ha a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek, és ezért egyéni elbánásban részesülhetnek. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában országos vámot állapítanak meg, kivéve akkor, ha a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek, és ezért egyéni elbánásban részesülhetnek.

| (21) | A Yale kérelmezte, hogy amennyiben piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, úgy egyéni elbánásban részesüljön. |
| --- | --- |

(21)

A Yale kérelmezte, hogy amennyiben piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, úgy egyéni elbánásban részesüljön.

| (22) | A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a vállalat nem teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeket. Közelebbről, amint ezt a (16) preambulumbekezdés részletesen ismerteti, a helyszíni vizsgálat alkalmával kiderült, hogy a vállalat nincs olyan helyzetben, hogy szabadon határozhassa meg, mennyit exportál és az értékesítései milyen feltételek mellett mennek végbe. Mint a fentiekből kiviláglik, a vállalat belföldi és exportértékesítésekre vonatkozó döntései az állam által kirótt, értékesítésbeli korlátozásokhoz kötődtek, amelyeket a vállalat alapszabályai tartalmaznak. Ezért az a döntés született, hogy a vállalat nem részesülhet egyéni elbánásban. |
| --- | --- |

(22)

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a vállalat nem teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeket. Közelebbről, amint ezt a (16) preambulumbekezdés részletesen ismerteti, a helyszíni vizsgálat alkalmával kiderült, hogy a vállalat nincs olyan helyzetben, hogy szabadon határozhassa meg, mennyit exportál és az értékesítései milyen feltételek mellett mennek végbe. Mint a fentiekből kiviláglik, a vállalat belföldi és exportértékesítésekre vonatkozó döntései az állam által kirótt, értékesítésbeli korlátozásokhoz kötődtek, amelyeket a vállalat alapszabályai tartalmaznak. Ezért az a döntés született, hogy a vállalat nem részesülhet egyéni elbánásban.

3.   Dömpingkülönbözet a felülvizsgálati időszak alatt

| (23) | Amint azt a (18) és (22) preambulumbekezdés fentebb ismerteti, a Yale sem piacgazdasági, sem egyéni elbánásban nem részesült. A Yale helyzete tehát az eredeti vizsgálathoz képest nem változott. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy – amint az a (4) preambulumbekezdésben áll – e felülvizsgálat a Yale-t érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. Mivel nem ítéltek meg sem piacgazdasági, sem pedig egyéni elbánást, nem lehet új – a meglévőnél magasabb vagy alacsonyabb – dömpingkülönbözetet megállapítani a Yale esetében e felülvizsgálat során. Végezetül meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat idején a Yale ismert kínai exportáló gyártó volt, amelyet akkor a Bizottság hivatalosan értesített az eredeti vizsgálat megindításáról, a Yale azonban nem működött együtt. Az eredeti vizsgálatban öt exportáló gyártó működött együtt, közülük egy piacgazdasági elbánásban, négy pedig egyéni elbánásban részesült. A Yale-re alkalmazott dömpingkülönbözet az országos dömpingkülönbözet volt, amelyet mindazokra az exportőrökre alkalmaztak, amelyek nem működtek együtt az eredeti vizsgálat során. |
| --- | --- |

(23)

Amint azt a (18) és (22) preambulumbekezdés fentebb ismerteti, a Yale sem piacgazdasági, sem egyéni elbánásban nem részesült. A Yale helyzete tehát az eredeti vizsgálathoz képest nem változott. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy – amint az a (4) preambulumbekezdésben áll – e felülvizsgálat a Yale-t érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. Mivel nem ítéltek meg sem piacgazdasági, sem pedig egyéni elbánást, nem lehet új – a meglévőnél magasabb vagy alacsonyabb – dömpingkülönbözetet megállapítani a Yale esetében e felülvizsgálat során. Végezetül meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat idején a Yale ismert kínai exportáló gyártó volt, amelyet akkor a Bizottság hivatalosan értesített az eredeti vizsgálat megindításáról, a Yale azonban nem működött együtt. Az eredeti vizsgálatban öt exportáló gyártó működött együtt, közülük egy piacgazdasági elbánásban, négy pedig egyéni elbánásban részesült. A Yale-re alkalmazott dömpingkülönbözet az országos dömpingkülönbözet volt, amelyet mindazokra az exportőrökre alkalmaztak, amelyek nem működtek együtt az eredeti vizsgálat során.

D.   A FELÜLVIZSGÁLAT MEGSZÜNTETÉSE

| (24) | A vizsgálat eredményeinek figyelembevételével a felülvizsgálatot meg kell szüntetni a Yale-re alkalmazandó vám szintjének módosítása nélkül, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén, azaz 46,7 %-on kell fenntartani. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálat eredményeinek figyelembevételével a felülvizsgálatot meg kell szüntetni a Yale-re alkalmazandó vám szintjének módosítása nélkül, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított végleges dömpingellenes vám szintjén, azaz 46,7 %-on kell fenntartani.

E.   KÖZZÉTÉTEL

| (25) | Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a jelenlegi felülvizsgálatot meg kívánják szüntetni, és a Yale által gyártott kézi emelőkocsik behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenn kívánják tartani. |
| --- | --- |

(25)

Valamennyi érintett felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a jelenlegi felülvizsgálatot meg kívánják szüntetni, és a Yale által gyártott kézi emelőkocsik behozatalára kivetett, meglévő dömpingellenes vámot fenn kívánják tartani.

| (26) | Minden félnek lehetősége nyílt észrevételeket tenni. A beérkezett vélemények nem voltak olyan természetűek, hogy változtattak volna a Bizottság következtetésén. |
| --- | --- |

(26)

Minden félnek lehetősége nyílt észrevételeket tenni. A beérkezett vélemények nem voltak olyan természetűek, hogy változtattak volna a Bizottság következtetésén.

| (27) | A közzétételt követően a Yale egyéni elbánás megítélését igényelte. A benyújtott érvek azonban nem voltak megfelelően alátámasztva, és nem voltak arra alkalmasak, hogy megkérdőjelezzék a vizsgálatnak a (16) és (22) preambulumbekezdésben szereplő eredményeit. Emellett 2009. január 22-én kelt, a Bizottságnak címzett levelében a Yale vissza is vonta részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(27)

A közzétételt követően a Yale egyéni elbánás megítélését igényelte. A benyújtott érvek azonban nem voltak megfelelően alátámasztva, és nem voltak arra alkalmasak, hogy megkérdőjelezzék a vizsgálatnak a (16) és (22) preambulumbekezdésben szereplő eredményeit. Emellett 2009. január 22-én kelt, a Bizottságnak címzett levelében a Yale vissza is vonta részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmét.

| (28) | Ezt a felülvizsgálatot ezért az 1174/2005/EK rendelet módosítása nélkül meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(28)

Ezt a felülvizsgálatot ezért az 1174/2005/EK rendelet módosítása nélkül meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseknek a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül lezárult.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. NEČAS

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 189., 2005.7.21., 1. o.

2

(3)  HL L 192., 2008.7.19., 1. o.

3

(4)  HL C 308., 2007.12.19., 15. o.

4

---

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/5

---

A TANÁCS 189/2009/EK RENDELETE

(2009. március 9.)

a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Malajziából származó egyes műanyag zsákok és zacskók behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről szóló 1425/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet),

tekintettel az 1425/2006/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 2. cikkére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   ELŐZŐ ELJÁRÁS

| (1) | A Tanács az 1425/2006/EK rendelettel végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Thaiföldről származó, az ex 3923 21 00 (TARIC-kód: 3923210020), ex 3923 29 10 (TARIC-kód: 3923291020) és ex 3923 29 90 (TARIC-kód: 3923299020) KN-kód alá besorolt egyes műanyag zsákok és zacskók Közösségbe történő behozatalára. Mivel nagy számban voltak együttműködő exportáló gyártók a dömpingellenes vám kivetéséhez vezető vizsgálatban (a továbbiakban: eredeti vizsgálat), kínai és thaiföldi exportáló gyártók közül minta kiválasztására került sor, és a mintában szereplő vállalatok esetében 4,8–14,3 %-os egyedi vámtételt, a mintában nem szereplő egyéb együttműködő vállalatok esetében pedig 8,4 %-os (Kína), illetve 7,9 %-os (Thaiföld) vámtételt állapítottak meg. A nem jelentkező, illetve a vizsgálatban együtt nem működő vállalatok esetében 28,8 %-os (Kína), illetve 14,3 %-os (Thaiföld) vámtételt vetettek ki. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1425/2006/EK rendelettel végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Thaiföldről származó, az ex 3923 21 00 (TARIC-kód: 3923210020), ex 3923 29 10 (TARIC-kód: 3923291020) és ex 3923 29 90 (TARIC-kód: 3923299020) KN-kód alá besorolt egyes műanyag zsákok és zacskók Közösségbe történő behozatalára. Mivel nagy számban voltak együttműködő exportáló gyártók a dömpingellenes vám kivetéséhez vezető vizsgálatban (a továbbiakban: eredeti vizsgálat), kínai és thaiföldi exportáló gyártók közül minta kiválasztására került sor, és a mintában szereplő vállalatok esetében 4,8–14,3 %-os egyedi vámtételt, a mintában nem szereplő egyéb együttműködő vállalatok esetében pedig 8,4 %-os (Kína), illetve 7,9 %-os (Thaiföld) vámtételt állapítottak meg. A nem jelentkező, illetve a vizsgálatban együtt nem működő vállalatok esetében 28,8 %-os (Kína), illetve 14,3 %-os (Thaiföld) vámtételt vetettek ki.

| (2) | Az 1425/2006/EK rendelet 2. cikke kimondja, hogy ha bármely új exportáló gyártó Kínában vagy Thaiföldön elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arról, hogy






  — | a vizsgálati időszak során (2004. április 1. és 2005. március 31. között) nem exportálta a Közösségbe az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott termékeket („első feltétel”), |
| --- | --- | --- |

(2)

Az 1425/2006/EK rendelet 2. cikke kimondja, hogy ha bármely új exportáló gyártó Kínában vagy Thaiföldön elégséges bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arról, hogy

—

a vizsgálati időszak során (2004. április 1. és 2005. március 31. között) nem exportálta a Közösségbe az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott termékeket („első feltétel”),

| — | nem áll kapcsolatban olyan kínai vagy thaiföldi exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak („második feltétel”), valamint |
| --- | --- |

—

nem áll kapcsolatban olyan kínai vagy thaiföldi exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak („második feltétel”), valamint

| — | az érintett termékeket a Közösségbe ténylegesen az után a vizsgálati időszak után exportálta, amely alapján az intézkedéseket meghozták, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő exportálására („harmadik feltétel”), |
| --- | --- |

—

az érintett termékeket a Közösségbe ténylegesen az után a vizsgálati időszak után exportálta, amely alapján az intézkedéseket meghozták, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek a Közösségbe történő exportálására („harmadik feltétel”),

akkor az említett rendelet 1. cikke módosítható az új exportáló gyártó számára a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra alkalmazott vámtétel megadásával, ami a kínai vállalatok esetében 8,4 %, és a thaiföldi vállalatok esetében 7,9 %.

B.   ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK ÁLTAL BENYÚJTOTT KÉRELMEK

| (3) | Hét vállalat (öt kínai és két thaiföldi) nyújtott be kérelmet annak érdekében, hogy ugyanolyan elbánásban részesüljön, mint az eredeti vizsgálatban együttműködő, a mintában nem szereplő vállalatok (a továbbiakban: „új exportáló gyártóval szembeni elbánás”). |
| --- | --- |

(3)

Hét vállalat (öt kínai és két thaiföldi) nyújtott be kérelmet annak érdekében, hogy ugyanolyan elbánásban részesüljön, mint az eredeti vizsgálatban együttműködő, a mintában nem szereplő vállalatok (a továbbiakban: „új exportáló gyártóval szembeni elbánás”).

| (4) | A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy a hét vállalat megfelel-e az új exportáló gyártóval szembeni elbánás megadására vonatkozó, az 1425/2006/EK rendelet 2. cikkében megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy a hét vállalat megfelel-e az új exportáló gyártóval szembeni elbánás megadására vonatkozó, az 1425/2006/EK rendelet 2. cikkében megállapított feltételeknek.

| (5) | A Bizottság mind a hét kérelmezőnek igénylőlapot küldött ki, és bizonyítékot is kért tőlük arra nézve, hogy megfelelnek a fent említett három feltételnek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság mind a hét kérelmezőnek igénylőlapot küldött ki, és bizonyítékot is kért tőlük arra nézve, hogy megfelelnek a fent említett három feltételnek.

| (6) | Az új exportáló gyártóval szembeni elbánást kérelmező két kínai vállalat nem nyújtotta be a kért információkat. Ennek következtében lehetetlen volt megvizsgálni, hogy ezek a vállalatok megfeleltek-e az 1425/2006/EK rendelet 2. cikkében előírt feltételeknek, így a kérelmeket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(6)

Az új exportáló gyártóval szembeni elbánást kérelmező két kínai vállalat nem nyújtotta be a kért információkat. Ennek következtében lehetetlen volt megvizsgálni, hogy ezek a vállalatok megfeleltek-e az 1425/2006/EK rendelet 2. cikkében előírt feltételeknek, így a kérelmeket el kellett utasítani.

| (7) | Az egyik thaiföldi vállalat félrevezető információt szolgáltatott, ezért kérelmét elutasították. |
| --- | --- |

(7)

Az egyik thaiföldi vállalat félrevezető információt szolgáltatott, ezért kérelmét elutasították.

| (8) | Az egyik thaiföldi vállalat exportálta az érintett terméket a Közösségbe a vizsgálati időszakban. Tehát nem tett eleget az első feltételnek, ezért kérelmét elutasították. |
| --- | --- |

(8)

Az egyik thaiföldi vállalat exportálta az érintett terméket a Közösségbe a vizsgálati időszakban. Tehát nem tett eleget az első feltételnek, ezért kérelmét elutasították.

| (9) | A három kínai exportáló gyártó által benyújtott bizonyíték elégségesnek bizonyult annak igazolásához, hogy megfelelnek az 1425/2006/EK rendelet 2. cikkében előírt feltételeknek, és hogy emiatt a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében alkalmazandó vámtételben (kínai vállalatok esetében 8,4 %-os) részesüljenek, ennek következtében pedig nevük bekerüljön az exportáló gyártóknak az 1425/2006/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett jegyzékébe. |
| --- | --- |

(9)

A három kínai exportáló gyártó által benyújtott bizonyíték elégségesnek bizonyult annak igazolásához, hogy megfelelnek az 1425/2006/EK rendelet 2. cikkében előírt feltételeknek, és hogy emiatt a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében alkalmazandó vámtételben (kínai vállalatok esetében 8,4 %-os) részesüljenek, ennek következtében pedig nevük bekerüljön az exportáló gyártóknak az 1425/2006/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett jegyzékébe.

| (10) | A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és a közösségi gazdasági ágazatot a vizsgálat eredményeiről, és lehetőséget adott észrevételeik benyújtására. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság tájékoztatta a kérelmezőket és a közösségi gazdasági ágazatot a vizsgálat eredményeiről, és lehetőséget adott észrevételeik benyújtására.

| (11) | A Bizottság az érdekelt felek valamennyi érvét és beadványát megvizsgálta, és amennyiben azok jogosak voltak, kellően figyelembe vette, |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az érdekelt felek valamennyi érvét és beadványát megvizsgálta, és amennyiben azok jogosak voltak, kellően figyelembe vette,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1425/2006/EK rendelet I. mellékletében feltüntetett kínai népköztársaság-beli gyártók jegyzékét a következő vállalatokkal kell kiegészíteni:

| Vállalat | Város |
| --- | --- |
| Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory | Huizhou |
| Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. | Shenzhen |
| Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd. | Nanan |

Vállalat

Város

Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory

Huizhou

Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd.

Shenzhen

Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd.

Nanan

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. NEČAS

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 270., 2006.9.29., 4. o.

2

---

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/7

---

A BIZOTTSÁG 190/2009/EK RENDELETE

(2009. március 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. március 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 11-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 58,8 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0709 90 80 | EG | 74,5 |
| ZZ | 74,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 52,8 |
| MA | 45,2 |
| TN | 56,6 |
| TR | 62,9 |
| ZZ | 51,9 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 46,2 |
| ZZ | 52,8 |
| 0808 10 80 | AR | 103,2 |
| CA | 86,3 |
| CL | 100,5 |
| CN | 85,4 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,3 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 144,0 |
| CN | 46,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 94,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

78,3

MA

64,4

TN

134,4

TR

101,2

ZZ

94,6

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

147,6

ZZ

137,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

58,8

TR

90,4

ZZ

132,7

0709 90 80

EG

74,5

ZZ

74,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

52,8

MA

45,2

TN

56,6

TR

62,9

ZZ

51,9

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

46,2

ZZ

52,8

0808 10 80

AR

103,2

CA

86,3

CL

100,5

CN

85,4

MK

22,7

US

119,3

UY

68,9

ZZ

83,8

0808 20 50

AR

81,0

CL

144,0

CN

46,0

US

105,7

ZA

97,6

ZZ

94,9

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/9

---

A BIZOTTSÁG 191/2009/EK RENDELETE

(2009. március 11.)

a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 2. és 2009. március 6. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 28-i 950/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 09.4341 (2008–2009) tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 2. és 2009. március 6. közötti időszakban a 950/2006/EK rendelettel és/vagy a finomítóüzemeknek a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évben történő ellátására szánt nyers nádcukor Bulgáriába és Romániába irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról szóló, 2007. május 7-i 508/2007/EK tanácsi rendelettel (3) összhangban. |
| --- | --- |

(1)

A 09.4341 (2008–2009) tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 2. és 2009. március 6. közötti időszakban a 950/2006/EK rendelettel és/vagy a finomítóüzemeknek a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évben történő ellátására szánt nyers nádcukor Bulgáriába és Romániába irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról szóló, 2007. május 7-i 508/2007/EK tanácsi rendelettel (3) összhangban.

| (2) | E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és/vagy hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről, |
| --- | --- |

(2)

E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és/vagy hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 950/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével és/vagy az 508/2007/EK rendelet 3. cikkével összhangban 2. és 2009. március 6. között benyújtott behozataliengedély-kérelmek vonatkozásában az engedélyeket az e rendelet mellékletében megállapított mennyiségi korlátozással kell kibocsátani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 11-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 1. o.

2

(3)  HL L 122., 2007.5.11., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Elérve |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | 100 | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | 100 | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaszkár | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 53,3492 | Elérve |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4344 | Saint Christopher és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 0 | Elérve |
| 09.4347 | Tanzánia | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Elérve

09.4333

Elefántcsontpart

100

09.4334

Kongói Köztársaság

100

09.4335

Fidzsi-szigetek

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaszkár

100

09.4341

Malawi

53,3492

Elérve

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Elérve

09.4344

Saint Christopher és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

0

Elérve

09.4347

Tanzánia

100

09.4348

Trinidad és Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

0

Elérve

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. fejezete

2009. júliustól–szeptemberi gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | — | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | — | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaszkár | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Christopher és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4347 | Tanzánia | — | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Elefántcsontpart

—

09.4334

Kongói Köztársaság

—

09.4335

Fidzsi-szigetek

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaszkár

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Christopher és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

100

09.4347

Tanzánia

—

09.4348

Trinidad és Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

0

Elérve

Kiegészítő cukor

A 950/2006/EK rendelet V. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok | — | |

Tételszám

Ország

A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4315

India

—

09.4316

Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok

—

CXL. engedményes cukor

A 950/2006/EK rendelet VI. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Ausztrália | 0 | Elérve |
| 09.4318 | Brazília | 0 | Elérve |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Elérve |
| 09.4320 | Egyéb harmadik országok | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4317

Ausztrália

0

Elérve

09.4318

Brazília

0

Elérve

09.4319

Kuba

0

Elérve

09.4320

Egyéb harmadik országok

0

Elérve

Balkáni cukor

A 950/2006/EK rendelet VII. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánia | 100 | |
| 09.4325 | Bosznia és Hercegovina | 0 | Elérve |
| 09.4326 | Szerbia és Koszovó (1) | 100 | |
| 09.4327 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 100 | |
| 09.4328 | Horvátország | 100 | |

Tételszám

Ország

A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4324

Albánia

100

09.4325

Bosznia és Hercegovina

0

Elérve

09.4326

Szerbia és Koszovó (1)

100

09.4327

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

100

09.4328

Horvátország

100

Kivételes és ipari behozatalból származó cukor

A 950/2006/EK rendelet VIII. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Típus | A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Kivételes | — | |
| 09.4390 | Ipari | 100 | |

Tételszám

Típus

A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4380

Kivételes

—

09.4390

Ipari

100

Kiegészítő GPA-cukor

A 950/2006/EK rendelet VIIIa. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle-szigetek, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Ruanda, Tanzánia, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4434 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4435 | Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Dominika, Dominikai Köztársaság, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts és Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Suriname, Trinidad és Tobago | 0 | Elérve |
| 09.4436 | Dominikai Köztársaság | 0 | Elérve |
| 09.4437 | Fidzsi-szigetek, Pápua Új-Guinea | 100 | |

Tételszám

Ország

A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4431

Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle-szigetek, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Ruanda, Tanzánia, Uganda

100

09.4433

Szváziföld

100

09.4434

Mozambik

0

Elérve

09.4435

Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Dominika, Dominikai Köztársaság, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts és Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Suriname, Trinidad és Tobago

0

Elérve

09.4436

Dominikai Köztársaság

0

Elérve

09.4437

Fidzsi-szigetek, Pápua Új-Guinea

100

A Bulgária és Románia részére megnyitott átmeneti vámkontingensek keretében történő cukorbehozatal

Az 508/2007/EK rendelet 1. cikke

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Típus | A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgária | 0 | Elérve |
| 09.4366 | Románia | 100 | |

Tételszám

Típus

A 2.3.2009-6.3.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4365

Bulgária

0

Elérve

09.4366

Románia

100

---

(1)  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.

---

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/14

---

A BIZOTTSÁG 192/2009/EK RENDELETE

(2009. március 11.)

a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról szóló 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizalmas adatok Bizottság (Eurostat) és a tagállamok közötti cseréje tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vállalkozások statisztikai célú nyilvántartása közös keretének létrehozásáról és a 2186/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 177/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 177/2008/EK rendelet új közös keretet hoz létre a kizárólag statisztikai célú vállalkozásregiszterekhez, hogy ezek fejlesztését összehangolt keretrendszerben fogja össze. |
| --- | --- |

(1)

A 177/2008/EK rendelet új közös keretet hoz létre a kizárólag statisztikai célú vállalkozásregiszterekhez, hogy ezek fejlesztését összehangolt keretrendszerben fogja össze.

| (2) | A 177/2008/EK rendelet 11. cikke szerint meg kell állapítani az egyéni egységekre vonatkozó adatoknak a Bizottsághoz (Eurostathoz), valamint a multinacionális vállalkozáscsoportokra vonatkozó adatoknak a megfelelő nemzeti hatóságokhoz történő eljuttatásának formátumát, biztonsági és titoktartási intézkedéseit és eljárásrendjét. |
| --- | --- |

(2)

A 177/2008/EK rendelet 11. cikke szerint meg kell állapítani az egyéni egységekre vonatkozó adatoknak a Bizottsághoz (Eurostathoz), valamint a multinacionális vállalkozáscsoportokra vonatkozó adatoknak a megfelelő nemzeti hatóságokhoz történő eljuttatásának formátumát, biztonsági és titoktartási intézkedéseit és eljárásrendjét.

| (3) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Formátum

A Bizottság (Eurostat) és a megfelelő nemzeti hatóságok a 177/2008/EK rendelet 11. cikkében említett adatokat az e rendelet mellékletének A. részében meghatározott formátumban továbbítják.

A Bizottság (Eurostat) és a megfelelő nemzeti hatóságok minden adattovábbítás esetén – az Európai Statisztikai Rendszer szabványaival összhangban és az Eurostatnak a vállalkozásregiszterekkel kapcsolatos ajánlásait tartalmazó kézikönyvének (Eurostat Business Registers Recommendations Manual) a Bizottságnál (Eurostatnál) elérhető legfrissebb kiadásában feltüntetett szerkezetben – megadják elektronikus formában a szükséges metaadatokat is.

2. cikk

A bizalmas kezelésre vonatkozó intézkedések

(1)   Azokat az adatokat, amelyeket a megfelelő nemzeti hatóságok továbbítanak a Bizottságnak (Eurostatnak), vagy amelyeket a Bizottság egyéb forrásokból kap, a multinacionális vállalatcsoportokat és azok alkotóegységeit tartalmazó közösségi regiszterben kell tárolni (a továbbiakban: EuroGroups regiszter).

(2)   Amikor a megfelelő nemzeti hatóságok a 177/2008/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban továbbítják az adatokat a Bizottságnak (Eurostatnak), megjelölik azokat az adatokat, amelyek a nemzeti jogszabályok szerint bizalmasnak minősülnek.

(3)   A nyilvántartott adatok egységességét biztosítandó, a Bizottság (Eurostat), kizárólag statisztikai célokra, továbbítja a jelentést tevő országon kívüli tagállamok megfelelő nemzeti hatóságainak a melléklet B. részében meghatározott jellemzőket, köztük az adatok bizalmasságára vonatkozó jelzést, ha multinacionális vállalatcsoportokról és azok alkotóegységeiről van szó, és a csoport legalább egy egysége az adott tagállam területén található.

3. cikk

Biztonsági intézkedések

A Bizottság (Eurostat) és a megfelelő nemzeti hatóságok a nemzeti hatóságok által a 2. cikk (2) bekezdésével összhangban bizalmasnak minősített adatokat biztonságos helyen tárolják, amelyhez csak korlátozott és ellenőrzött hozzáférést biztosítanak. A megfelelő nemzeti hatóságok kérésre tájékoztatást nyújtanak a Bizottságnak (Eurostatnak) az érintett tagállamban alkalmazott biztonsági intézkedésekről. A Bizottság (Eurostat) továbbítja ezt az információt a többi tagállamnak. A Bizottság (Eurostat) egyúttal a saját biztonsági intézkedéseiről is tájékoztatja a nemzeti hatóságokat.

Az adattovábbítás titkosított formában történik, azon a biztonságos médiumon keresztül, amelyet a Bizottság (Eurostat) a bizalmas adatok cseréjére használ.

4. cikk

Továbbítási eljárás

(1)   Az e rendelet szerint továbbított adatokat és metaadatokat a megfelelő nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) elektronikus úton továbbítják egymásnak. Az adattovábbítás formátuma megfelel a Bizottság (Eurostat) által meghatározott, megfelelő adatcsereszabványoknak. Az adatokat elektronikus eszközökkel kell továbbítani és feltölteni a Bizottság (Eurostat) által fenntartott egypontos adatbeviteli rendszerbe.

(2)   A tagállamok a Bizottság (Eurostat) által megadott adatcsereszabványokat és iránymutatásokat e rendelet előírásai szerint alkalmazzák.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 11-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 61., 2008.3.5., 6. o.

1

(2)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

2

---

MELLÉKLET

A.   A TOVÁBBÍTÁS SZERKEZETE ÉS FORMÁTUMA

1.   Bevezetés

Az adatrekordok szerkezetének szabványosítása a hatékony adatfeldolgozás alapfeltétele, valamint szükséges lépés ahhoz, hogy az adatszolgáltatás a Bizottság (Eurostat) által meghatározott adatcsereszabványokkal összhangban történjék.

Az adatokat rekordok (adatsorok) formájában kell elküldeni.

A bizalmas adatok elküldésénél az értékmezőben meg kell adni a tényleges értéket, a rekordot pedig olyan jelzéssel kell ellátni, amely a 2. cikk (2) bekezdésével összhangban az adatok bizalmas voltát jelöli.

A monetáris adatokat nemzeti devizaegységben, ezres nagyságrendben kell megadni (az euroövezet országainál euróban). Az euroövezethez csatlakozó országok monetáris adataikat a csatlakozás évétől nemzeti deviza helyett már euróban adják meg.

2.   Adatsor-azonosító

A Bizottság (Eurostat) és a nemzeti hatóságok által továbbított valamennyi adatsort azon névformátum szerint kell azonosítani, amelyet a Bizottság (Eurostat) az adatcsereszabványokra vonatkozó részletes dokumentációban és iránymutatásban megad.

3.   Adatsorok, adatszerkezet és a mezők meghatározása

Ez a szakasz a Bizottság (Eurostat) és a nemzeti hatóságok által továbbított adatsorok tartalmát határozza meg. Az adatsor használandó technikai elnevezéseit, szerkezetét, mezőit, kódjait és attribútumait a 177/2008/EK rendelet 7. cikkében említett kézikönyv (Eurostat Business Registers Recommendations Manual) legfrissebb kiadása tartalmazza.

Az EuroGroups regiszter adatainak feldolgozása ciklikus folyamat, amelyet a Bizottság (Eurostat) indít meg központilag. Minden ciklus végén elérhetővé kell tenni a mintavételi keretet a statisztikák tagállami összeállítóinak.

Minden ciklus kezdetekor a Bizottság (Eurostat) továbbítja a nemzeti statisztikai hatóságoknak a metaadatokkal, például a NACE-besorolással ellátott adatsorokat, annak érdekében, hogy valamennyi országban ugyanazok a metaadatok legyenek elérhetők és legyenek használatban.

3.1.   Az első adatcsere

Az első adatcserére az után kerül sor, hogy az alapvető regiszteradatok magánszolgáltatóitól kapott, jogi egységekre vonatkozó új adatok feldolgozása megkezdődött. Egynél több adatszolgáltató esetén az ugyanarra a jogi egységre vonatkozó adatokat össze kell kapcsolni. A Bizottság (Eurostat) továbbítja a lenti adatsorokat a nemzeti statisztikai hatóságoknak, amely adatsorok tartalmazzák az említett összekapcsolási folyamat eredményeiről és a jogi egységekről szóló információkat is. A nemzeti statisztikai hatóságok ugyanazokat az adatsorokat küldik vissza, miután helyesbítették és kiegészítették az információkat, többek között az adatok bizalmasságára vonatkozó jelöléssel.

Az összekapcsolási folyamat eredményeit tartalmazó adatsor

| Tartalom: | Azonosító szám (1.1.)
  Név (1.2a.)
  Hozzáadottérték-adó (héa) nyilvántartási szám vagy ennek hiányában más, adminisztratív azonosító szám (1.3.) |
| --- | --- |

Tartalom:

Azonosító szám (1.1.)

Név (1.2a.)

Hozzáadottérték-adó (héa) nyilvántartási szám vagy ennek hiányában más, adminisztratív azonosító szám (1.3.)

A jogi egységekre vonatkozó információkat tartalmazó adatsorok

| Tartalom | Azonosító szám (1.1.)
  Név (1.2a.)
  Cím (irányítószámmal) a lehető legrészletesebben (1.2b.)

  Választható: Telefon- és faxszámok, e-mail cím és az elektronikus adatgyűjtést lehetővé tevő információ (1.2c.)
  Hozzáadottérték-adó (héa) nyilvántartási szám vagy ennek hiányában más, adminisztratív azonosító szám (1.3.)
  Jogi személyeknél az alapítás dátuma, természetes személyeknél a gazdasági szereplőként történő hivatalos elismerés dátuma (1.4.)
  Az a dátum, amikor a jogi egység megszűnt a vállalat részeként létezni (a 3.3. pontban megjelöltek szerint) (1.5.)
  Jogi forma (1.6.)
  Utalás a Közösségen belüli gazdasági szereplők regiszterére, valamint utalás a vámügyiratokra vagy a Közösségen kívüli szereplők regiszterére (1.7a.)

  Választható: Utalás a mérlegadatokra, a fizetésimérleg-nyilvántartásra vagy a közvetlen külföldi befektetések regiszterére, továbbá a mezőgazdasági üzemek regiszterére (1.7b.)
  Azon csonka vállalatcsoport azonosító száma (4.1.), amelyhez az egység tartozik |
| --- | --- |

Tartalom

Azonosító szám (1.1.)

Név (1.2a.)

Cím (irányítószámmal) a lehető legrészletesebben (1.2b.)

Választható: Telefon- és faxszámok, e-mail cím és az elektronikus adatgyűjtést lehetővé tevő információ (1.2c.)

Hozzáadottérték-adó (héa) nyilvántartási szám vagy ennek hiányában más, adminisztratív azonosító szám (1.3.)

Jogi személyeknél az alapítás dátuma, természetes személyeknél a gazdasági szereplőként történő hivatalos elismerés dátuma (1.4.)

Az a dátum, amikor a jogi egység megszűnt a vállalat részeként létezni (a 3.3. pontban megjelöltek szerint) (1.5.)

Jogi forma (1.6.)

Utalás a Közösségen belüli gazdasági szereplők regiszterére, valamint utalás a vámügyiratokra vagy a Közösségen kívüli szereplők regiszterére (1.7a.)

Választható: Utalás a mérlegadatokra, a fizetésimérleg-nyilvántartásra vagy a közvetlen külföldi befektetések regiszterére, továbbá a mezőgazdasági üzemek regiszterére (1.7b.)

Azon csonka vállalatcsoport azonosító száma (4.1.), amelyhez az egység tartozik

3.2.   A különböző tagállamok adatforrásainak integrálása

Az adatfeldolgozás következő lépése a különböző tagállamoktól érkező információk központi szinten történő integrálásában áll, amelyet a Bizottság (Eurostat) végez. Ezek az információk a jogi egységek ellenőrzésére és tulajdonviszonyaira, valamint a vállalat mint statisztikai egység fogalmára vonatkoznak, amelyet a tagállamok határoznak meg, és amely egy vagy több jogi egységből állhat. A Bizottság (Eurostat) továbbítja az integrálás eredményeit a nemzeti statisztikai hatóságoknak, amelyek ugyanazokat az adatsorokat küldik vissza, miután helyesbítették és kiegészítették az információkat, többek között az adatok bizalmasságára vonatkozó jelzéssel.

Az egységek ellenőrzésére és tulajdonviszonyaira vonatkozó információkat tartalmazó adatsorok

| Tartalom | Azon honos jogi egységek azonosításai száma, amelyeket a jogi egység ellenőriz (1.11a.)
  Azon honos jogi egység azonosító száma, amely a jogi egységet ellenőrzi (1.11b.)
  Azon nem honos jogi egységek nyilvántartásának országa, amelyeket a jogi egység ellenőriz (1.12a.)
  Azon nem honos jogi egységek azonosító száma vagy neve és címe, amelyeket a jogi egység ellenőriz (1.12a.)

  Feltételes: Azon nem honos jogi egységek héaszáma, amelyeket a jogi egység ellenőriz (1.12b.)
  Azon nem honos jogi egység nyilvántartásának országa, amely a jogi egységet ellenőrzi (1.13a.)
  Azon nem honos jogi egység azonosító száma vagy neve és címe, amely a jogi egységet ellenőrzi (1.13a.)

  Feltételes: Azon nem honos jogi egység héaszáma, amely a jogi egységet ellenőrzi (1.13b.)

  Feltételes: Azon honos jogi egységek azonosító száma és részesedése (%-ban), amelyek a jogi egység tulajdonában állnak (1.14a.)

  Feltételes: Azon honos jogi egységek azonosító száma és részesedése (%-ban), amelyek a jogi egység tulajdonjogával bírnak (1.14b.)

  Feltételes: Azon nem honos jogi egységek nyilvántartásának országa, amelyek a jogi egység tulajdonában állnak (1.15.)
  Azon nem honos jogi egységek azonosításai száma vagy neve és címe, továbbá részesedése (%-ban), amelyek a jogi egység tulajdonában állnak (1.15.)
  Azon nem honos jogi egységek héaszáma, amelyek a jogi egység tulajdonában állnak (1.15.)

  Feltételes: Azon nem honos jogi egységek nyilvántartásának országa, amelyek a jogi egység tulajdonjogával bírnak (1.16.)
  Azon nem honos jogi egységek azonosításai száma vagy neve és címe, továbbá részesedése (%-ban), amelyek a jogi egység tulajdonjogával bírnak (1.16.)
  Azon nem honos jogi egységek héaszáma, amelyek a jogi egység tulajdonjogával bírnak (1.16.) |
| --- | --- |

Tartalom

Azon honos jogi egységek azonosításai száma, amelyeket a jogi egység ellenőriz (1.11a.)

Azon honos jogi egység azonosító száma, amely a jogi egységet ellenőrzi (1.11b.)

Azon nem honos jogi egységek nyilvántartásának országa, amelyeket a jogi egység ellenőriz (1.12a.)

Azon nem honos jogi egységek azonosító száma vagy neve és címe, amelyeket a jogi egység ellenőriz (1.12a.)

Feltételes: Azon nem honos jogi egységek héaszáma, amelyeket a jogi egység ellenőriz (1.12b.)

Azon nem honos jogi egység nyilvántartásának országa, amely a jogi egységet ellenőrzi (1.13a.)

Azon nem honos jogi egység azonosító száma vagy neve és címe, amely a jogi egységet ellenőrzi (1.13a.)

Feltételes: Azon nem honos jogi egység héaszáma, amely a jogi egységet ellenőrzi (1.13b.)

Feltételes: Azon honos jogi egységek azonosító száma és részesedése (%-ban), amelyek a jogi egység tulajdonában állnak (1.14a.)

Feltételes: Azon honos jogi egységek azonosító száma és részesedése (%-ban), amelyek a jogi egység tulajdonjogával bírnak (1.14b.)

Feltételes: Azon nem honos jogi egységek nyilvántartásának országa, amelyek a jogi egység tulajdonában állnak (1.15.)

Azon nem honos jogi egységek azonosításai száma vagy neve és címe, továbbá részesedése (%-ban), amelyek a jogi egység tulajdonában állnak (1.15.)

Azon nem honos jogi egységek héaszáma, amelyek a jogi egység tulajdonában állnak (1.15.)

Feltételes: Azon nem honos jogi egységek nyilvántartásának országa, amelyek a jogi egység tulajdonjogával bírnak (1.16.)

Azon nem honos jogi egységek azonosításai száma vagy neve és címe, továbbá részesedése (%-ban), amelyek a jogi egység tulajdonjogával bírnak (1.16.)

Azon nem honos jogi egységek héaszáma, amelyek a jogi egység tulajdonjogával bírnak (1.16.)

A vállalatokra vonatkozó információkat tartalmazó adatsorok

| Tartalom | Azonosító szám (3.1.)
  Név (3.2a.)

  Választható: Postai, elektronikus és webcím (3.2b.)
  Azon jogi egység(ek) azonosító száma(i), amely(ek)ből a vállalat áll (3.3.)
  A tevékenységek megkezdésének dátuma (3.4.)
  A tevékenységek végső beszüntetésének dátuma (3.5.)
  A fő tevékenység kódja négyjegyű NACE-szinten (3.6.)

  Feltételes: Másodlagos tevékenységek (amennyiben vannak) kódja a négyjegyű NACE-szinten (3.7.)
  Foglalkoztatottak száma (3.8.)
  Munkavállalók száma (3.9a.)

  Választható: Munkavállalók száma teljesidő-egyenértékben kifejezve (3.9b)
  Forgalom (3.10a. és választhatóan: 3.10b.)
  Intézményi ágazat és alágazat a számlák európai rendszerének megfelelően (3.11.)
  Azon csonka vállalatcsoport azonosító száma (4.1.), amelyhez a vállalat tartozik (3.12.) |
| --- | --- |

Tartalom

Azonosító szám (3.1.)

Név (3.2a.)

Választható: Postai, elektronikus és webcím (3.2b.)

Azon jogi egység(ek) azonosító száma(i), amely(ek)ből a vállalat áll (3.3.)

A tevékenységek megkezdésének dátuma (3.4.)

A tevékenységek végső beszüntetésének dátuma (3.5.)

A fő tevékenység kódja négyjegyű NACE-szinten (3.6.)

Feltételes: Másodlagos tevékenységek (amennyiben vannak) kódja a négyjegyű NACE-szinten (3.7.)

Foglalkoztatottak száma (3.8.)

Munkavállalók száma (3.9a.)

Választható: Munkavállalók száma teljesidő-egyenértékben kifejezve (3.9b)

Forgalom (3.10a. és választhatóan: 3.10b.)

Intézményi ágazat és alágazat a számlák európai rendszerének megfelelően (3.11.)

Azon csonka vállalatcsoport azonosító száma (4.1.), amelyhez a vállalat tartozik (3.12.)

3.3.   A csonka és globális vállalatcsoportokra vonatkozó statisztikák összeállítása

A következő lépés csonka és globális vállalatcsoportokra vonatkozó statisztikák összeállítása. A Bizottság (Eurostat) továbbítja az összeállítás eredményeit a nemzeti statisztikai hatóságoknak, amelyek ugyanazokat az adatsorokat küldik vissza, miután helyesbítették és kiegészítették az információkat, többek között az adatok bizalmasságára vonatkozó jelzéssel.

A ciklus végén a Bizottság (Eurostat) továbbítja a csonka és globális vállalatcsoportokra vonatkozó adatgyűjtés végleges eredményeit a nemzeti statisztikai hatóságoknak. A Bizottság (Eurostat) a jelentést tevő országon kívüli tagállamok nemzeti statisztikai hatóságainak csak a melléklet B. részében felsorolt jellemzőkre vonatkozó adatokat továbbítja.

A globális vállalatcsoportokra vonatkozó információkat tartalmazó adatsorok

| Tartalom | A globális csoport azonosító száma (4.11.)
  A globális csoport neve (4.12a.)

  Választható: A globális csoport székhelyének nyilvántartás szerinti országa, postai, elektronikus és webcíme (4.12b.)
  A globális csoport vezető gazdasági egységének (ha honos) azonosító száma (4.13a.)
  A globális csoport vezető gazdasági egységének (ha nem honos) a nyilvántartás szerinti országa (4.13a.)

  Választható: A globális csoport vezető gazdasági egységének (ha nem honos) azonosító száma vagy neve és címe (4.13b.)

  Választható: Az összes foglalkoztatott száma (4.14.)

  Választható: Mérleg szerinti teljes forgalom (4.15.)

  Választható: A globális csoport döntéshozatali központjának országa (4.16.)

  Választható: Azok az országok, ahol a vállalatok és a telepek találhatók (4.17.) |
| --- | --- |

Tartalom

A globális csoport azonosító száma (4.11.)

A globális csoport neve (4.12a.)

Választható: A globális csoport székhelyének nyilvántartás szerinti országa, postai, elektronikus és webcíme (4.12b.)

A globális csoport vezető gazdasági egységének (ha honos) azonosító száma (4.13a.)

A globális csoport vezető gazdasági egységének (ha nem honos) a nyilvántartás szerinti országa (4.13a.)

Választható: A globális csoport vezető gazdasági egységének (ha nem honos) azonosító száma vagy neve és címe (4.13b.)

Választható: Az összes foglalkoztatott száma (4.14.)

Választható: Mérleg szerinti teljes forgalom (4.15.)

Választható: A globális csoport döntéshozatali központjának országa (4.16.)

Választható: Azok az országok, ahol a vállalatok és a telepek találhatók (4.17.)

A csonka vállalatcsoportokra vonatkozó információkat tartalmazó adatsorok

| Tartalom | A csonka csoport azonosító száma (4.1.)
  A csonka csoport neve (4.2a.)

  Választható: A csonka csoport székhelyének postai, elektronikus és webcíme (4.2b.)

  Feltételes: A csonka csoport vezető gazdasági egységének azonosító száma (4.3.)
  A vállalatcsoport típusa (4.4.)
  A csonka vállalatcsoport megalapításának dátuma (4.5.)
  A csonka vállalatcsoport megszűnésének dátuma (4.6.)
  A csonka csoport fő tevékenységének kódja kétjegyű NACE-szinten (4.7.)

  Választható: A csonka csoport másodlagos tevékenységeinek kódja kétjegyű NACE-szinten (4.8.)
  A csonka csoportnál foglalkoztatottak száma (4.9.)

  Választható: Mérleg szerinti forgalom (4.10.)
  A csonka csoporthoz történő társulás dátuma (jogi egységek által) (1.9.)
  A csonka csoporttól történő leválás dátuma (jogi egységek által) (1.10.) |
| --- | --- |

Tartalom

A csonka csoport azonosító száma (4.1.)

A csonka csoport neve (4.2a.)

Választható: A csonka csoport székhelyének postai, elektronikus és webcíme (4.2b.)

Feltételes: A csonka csoport vezető gazdasági egységének azonosító száma (4.3.)

A vállalatcsoport típusa (4.4.)

A csonka vállalatcsoport megalapításának dátuma (4.5.)

A csonka vállalatcsoport megszűnésének dátuma (4.6.)

A csonka csoport fő tevékenységének kódja kétjegyű NACE-szinten (4.7.)

Választható: A csonka csoport másodlagos tevékenységeinek kódja kétjegyű NACE-szinten (4.8.)

A csonka csoportnál foglalkoztatottak száma (4.9.)

Választható: Mérleg szerinti forgalom (4.10.)

A csonka csoporthoz történő társulás dátuma (jogi egységek által) (1.9.)

A csonka csoporttól történő leválás dátuma (jogi egységek által) (1.10.)

B.   A 2. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINT TOVÁBBÍTANDÓ JELLEMZŐK

A Bizottság (Eurostat), kizárólag statisztikai célokra, továbbítja a jelentést tevő országon kívüli tagállamok megfelelő nemzeti hatóságainak az alábbi jellemzőket, ideértve az adatok bizalmasságára vonatkozó jelzést is, amelyek a multinacionális vállalatcsoportokra és azok alkotóegységeire vonatkoznak, ha a csoport legalább egy egysége az adott tagállam területén található.

| 1.   JOGI EGYSÉG |
| --- |
| AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK | 1.1. | | Azonosító szám |
| 1.2a. | | Név |
| 1.2b. | | Cím (irányítószámmal) a lehető legrészletesebben |
| 1.2c. | Választható | Telefon- és faxszámok, e-mail cím és az elektronikus adatgyűjtést lehetővé tevő információ |
| 1.3. | | Hozzáadottérték-adó (héa) nyilvántartási szám vagy ennek hiányában más, adminisztratív azonosító szám |
| DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐK | 1.4. | | Jogi személyeknél az alapítás dátuma, természetes személyeknél a gazdasági szereplőként történő hivatalos elismerés dátuma |
| 1.5. | | Az a dátum, amikor a jogi egység megszűnt a vállalat részeként létezni (a 3.3. pontban megjelöltek szerint) |
| GAZDASÁGI/RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK | 1.6. | | Jogi forma |
| KAPCSOLÓDÁS MÁS REGISZTEREKHEZ | 1.7a. | | Utalás a Közösségen belüli szereplők 638/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) összhangban létrehozott regiszterére, valamint utalás a vámügyiratokra vagy a Közösségen kívüli szereplők regiszterére |
| KAPCSOLÓDÁS VÁLLALATCSOPORTHOZ | 1.8. | | Azon csonka vállalatcsoport azonosító száma (4.1.), amelyhez az egység tartozik |
| 1.9. | | A csonka csoporthoz történő társulás dátuma |
| 1.10. | | A csonka csoporttól történő leválás dátuma |
| AZ EGYSÉGEK ELLENŐRZÉSE | 1.11a. | | Azon honos jogi egység(ek) azonosításai száma(i), amely(ek)et a jogi egység ellenőriz |
| 1.11b. | | Azon honos jogi egység azonosító száma, amely a jogi egységet ellenőrzi |
| 1.12a. | | Azon nem honos jogi egység(ek) nyilvántartási országa, továbbá azonosító száma vagy neve és címe, amely(ek)et a jogi egység ellenőriz |
| 1.12b. | Feltételes | Azon nem honos jogi egység(ek) héaszáma, amely(ek)et a jogi egység ellenőriz |
| 1.13a. | | Azon nem honos jogi egységek nyilvántartási országa, továbbá azonosítási száma vagy neve és címe, amely a jogi egységet ellenőrzi |
| 1.13b. | Feltételes | Azon nem honos jogi egység héaszáma, amely a jogi egységet ellenőrzi |
| AZ EGYSÉGEK TULAJDONI VISZONYAI | 1.14a. | Feltételes | Azon honos jogi egység(ek)






  a) | azonosító száma(i); továbbá |

JOGI EGYSÉG

AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK

1.1.

Azonosító szám

1.2a.

Név

1.2b.

Cím (irányítószámmal) a lehető legrészletesebben

1.2c.

Választható

Telefon- és faxszámok, e-mail cím és az elektronikus adatgyűjtést lehetővé tevő információ

1.3.

Hozzáadottérték-adó (héa) nyilvántartási szám vagy ennek hiányában más, adminisztratív azonosító szám

DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐK

1.4.

Jogi személyeknél az alapítás dátuma, természetes személyeknél a gazdasági szereplőként történő hivatalos elismerés dátuma

1.5.

Az a dátum, amikor a jogi egység megszűnt a vállalat részeként létezni (a 3.3. pontban megjelöltek szerint)

GAZDASÁGI/RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK

1.6.

Jogi forma

KAPCSOLÓDÁS MÁS REGISZTEREKHEZ

1.7a.

Utalás a Közösségen belüli szereplők 638/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) összhangban létrehozott regiszterére, valamint utalás a vámügyiratokra vagy a Közösségen kívüli szereplők regiszterére

KAPCSOLÓDÁS VÁLLALATCSOPORTHOZ

1.8.

Azon csonka vállalatcsoport azonosító száma (4.1.), amelyhez az egység tartozik

1.9.

A csonka csoporthoz történő társulás dátuma

1.10.

A csonka csoporttól történő leválás dátuma

AZ EGYSÉGEK ELLENŐRZÉSE

1.11a.

Azon honos jogi egység(ek) azonosításai száma(i), amely(ek)et a jogi egység ellenőriz

1.11b.

Azon honos jogi egység azonosító száma, amely a jogi egységet ellenőrzi

1.12a.

Azon nem honos jogi egység(ek) nyilvántartási országa, továbbá azonosító száma vagy neve és címe, amely(ek)et a jogi egység ellenőriz

1.12b.

Feltételes

Azon nem honos jogi egység(ek) héaszáma, amely(ek)et a jogi egység ellenőriz

1.13a.

Azon nem honos jogi egységek nyilvántartási országa, továbbá azonosítási száma vagy neve és címe, amely a jogi egységet ellenőrzi

1.13b.

Feltételes

Azon nem honos jogi egység héaszáma, amely a jogi egységet ellenőrzi

AZ EGYSÉGEK TULAJDONI VISZONYAI

1.14a.

Feltételes

Azon honos jogi egység(ek)

a)

azonosító száma(i); továbbá

| b) | részesedése (%-ban), amely(ek) a jogi egység tulajdonában áll(nak) |
| --- | --- |

b)

részesedése (%-ban), amely(ek) a jogi egység tulajdonában áll(nak)

1.14b.

Feltételes

Azon honos jogi egység(ek)

| a) | azonosító száma(i); továbbá |
| --- | --- |

a)

azonosító száma(i); továbbá

| b) | részesedése (%-ban), amely(ek) a jogi egység tulajdonjogával bír(nak) |
| --- | --- |

b)

részesedése (%-ban), amely(ek) a jogi egység tulajdonjogával bír(nak)

1.15.

Feltételes

Azon nem honos jogi egység(ek)

| a) | nyilvántartási országa; továbbá |
| --- | --- |

a)

nyilvántartási országa; továbbá

| b) | azonosító száma vagy neve és címe, továbbá héaszáma; valamint |
| --- | --- |

b)

azonosító száma vagy neve és címe, továbbá héaszáma; valamint

| c) | részesedése (%-ban), amely(ek) a jogi egység tulajdonában áll(nak) |
| --- | --- |

c)

részesedése (%-ban), amely(ek) a jogi egység tulajdonában áll(nak)

1.16.

Feltételes

Azon nem honos jogi egység(ek)

| a) | nyilvántartási országa; továbbá |
| --- | --- |

a)

nyilvántartási országa; továbbá

| b) | azonosító száma vagy neve és címe, továbbá héaszáma; valamint |
| --- | --- |

b)

azonosító száma vagy neve és címe, továbbá héaszáma; valamint

| c) | részesedése (%-ban), amely(ek) a jogi egység tulajdonjogával bír(nak) |
| --- | --- |

c)

részesedése (%-ban), amely(ek) a jogi egység tulajdonjogával bír(nak)

VÁLLALAT

AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK

3.1.

Azonosító szám

3.2a.

Név

3.2b.

Választható

Postai, elektronikus és webcím

3.3.

Azon jogi egység(ek) azonosító száma, amely(ek)ből a vállalat áll

DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐK

3.4.

A tevékenységek megkezdésének dátuma

3.5.

A tevékenységek végső beszüntetésének dátuma

GAZDASÁGI/RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK

3.6.

A fő tevékenység kódja négyjegyű NACE-szinten

3.8.

Foglalkoztatottak száma

3.11.

Intézményi ágazat és alágazat a számlák európai rendszerének megfelelően

KAPCSOLÓDÁS VÁLLALATCSOPORTHOZ

3.12.

Azon csonka vállalatcsoport azonosító száma (4.1.), amelyhez a vállalat tartozik

VÁLLALATCSOPORT

AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK

4.1.

A csonka csoport azonosító száma

4.2a.

A csonka csoport neve

4.2b.

Választható

A csonka csoport székhelyének postai, elektronikus és webcíme

4.3.

Részben feltételes

A csonka csoport székhelyének azonosító száma (megegyezik azon jogi egység azonosító számával, amely a honos csoport székhelye).

Feltételes, amennyiben az ellenőrző egység olyan természetes személy, aki nem gazdasági szereplő, a rögzítés ezen információnak a közigazgatási forrásokból való megszerezhetőségétől függ

4.4.

A vállalatcsoport típusa:

| 2. | hazai ellenőrzésű csonka csoport; |
| --- | --- |

2.

hazai ellenőrzésű csonka csoport;

| 3. | külföldi ellenőrzésű csonka csoport |
| --- | --- |

3.

külföldi ellenőrzésű csonka csoport

DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐK

4.5.

A csonka vállalatcsoport megalapításának dátuma

4.6.

A csonka vállalatcsoport megszűnésének dátuma

GAZDASÁGI/RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK

4.7.

A csonka csoport fő tevékenységének kódja kétjegyű NACE-szinten

4.9.

A csonka csoportnál foglalkoztatottak száma

AZONOSÍTÓ JELLEMZŐK

4.11.

A globális csoport azonosító száma

4.12a.

A globális csoport neve

4.12b.

Választható

A globális csoport székhelyének nyilvántartási országa, postai, elektronikus és webcíme

4.13a.

A globális csoport székhelyének azonosító száma, amennyiben a csoport székhelye honos (megegyezik azon jogi egység azonosító számával, amely a csoport székhelye).

Amennyiben a globális csoport székhelye nem honos, a nyilvántartási ország

4.13b.

Választható

A globális csoport vezető gazdasági egységének azonosító száma vagy neve és címe, ha nem honos

GAZDASÁGI/RÉTEGZÉSI JELLEMZŐK

4.14.

Választható

Az összes foglalkoztatott száma

4.16.

Választható

A globális csoport döntéshozatali központjának országa

4.17.

Választható

Azok az országok, ahol a vállalatok és a telepek találhatók

---

(1)  HL L 102., 2004.4.7., 1. o.

---

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/22

---

A BIZOTTSÁG 193/2009/EK RENDELETE

(2009. március 11.)

az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2008. június 13-án dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be (a továbbiakban: dömpingellenes vizsgálat vagy vizsgálat) az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA vagy érintett ország) származó biodízel Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) útján 2008. június 13-án dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be (a továbbiakban: dömpingellenes vizsgálat vagy vizsgálat) az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA vagy érintett ország) származó biodízel Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján ugyanezen a napon egy támogatásellenes eljárás megindítását is bejelentette az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított (a továbbiakban: támogatásellenes eljárás). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (3) útján ugyanezen a napon egy támogatásellenes eljárás megindítását is bejelentette az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított (a továbbiakban: támogatásellenes eljárás).

| (3) | A dömpingellenes vizsgálat azt követően indult, hogy 2008. április 29-én az Európai Biodízel Tanács (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be jelentős számú – ebben az esetben a Közösség teljes biodízeltermelésének több mint 25 %-át képviselő – gyártó nevében. A panasz olyan meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingje és az abból eredő jelentős kár tekintetében, amelyet a Bizottság elégségesnek ítélt a dömpingellenes eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(3)

A dömpingellenes vizsgálat azt követően indult, hogy 2008. április 29-én az Európai Biodízel Tanács (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be jelentős számú – ebben az esetben a Közösség teljes biodízeltermelésének több mint 25 %-át képviselő – gyártó nevében. A panasz olyan meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingje és az abból eredő jelentős kár tekintetében, amelyet a Bizottság elégségesnek ítélt a dömpingellenes eljárás megindításához.

| (4) | A Bizottság hivatalosan értesítette az USA-beli (a továbbiakban: amerikai) exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, beszállítókat, felhasználókat és szövetségeket, az USA hatóságait, a panaszos közösségi gyártókat és más érintett közösségi gyártókat az eljárás megindításáról. Lehetőséget biztosított továbbá az érdekelt felek számára arra, hogy álláspontjukat írásban kifejtsék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgatott, akik igazolták, hogy meghallgatásukhoz különleges indok fűződik. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan értesítette az USA-beli (a továbbiakban: amerikai) exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket, beszállítókat, felhasználókat és szövetségeket, az USA hatóságait, a panaszos közösségi gyártókat és más érintett közösségi gyártókat az eljárás megindításáról. Lehetőséget biztosított továbbá az érdekelt felek számára arra, hogy álláspontjukat írásban kifejtsék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgatott, akik igazolták, hogy meghallgatásukhoz különleges indok fűződik.

1.1.   Amerikai exportáló gyártók mintavétellel történő kiválasztása

| (5) | Tekintettel az amerikai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben a dömping meghatározására mintavételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az amerikai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben a dömping meghatározására mintavételt alkalmaztak.

| (6) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükség van-e mintavételre, és amennyiben igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az amerikai exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és adjanak általános tájékoztatást kivitelükről és belföldi értékesítésükről, továbbá pontos tevékenységeikről a biodízel termelése, keverése és kereskedelme tekintetében, valamint tüntessék fel az érintett termék termelésében, keverésében és kereskedelmében érintett, velük kapcsolatban álló vállalatok nevét és tevékenységét a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszak, vagyis az alábbi 1.4. preambulumbekezdésben is definiált vizsgálati időszak vonatkozásában. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükség van-e mintavételre, és amennyiben igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az amerikai exportáló gyártókat, hogy a vizsgálat megindításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és adjanak általános tájékoztatást kivitelükről és belföldi értékesítésükről, továbbá pontos tevékenységeikről a biodízel termelése, keverése és kereskedelme tekintetében, valamint tüntessék fel az érintett termék termelésében, keverésében és kereskedelmében érintett, velük kapcsolatban álló vállalatok nevét és tevékenységét a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszak, vagyis az alábbi 1.4. preambulumbekezdésben is definiált vizsgálati időszak vonatkozásában.

| (7) | A reprezentatív minta kiválasztásával kapcsolatban konzultációra került sor az USA hatóságaival és az amerikai gyártószövetséggel (National Biodiesel Board) is. |
| --- | --- |

(7)

A reprezentatív minta kiválasztásával kapcsolatban konzultációra került sor az USA hatóságaival és az amerikai gyártószövetséggel (National Biodiesel Board) is.

1.1.1.   Együttműködő amerikai exportáló gyártók előzetes kiválasztása

| (8) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül összesen 54 exportáló gyártó vagy gyártócsoport jelentkezett és adta meg a kért információkat. Ezek közül 29 vállalat számolt be a vizsgálati időszakban a Közösségbe irányuló biodízelexportról, és fejezte ki szándékát a mintába való szereplés iránt, 25 vállalat pedig – amelyek közül kettő kérelmezte, hogy vonják ki az eljárás alól – azt jelentette, hogy a vizsgálati időszakban nem exportált a Közösségbe. A jelenlegi vizsgálat esetében tehát 52 exportáló gyártó vagy gyártócsoport tekinthető együttműködőnek. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül összesen 54 exportáló gyártó vagy gyártócsoport jelentkezett és adta meg a kért információkat. Ezek közül 29 vállalat számolt be a vizsgálati időszakban a Közösségbe irányuló biodízelexportról, és fejezte ki szándékát a mintába való szereplés iránt, 25 vállalat pedig – amelyek közül kettő kérelmezte, hogy vonják ki az eljárás alól – azt jelentette, hogy a vizsgálati időszakban nem exportált a Közösségbe. A jelenlegi vizsgálat esetében tehát 52 exportáló gyártó vagy gyártócsoport tekinthető együttműködőnek.

| (9) | Az említett határidőn belül nem jelentkező vagy a szükséges adatokat időben meg nem adó exportáló gyártók a vizsgálatban nem együttműködőnek minősültek. Az USA exportstatisztikáinak és a vizsgálati időszakban az érintett terméknek a fent említett együttműködő vállalatok által bejelentett Közösségbe irányuló exportvolumenének összehasonlítása azt mutatja, hogy – az alábbi 3.5.3. preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – magas volt az amerikai gyártók együttműködési hajlandósága |
| --- | --- |

(9)

Az említett határidőn belül nem jelentkező vagy a szükséges adatokat időben meg nem adó exportáló gyártók a vizsgálatban nem együttműködőnek minősültek. Az USA exportstatisztikáinak és a vizsgálati időszakban az érintett terméknek a fent említett együttműködő vállalatok által bejelentett Közösségbe irányuló exportvolumenének összehasonlítása azt mutatja, hogy – az alábbi 3.5.3. preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – magas volt az amerikai gyártók együttműködési hajlandósága

1.1.2.   Az amerikai együttműködő exportáló gyártók mintájának kiválasztása

| (10) | Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a mintát az érintett termékből a Közösségbe irányuló azon legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján választották ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen kivizsgálható. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintát a Közösségbe irányuló hat legnagyobb exportvolumenű exportáló gyártóból vagy gyártócsoportból állította össze. A mintavételi információk alapján a fenti (7) preambulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információk szerint a vizsgálati időszakban a kiválasztott vállalatok vagy vállalatcsoportok adták az érintett termék Közösségbe irányuló exportjának 73 %-át. Ezért úgy tekinthető, hogy egy ilyen minta lehetővé tette, hogy a vizsgálat ésszerű számú exportáló gyártóra korlátozódjék, amely a rendelkezésre álló idő alatt megvizsgálható, és eközben nagy fokú reprezentativitást biztosít. A minta kiválasztásával kapcsolatban konzultációkra került sor az összes érintett exportáló gyártóval, továbbá az amerikai gyártószövetséggel és az amerikai hatóságokkal is, és ezek mind egyetértettek a mintával. |
| --- | --- |

(10)

Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a mintát az érintett termékből a Közösségbe irányuló azon legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján választották ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen kivizsgálható. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintát a Közösségbe irányuló hat legnagyobb exportvolumenű exportáló gyártóból vagy gyártócsoportból állította össze. A mintavételi információk alapján a fenti (7) preambulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információk szerint a vizsgálati időszakban a kiválasztott vállalatok vagy vállalatcsoportok adták az érintett termék Közösségbe irányuló exportjának 73 %-át. Ezért úgy tekinthető, hogy egy ilyen minta lehetővé tette, hogy a vizsgálat ésszerű számú exportáló gyártóra korlátozódjék, amely a rendelkezésre álló idő alatt megvizsgálható, és eközben nagy fokú reprezentativitást biztosít. A minta kiválasztásával kapcsolatban konzultációkra került sor az összes érintett exportáló gyártóval, továbbá az amerikai gyártószövetséggel és az amerikai hatóságokkal is, és ezek mind egyetértettek a mintával.

1.2.   A közösségi gyártók mintavétellel történő kiválasztása

| (11) | A közösségi gyártók tekintetében a mintavételre az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a panaszossal folytatott konzultációt követően, a Közösségen belüli legnagyobb termelési és értékesítési reprezentatív mennyiség alapján került sor, a (62) preambulumbekezdésben említettek szerint. A kiválasztás során bizonyos mértékben figyelembe vették a gyártók Közösségen belüli földrajzi megoszlását is. Ennek eredményeként tizenegy közösségi gyártó került a mintába. A Bizottság kérdőíveket küldött ki a kiválasztott tizenegy vállalatnak. Egy eredetileg figyelembe vett gyártót azonban ki kellett venni a mintából, mivel nem adott érdemi válaszokat a kérdőívre. Így tíz teljes válasz érkezett be a többi vállalattól a kitűzött határidőn belül. A tíz kiválasztott gyártót az összes közösségi gyártó vonatkozásában reprezentatívnak tekintették. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi gyártók tekintetében a mintavételre az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a panaszossal folytatott konzultációt követően, a Közösségen belüli legnagyobb termelési és értékesítési reprezentatív mennyiség alapján került sor, a (62) preambulumbekezdésben említettek szerint. A kiválasztás során bizonyos mértékben figyelembe vették a gyártók Közösségen belüli földrajzi megoszlását is. Ennek eredményeként tizenegy közösségi gyártó került a mintába. A Bizottság kérdőíveket küldött ki a kiválasztott tizenegy vállalatnak. Egy eredetileg figyelembe vett gyártót azonban ki kellett venni a mintából, mivel nem adott érdemi válaszokat a kérdőívre. Így tíz teljes válasz érkezett be a többi vállalattól a kitűzött határidőn belül. A tíz kiválasztott gyártót az összes közösségi gyártó vonatkozásában reprezentatívnak tekintették.

1.3.   Az eljárásban érintett felek

| (12) | A Bizottság kérdőíveket küldött ki valamennyi ismert érintett félnek és azon más vállalatoknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek. Kérdőívet kapott tehát a mintában szereplő 6 amerikai exportáló gyártó vagy gyártócsoport, a mintában szereplő 11 közösségi gyártó, 18 felhasználó, valamint 90 nyersanyagellátó. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kérdőíveket küldött ki valamennyi ismert érintett félnek és azon más vállalatoknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek. Kérdőívet kapott tehát a mintában szereplő 6 amerikai exportáló gyártó vagy gyártócsoport, a mintában szereplő 11 közösségi gyártó, 18 felhasználó, valamint 90 nyersanyagellátó.

| (13) | Válasz érkezett a mintában szereplő 6 amerikai exportáló gyártótól vagy gyártócsoporttól, a mintában szereplő 10 közösségi gyártótól, 1 felhasználótól, valamint 6 nyersanyagellátótól. |
| --- | --- |

(13)

Válasz érkezett a mintában szereplő 6 amerikai exportáló gyártótól vagy gyártócsoporttól, a mintában szereplő 10 közösségi gyártótól, 1 felhasználótól, valamint 6 nyersanyagellátótól.

| (14) | A Bizottság felkutatta és ellenőrizte a dömping, az általa okozott kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információkat. Ellenőrző látogatásokra került sor:






  a) | A Közösségben található gyártók







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság felkutatta és ellenőrizte a dömping, az általa okozott kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információkat. Ellenőrző látogatásokra került sor:

a)

A Közösségben található gyártók

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Németország

| — | Diester Csoport






  — | Diester Industries SAS, Paris, Franciaország |
| --- | --- | --- |

—

Diester Csoport

—

Diester Industries SAS, Paris, Franciaország

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Németország |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Németország

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Németország |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Németország

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Ausztria |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Ausztria

| — | Novaol Srl, Milánó, Olaszország |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milánó, Olaszország

| — | Ecomotion Csoport






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Németország |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion Csoport

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Németország

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánia |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánia

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg és Halle, Németország |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg és Halle, Németország

| — | Neochim SA, Feluy, Belgium |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgium

| b) | Amerikai exportáló gyártók







  — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- | --- |

b)

Amerikai exportáló gyártók

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Cargill Inc., Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc., Wayzata, Minnesota

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- |

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas

| c) | Kapcsolatban álló közösségi importőrök







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Németország |
| --- | --- | --- |

c)

Kapcsolatban álló közösségi importőrök

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Németország

| — | Cargill NV, Ghent, Belgium |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Belgium

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Hollandia |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Hollandia

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Németország |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Németország

| — | ADM International, Rolle, Svájc |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Svájc

1.4.   Vizsgálati időszak

| (15) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2007. április 1. és 2008. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárbecslés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakot érintette (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(15)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2007. április 1. és 2008. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kárbecslés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakot érintette (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (16) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés az állítólag dömpingelt terméket szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterekként és/vagy paraffingázolajként (közismert nevén „biodízel”) határozta meg, amely tisztán vagy kevert formában fordul elő, az Egyesült Államokból származik, és amelyet elsősorban, de nem kizárólag megújuló üzemanyagként alkalmaznak (a továbbiakban: érintett termék), továbbá általában a 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99 KN-kód alá kell sorolni. |
| --- | --- |

(16)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés az állítólag dömpingelt terméket szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterekként és/vagy paraffingázolajként (közismert nevén „biodízel”) határozta meg, amely tisztán vagy kevert formában fordul elő, az Egyesült Államokból származik, és amelyet elsősorban, de nem kizárólag megújuló üzemanyagként alkalmaznak (a továbbiakban: érintett termék), továbbá általában a 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99 KN-kód alá kell sorolni.

| (17) | Az Egyesült Államok Adókódexe (4) (Internal Revenue Code, USA-kódex) 26. címe 40A. szakaszának d) pontja szerint a biodízel növényi vagy állati eredetű, hosszú láncú zsírsav-monoalkil-észter, amely megfelel a) a Környezetvédelmi Ügynökség (Environmental Protection Agency) által a tiszta levegőről szóló törvény (Clean Air Act; 42 U.S.C 7545) 211. szakaszában az üzemanyagra vagy üzemanyag-adalékra meghatározott regisztrálási követelményeknek és b) az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság (American Society of Testing and Materials, ASTM) D6751. sz. követelményének. |
| --- | --- |

(17)

Az Egyesült Államok Adókódexe (4) (Internal Revenue Code, USA-kódex) 26. címe 40A. szakaszának d) pontja szerint a biodízel növényi vagy állati eredetű, hosszú láncú zsírsav-monoalkil-észter, amely megfelel a) a Környezetvédelmi Ügynökség (Environmental Protection Agency) által a tiszta levegőről szóló törvény (Clean Air Act; 42 U.S.C 7545) 211. szakaszában az üzemanyagra vagy üzemanyag-adalékra meghatározott regisztrálási követelményeknek és b) az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság (American Society of Testing and Materials, ASTM) D6751. sz. követelményének.

| (18) | A piaci és a nyilvánosság számára rendelkezésre álló információk (5) alapján valamennyi biodízel és biodízelkeverék (biodízel és ásványi dízel keveréke az alábbi (19) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint), amelyet az USA-ban gyártanak és értékesítenek, biodízel-üzemanyagnak tekintendő, és az energiahatékonyságról, a megújuló energiaforrásokról és alternatív üzemanyagokról szóló jogszabálycsomag hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(18)

A piaci és a nyilvánosság számára rendelkezésre álló információk (5) alapján valamennyi biodízel és biodízelkeverék (biodízel és ásványi dízel keveréke az alábbi (19) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint), amelyet az USA-ban gyártanak és értékesítenek, biodízel-üzemanyagnak tekintendő, és az energiahatékonyságról, a megújuló energiaforrásokról és alternatív üzemanyagokról szóló jogszabálycsomag hatálya alá tartozik.

| (19) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA-ban gyártott biodízel főként zsírsav-metil-észter (fatty acid methyl ester, FAME), amely a biodízel alapanyagául szolgáló sokféle növényi olajból (6) származik. Az „észter” kifejezés a növényi olajok transz-észterezésére, azaz az olaj alkohollal való keverésére utal. A „metil” kifejezés a metanolra utal, amely az eljárásban legáltalánosabban használt alkohol, jóllehet a gyártási eljárás során etanolt is lehet alkalmazni, amelyből így „zsírsav-etil-észter” keletkezik. A transz-észterezés viszonylag egyszerű kémiai folyamat, de a legmagasabb szintű ipari szabványokat kell betartani a biodízel jó minőségének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(19)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA-ban gyártott biodízel főként zsírsav-metil-észter (fatty acid methyl ester, FAME), amely a biodízel alapanyagául szolgáló sokféle növényi olajból (6) származik. Az „észter” kifejezés a növényi olajok transz-észterezésére, azaz az olaj alkohollal való keverésére utal. A „metil” kifejezés a metanolra utal, amely az eljárásban legáltalánosabban használt alkohol, jóllehet a gyártási eljárás során etanolt is lehet alkalmazni, amelyből így „zsírsav-etil-észter” keletkezik. A transz-észterezés viszonylag egyszerű kémiai folyamat, de a legmagasabb szintű ipari szabványokat kell betartani a biodízel jó minőségének biztosítása érdekében.

| (20) | A vizsgálat megerősítette, hogy az USA-ban gyártott biodízelt a gyártók általában ásványi dízellel keverik, és többféle keveréket állítanak elő (itt: biodízelkeverékek), amelyeket aztán különböző típusú vásárlóknak adnak el a piacon. A vizsgálatból az is kitűnt, hogy a biodízelt tiszta formájában független vállalatoknak adták el, amelyek azért vásárolták meg vagy importálták, hogy ásványi dízellel keverjék. A biodízel ásványi dízellel történő keverése viszonylag egyszerű művelet, amely például abból áll, hogy az üzemanyagot a gyártótelepen található tartályban keverik össze a tartálykocsiba való betöltés előtt, vagy a biodízelt és az ásványi dízelt a kívánt arányban adagolják a tartálykocsiba, vagy a két alkotóelemet géppel keverik, és azok így egyidejűleg kerülnek be a tartálykocsiba. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat megerősítette, hogy az USA-ban gyártott biodízelt a gyártók általában ásványi dízellel keverik, és többféle keveréket állítanak elő (itt: biodízelkeverékek), amelyeket aztán különböző típusú vásárlóknak adnak el a piacon. A vizsgálatból az is kitűnt, hogy a biodízelt tiszta formájában független vállalatoknak adták el, amelyek azért vásárolták meg vagy importálták, hogy ásványi dízellel keverjék. A biodízel ásványi dízellel történő keverése viszonylag egyszerű művelet, amely például abból áll, hogy az üzemanyagot a gyártótelepen található tartályban keverik össze a tartálykocsiba való betöltés előtt, vagy a biodízelt és az ásványi dízelt a kívánt arányban adagolják a tartálykocsiba, vagy a két alkotóelemet géppel keverik, és azok így egyidejűleg kerülnek be a tartálykocsiba.

| (21) | Az egyes biodízelkeverékek egyértelmű azonosítására nemzetközileg elismert rendszert alkalmaznak, amely B-tényezőként ismert, és a biodízelkeverékben található pontos biodízelmennyiséget jelöli: például az X % biodízelt tartalmazó keverék jele BX, míg a tiszta biodízel jele B100, ami azt jelenti, hogy 100 % biodízelt tartalmaz. Az USA-ban általában 99 % biodízelt (7) és 1 % ásványi dízelt kevernek (B99) és értékesítenek a piacon. Az ásványi dízellel ellentétben a tiszta biodízelt rendkívül gyorsan fel kell használni, és három–négy hónapnál tovább nem lehet tárolni, mivel oxidálódik, és fogyasztásra alkalmatlan lesz. A biodízel ásványi dízellel való keverése révén az üzemanyag tovább tartható el. A B99-ben található 1 %-nyi ásványi dízel elegendő vegyi anyagot tartalmaz ahhoz, hogy késleltesse a biodízel penészesedését. |
| --- | --- |

(21)

Az egyes biodízelkeverékek egyértelmű azonosítására nemzetközileg elismert rendszert alkalmaznak, amely B-tényezőként ismert, és a biodízelkeverékben található pontos biodízelmennyiséget jelöli: például az X % biodízelt tartalmazó keverék jele BX, míg a tiszta biodízel jele B100, ami azt jelenti, hogy 100 % biodízelt tartalmaz. Az USA-ban általában 99 % biodízelt (7) és 1 % ásványi dízelt kevernek (B99) és értékesítenek a piacon. Az ásványi dízellel ellentétben a tiszta biodízelt rendkívül gyorsan fel kell használni, és három–négy hónapnál tovább nem lehet tárolni, mivel oxidálódik, és fogyasztásra alkalmatlan lesz. A biodízel ásványi dízellel való keverése révén az üzemanyag tovább tartható el. A B99-ben található 1 %-nyi ásványi dízel elegendő vegyi anyagot tartalmaz ahhoz, hogy késleltesse a biodízel penészesedését.

| (22) | A vizsgálat szerint míg a biodízelt és a magas biodízeltartalmú keverékeket (8) az amerikai piacon főként további keverés céljából értékesítik, az alacsony biodízeltartalmú keverékeket (9) tipikusan fogyasztásra értékesítik az amerikai piacon. Így az USA-ban különbséget kell tenni a magas biodízeltartalmú keverékek piaca és az alacsony biodízeltartalmú keverékek piaca között. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat szerint míg a biodízelt és a magas biodízeltartalmú keverékeket (8) az amerikai piacon főként további keverés céljából értékesítik, az alacsony biodízeltartalmú keverékeket (9) tipikusan fogyasztásra értékesítik az amerikai piacon. Így az USA-ban különbséget kell tenni a magas biodízeltartalmú keverékek piaca és az alacsony biodízeltartalmú keverékek piaca között.

| (23) | A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra nézve, hogy az USA-ban gyártott és értékesített, valamint a Közösségbe kivitt biodízel és egyes keverékek érintik a panaszos biodízelgyártók gazdasági helyzetét a Közösségben. A releváns amerikai gyártók és a belföldi piac sajátosságainak megfelelően az érintett termék meghatározása akkor is kiterjed a biodízelre, ha bizonyos biodízelkeverékekben fordul elő. Az érintett terméknek az eljárásról szóló értesítésben és a fenti (16) preambulumbekezdésben szereplő meghatározását egyértelművé kell tenni, hogy megállapítható legyen, mely termékeket kívánták a vizsgálatba bevonni. |
| --- | --- |

(23)

A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra nézve, hogy az USA-ban gyártott és értékesített, valamint a Közösségbe kivitt biodízel és egyes keverékek érintik a panaszos biodízelgyártók gazdasági helyzetét a Közösségben. A releváns amerikai gyártók és a belföldi piac sajátosságainak megfelelően az érintett termék meghatározása akkor is kiterjed a biodízelre, ha bizonyos biodízelkeverékekben fordul elő. Az érintett terméknek az eljárásról szóló értesítésben és a fenti (16) preambulumbekezdésben szereplő meghatározását egyértelművé kell tenni, hogy megállapítható legyen, mely termékeket kívánták a vizsgálatba bevonni.

| (24) | A vizsgálat szerint az USA-ban közvetlen fogyasztásra értékesített biodízelkeverékek a legtöbb esetben B20 keverékek, azaz a fenti (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint 20 % biodízelt tartalmazó keverékek, amelyek alkalmazhatók az 1992. évi energiapolitikai törvénynek (Energy Policy Act –EPAct) (10) való megfelelés érdekében, valamint B6, B5 és B2 keverékek. A nyilvánosan elérhető információk szerint bármely dízelmotor alapvető módosítás nélkül működhet ezekkel a keverékekkel úgy, hogy a személygépkocsi-gyártók jótállása ezzel nem szűnik meg. Az alacsony (2–20 %) biodízeltartalmú keverékek teljesítménye az ásványi dízeléhez hasonló. Ha B20-nál magasabb biodízelüzemanyagot használnak a motorban, a felhasználó a teljesítmény, a nyomaték és az üzemanyag-megtakarítás csökkenését tapasztalhatja, és a személygépkocsi-gyártó jótállása általában nem vonatkozik a motorban keletkezett károkra. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálat szerint az USA-ban közvetlen fogyasztásra értékesített biodízelkeverékek a legtöbb esetben B20 keverékek, azaz a fenti (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint 20 % biodízelt tartalmazó keverékek, amelyek alkalmazhatók az 1992. évi energiapolitikai törvénynek (Energy Policy Act –EPAct) (10) való megfelelés érdekében, valamint B6, B5 és B2 keverékek. A nyilvánosan elérhető információk szerint bármely dízelmotor alapvető módosítás nélkül működhet ezekkel a keverékekkel úgy, hogy a személygépkocsi-gyártók jótállása ezzel nem szűnik meg. Az alacsony (2–20 %) biodízeltartalmú keverékek teljesítménye az ásványi dízeléhez hasonló. Ha B20-nál magasabb biodízelüzemanyagot használnak a motorban, a felhasználó a teljesítmény, a nyomaték és az üzemanyag-megtakarítás csökkenését tapasztalhatja, és a személygépkocsi-gyártó jótállása általában nem vonatkozik a motorban keletkezett károkra.

| (25) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy a tiszta biodízelt és a magas biodízeltartalmú keverékeket az USA-ban általában nem közvetlen fogyasztásra használják. A tiszta biodízelt elsősorban keverésre szánják a piaci értékesítés előtt. Ezeket a keverékeket végső soron a közlekedési ágazatban használják a közúti gépjárművek, például személygépkocsik, kamionok, buszok, illetve vonatok dízelmotorjainak üzemanyagaként is. A biodízel alkalmazható háztartási, kereskedelmi vagy ipari kazánok fűtésére vagy áramfejlesztők üzemanyagaként is. Jelenleg is folynak a vizsgálatok arra vonatkozóan, hogy lehet-e biodízelkeveréket repülőgépekben alkalmazni. |
| --- | --- |

(25)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy a tiszta biodízelt és a magas biodízeltartalmú keverékeket az USA-ban általában nem közvetlen fogyasztásra használják. A tiszta biodízelt elsősorban keverésre szánják a piaci értékesítés előtt. Ezeket a keverékeket végső soron a közlekedési ágazatban használják a közúti gépjárművek, például személygépkocsik, kamionok, buszok, illetve vonatok dízelmotorjainak üzemanyagaként is. A biodízel alkalmazható háztartási, kereskedelmi vagy ipari kazánok fűtésére vagy áramfejlesztők üzemanyagaként is. Jelenleg is folynak a vizsgálatok arra vonatkozóan, hogy lehet-e biodízelkeveréket repülőgépekben alkalmazni.

| (26) | Így a vizsgálatban érintett terméket olyan, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterekként és/vagy paraffingázolajként (közismert nevén „biodízelként”) kell meghatározni, amely tisztán vagy kevert formában fordul elő, és biodízeltartalma 20 %-nál (B20) magasabb. Más szóval az érintett termék az USA-ból származó tiszta biodízel (B100) és minden B20 fölötti keverék, vagyis az USA-ból származó, 20 %-nál magasabb biodízeltartalmú keverék (a továbbiakban: érintett termék). E küszöb alapján egyértelműen különbséget lehet tenni az USA piacán elérhető különböző keverékek között. |
| --- | --- |

(26)

Így a vizsgálatban érintett terméket olyan, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterekként és/vagy paraffingázolajként (közismert nevén „biodízelként”) kell meghatározni, amely tisztán vagy kevert formában fordul elő, és biodízeltartalma 20 %-nál (B20) magasabb. Más szóval az érintett termék az USA-ból származó tiszta biodízel (B100) és minden B20 fölötti keverék, vagyis az USA-ból származó, 20 %-nál magasabb biodízeltartalmú keverék (a továbbiakban: érintett termék). E küszöb alapján egyértelműen különbséget lehet tenni az USA piacán elérhető különböző keverékek között.

| (27) | Megállapítást nyert, hogy a termelés során felhasznált nyersanyagok esetleges különbözősége vagy a gyártási eljárás eltérései ellenére a vizsgálatban érintett biodízel valamennyi típusa vagy a biodízelkeverékek ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük. Az érintett termék lehetséges változatai nem befolyásolják az alapvető meghatározást, a tulajdonságokat, sem pedig a különböző felekben a termékről kialakult képet. |
| --- | --- |

(27)

Megállapítást nyert, hogy a termelés során felhasznált nyersanyagok esetleges különbözősége vagy a gyártási eljárás eltérései ellenére a vizsgálatban érintett biodízel valamennyi típusa vagy a biodízelkeverékek ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük. Az érintett termék lehetséges változatai nem befolyásolják az alapvető meghatározást, a tulajdonságokat, sem pedig a különböző felekben a termékről kialakult képet.

| (28) | Az érintett terméket a 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99 KN-kód alá kell sorolni |
| --- | --- |

(28)

Az érintett terméket a 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99 KN-kód alá kell sorolni

2.1.   Hasonló termék

| (29) | Megállapítást nyert, hogy az USA-ban gyártott és a hazai piacon értékesített, e vizsgálatban érintett termékek hasonló fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és hasonló a rendeltetésük, mint az USA-ból a közösségi piacra kivitt termékeknek. Ugyanígy a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékek hasonló fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és hasonló a rendeltetésük, mint az érintett országból a közösségi piacra kivitt termékeknek. |
| --- | --- |

(29)

Megállapítást nyert, hogy az USA-ban gyártott és a hazai piacon értékesített, e vizsgálatban érintett termékek hasonló fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és hasonló a rendeltetésük, mint az USA-ból a közösségi piacra kivitt termékeknek. Ugyanígy a közösségi gyártók által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékek hasonló fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és hasonló a rendeltetésük, mint az érintett országból a közösségi piacra kivitt termékeknek.

| (30) | Az észrevételek szerint egyes felhasználók – különösen Németországban – közvetlenül tiszta biodízelt (B100) használnak az ásványi dízel, vagy a közösségi piacon közvetlen fogyasztásra szánt hagyományos keverékek olcsóbb alternatívájaként. Ezen észrevétel kivizsgálása nyomán az derült ki, hogy a közösségi gyártók a közösségi piacon többségében olyan vállalatoknak adnak el biodízelt, amelyek azt ásványi dízellel keverik. Az, hogy egyes gépjárműpark-tulajdonosok B100-at használnak, közösségi szinten inkább kivételesnek tekinthető. A biodízel nem az ásványi dízel helyettesítője, inkább kiegészítő termék a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(30)

Az észrevételek szerint egyes felhasználók – különösen Németországban – közvetlenül tiszta biodízelt (B100) használnak az ásványi dízel, vagy a közösségi piacon közvetlen fogyasztásra szánt hagyományos keverékek olcsóbb alternatívájaként. Ezen észrevétel kivizsgálása nyomán az derült ki, hogy a közösségi gyártók a közösségi piacon többségében olyan vállalatoknak adnak el biodízelt, amelyek azt ásványi dízellel keverik. Az, hogy egyes gépjárműpark-tulajdonosok B100-at használnak, közösségi szinten inkább kivételesnek tekinthető. A biodízel nem az ásványi dízel helyettesítője, inkább kiegészítő termék a közösségi piacon.

| (31) | Ez nem változtat azon, hogy az érintett termék USA-ban gyártott és a Közösségbe kivitt különböző típusai és a Közösségben közösségi biodízelgyártók által gyártott és értékesített termékek felcserélhető termékek. Nincs olyan lényeges különbség a rendeltetésben és a gazdasági szereplők és felhasználók által a termékről alkotott képben, amelynek alapján változtatni kellene a hasonló termék meghatározásán. |
| --- | --- |

(31)

Ez nem változtat azon, hogy az érintett termék USA-ban gyártott és a Közösségbe kivitt különböző típusai és a Közösségben közösségi biodízelgyártók által gyártott és értékesített termékek felcserélhető termékek. Nincs olyan lényeges különbség a rendeltetésben és a gazdasági szereplők és felhasználók által a termékről alkotott képben, amelynek alapján változtatni kellene a hasonló termék meghatározásán.

| (32) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az érintett termék – elsősorban a tiszta biodízel – más fizikai és vegyi tulajdonságokkal rendelkezik, mint a Közösségben gyártott hasonló biodízel. Míg a biodízel közösségi gyártása repcemagolajon alapul, az amerikai gyártók kizárólag szójababolajat használnak. Az állítás szerint ezért a két termék nem cserélhető fel, és nem áll közvetlen versenyben egymással a közösségi piacon. Az érdekelt fél különösen arra mutatott rá, hogy a hidegfolyási tulajdonság és a jódérték eltérő lehet. |
| --- | --- |

(32)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az érintett termék – elsősorban a tiszta biodízel – más fizikai és vegyi tulajdonságokkal rendelkezik, mint a Közösségben gyártott hasonló biodízel. Míg a biodízel közösségi gyártása repcemagolajon alapul, az amerikai gyártók kizárólag szójababolajat használnak. Az állítás szerint ezért a két termék nem cserélhető fel, és nem áll közvetlen versenyben egymással a közösségi piacon. Az érdekelt fél különösen arra mutatott rá, hogy a hidegfolyási tulajdonság és a jódérték eltérő lehet.

| (33) | A Bizottság megvizsgálta ezt az állítást, és a következőket állapította meg:






  a) | az érintett termék és a közösségi hasonló termék alaptulajdonságai rendkívül hasonlóak, valamint hasonló vagy ugyanolyan értékesítési csatornákon keresztül – vagyis hasonló ügyfelek számára – értékesítették őket a közösségi piacon; |
| --- | --- | --- |

(33)

A Bizottság megvizsgálta ezt az állítást, és a következőket állapította meg:

a)

az érintett termék és a közösségi hasonló termék alaptulajdonságai rendkívül hasonlóak, valamint hasonló vagy ugyanolyan értékesítési csatornákon keresztül – vagyis hasonló ügyfelek számára – értékesítették őket a közösségi piacon;

| b) | az érintett termék és a közösségi hasonló termék rendeltetése ugyanaz vagy nagyon hasonló (lásd a fenti (24) preambulumbekezdést); |
| --- | --- |

b)

az érintett termék és a közösségi hasonló termék rendeltetése ugyanaz vagy nagyon hasonló (lásd a fenti (24) preambulumbekezdést);

| c) | ami a hidegfolyási tulajdonságokat illeti, tisztázni kell, hogy az a hidegszűrhetőségi határhőmérsékletre (Cold Filter Plugging Point, CFPP) vonatkozik, ami az a hőmérséklet, amelyen az üzemanyag az üzemanyag-komponensek kristályosodása vagy zselésedése miatt eltömíti az üzemanyagszűrőt. A vizsgálat azt tárta fel, hogy a hasonló közösségi termék CFPP mutatója alacsonyabb, mint az USA-ból érkező biodízelé. Ez azonban csekély különbség, amely könnyen orvosolható azáltal, ha különböző típusú biodízeleket kevernek, vagy ha adalékot kevernek a tiszta biodízelhez, különösen télen. A CFPP különbségének gyakorlatilag nincs jelentősége a közösségi piacon értékesített keverékek többségében. |
| --- | --- |

c)

ami a hidegfolyási tulajdonságokat illeti, tisztázni kell, hogy az a hidegszűrhetőségi határhőmérsékletre (Cold Filter Plugging Point, CFPP) vonatkozik, ami az a hőmérséklet, amelyen az üzemanyag az üzemanyag-komponensek kristályosodása vagy zselésedése miatt eltömíti az üzemanyagszűrőt. A vizsgálat azt tárta fel, hogy a hasonló közösségi termék CFPP mutatója alacsonyabb, mint az USA-ból érkező biodízelé. Ez azonban csekély különbség, amely könnyen orvosolható azáltal, ha különböző típusú biodízeleket kevernek, vagy ha adalékot kevernek a tiszta biodízelhez, különösen télen. A CFPP különbségének gyakorlatilag nincs jelentősége a közösségi piacon értékesített keverékek többségében.

| d) | Ami a jódértéket illeti, amely az üzemanyag oxidálódással szembeni ellenállóképességét mutatja, a Bizottság megállapította, hogy a repcemagolajra és a szójababolajra jellemző értékek bizonyos mértékben korrelálnak: a repcemagolaj tekintetében a számadatok 94–120 között, a szójababolaj tekintetében 117–143 között alakulnak. Míg a Közösségben alkalmazott fő alapanyag a repcemag, meg kell jegyezni, hogy mind a közösségi, mind az amerikai gyártók nagyon sokféle alapanyagot használnak a biodízelgyártáshoz. Homogénebb termék előállítása érdekében gyakran kevernek különböző biodízeltípusokat. |
| --- | --- |

d)

Ami a jódértéket illeti, amely az üzemanyag oxidálódással szembeni ellenállóképességét mutatja, a Bizottság megállapította, hogy a repcemagolajra és a szójababolajra jellemző értékek bizonyos mértékben korrelálnak: a repcemagolaj tekintetében a számadatok 94–120 között, a szójababolaj tekintetében 117–143 között alakulnak. Míg a Közösségben alkalmazott fő alapanyag a repcemag, meg kell jegyezni, hogy mind a közösségi, mind az amerikai gyártók nagyon sokféle alapanyagot használnak a biodízelgyártáshoz. Homogénebb termék előállítása érdekében gyakran kevernek különböző biodízeltípusokat.

| (34) | Mivel ez a hasonlóság nem azt jelenti az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően, hogy a termékeknek valamennyi tekintetben azonosnak kell lenniük, a különböző terméktípusok közötti kisebb eltérések alapján nem változik az érintett termék és a közösségi hasonló termék közötti hasonlóság általános megítélése. |
| --- | --- |

(34)

Mivel ez a hasonlóság nem azt jelenti az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének megfelelően, hogy a termékeknek valamennyi tekintetben azonosnak kell lenniük, a különböző terméktípusok közötti kisebb eltérések alapján nem változik az érintett termék és a közösségi hasonló termék közötti hasonlóság általános megítélése.

| (35) | Ennélfogva egyetlen olyan különbség sem állapítható meg az érintett termék különböző típusai és a közösségi piacon értékesített hasonló termékek között, amely alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy a közösségi piacon közösségi gyártók által előállított és értékesített termékek nem hasonló termékek, amelyek ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, mint az USA-ban gyártott és a Közösségbe exportált érintett termék típusai. Éppen ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi biodízeltípust azonosnak lehet tekinteni. |
| --- | --- |

(35)

Ennélfogva egyetlen olyan különbség sem állapítható meg az érintett termék különböző típusai és a közösségi piacon értékesített hasonló termékek között, amely alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy a közösségi piacon közösségi gyártók által előállított és értékesített termékek nem hasonló termékek, amelyek ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, mint az USA-ban gyártott és a Közösségbe exportált érintett termék típusai. Éppen ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében valamennyi biodízeltípust azonosnak lehet tekinteni.

3.   DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzés

| (36) | A vizsgálat során megállapíttatott, hogy az amerikai hatóságok az ásványi dízellel kevert biodízelben jelen lévő tiszta biodízelért gallonjáért 1 USD ún. keverőknek járó hitelt adnak. |
| --- | --- |

(36)

A vizsgálat során megállapíttatott, hogy az amerikai hatóságok az ásványi dízellel kevert biodízelben jelen lévő tiszta biodízelért gallonjáért 1 USD ún. keverőknek járó hitelt adnak.

| (37) | A mintában szereplő valamennyi exportáló gyártó azt igényelte, hogy a biodízel dömpingkülönbözetének meghatározásakor igazítsák ki hazai és exporteladásaikat vagy oly módon, hogy a megfelelő kapott hitellel felfelé kiigazítják értékesítési áraikat, vagy oly módon, hogy az érintett értékesítés termelési költségeiből levonják a keverő hitelét. |
| --- | --- |

(37)

A mintában szereplő valamennyi exportáló gyártó azt igényelte, hogy a biodízel dömpingkülönbözetének meghatározásakor igazítsák ki hazai és exporteladásaikat vagy oly módon, hogy a megfelelő kapott hitellel felfelé kiigazítják értékesítési áraikat, vagy oly módon, hogy az érintett értékesítés termelési költségeiből levonják a keverő hitelét.

| (38) | Megjegyzendő, hogy a megfelelő jogszabályi rendelkezésekkel – vagyis az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdésével és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/96/EK tanácsi rendelet (11) 24. cikkének (1) bekezdésével – összhangban egyetlen termékre sem vethető ki egyszerre dömpingellenes és kiegyenlítő vám a dömping vagy exporttámogatás miatt előálló egy és ugyanazon helyzet kezelése céljából. A támogatásellenes eljárás azonban kimutatta, hogy a keverő hitele az export- és hazai értékesítésre pontosan azonos módon és azonos összegben egyaránt igénybe vehető támogatás, ezért tehát nem exporttámogatás. Ezért ideiglenesen arra kellett következtetni, hogy a kiigazítás iránti kérelem nem fogadható el. |
| --- | --- |

(38)

Megjegyzendő, hogy a megfelelő jogszabályi rendelkezésekkel – vagyis az alaprendelet 14. cikkének (1) bekezdésével és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/96/EK tanácsi rendelet (11) 24. cikkének (1) bekezdésével – összhangban egyetlen termékre sem vethető ki egyszerre dömpingellenes és kiegyenlítő vám a dömping vagy exporttámogatás miatt előálló egy és ugyanazon helyzet kezelése céljából. A támogatásellenes eljárás azonban kimutatta, hogy a keverő hitele az export- és hazai értékesítésre pontosan azonos módon és azonos összegben egyaránt igénybe vehető támogatás, ezért tehát nem exporttámogatás. Ezért ideiglenesen arra kellett következtetni, hogy a kiigazítás iránti kérelem nem fogadható el.

3.2.   Rendes érték

| (39) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a rendes érték meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy az érintett termék független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben történt-e, vagyis a vizsgálati időszakban ez az értékesítés kitette-e a Közösségbe irányuló teljes exportvolumen legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a rendes érték meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy az érintett termék független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben történt-e, vagyis a vizsgálati időszakban ez az értékesítés kitette-e a Közösségbe irányuló teljes exportvolumen legalább 5 %-át.

| (40) | A mintában szereplő egyik exportáló gyártóról kiderült, hogy a belföldi piacon nem volt reprezentatív értékesítése az érintett termékből. Ennek az exportáló gyártónak az esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani. |
| --- | --- |

(40)

A mintában szereplő egyik exportáló gyártóról kiderült, hogy a belföldi piacon nem volt reprezentatív értékesítése az érintett termékből. Ennek az exportáló gyártónak az esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani.

3.2.1.   Átfogóan reprezentatív hazai értékesítési volumennel rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók

| (41) | Az átfogóan reprezentatív hazai értékesítéssel rendelkező és a mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság megkereste az exportáló gyártók által a hazai piacon értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók a Közösségbe irányuló exportra értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(41)

Az átfogóan reprezentatív hazai értékesítéssel rendelkező és a mintában szereplő exportáló gyártók esetében a Bizottság megkereste az exportáló gyártók által a hazai piacon értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók a Közösségbe irányuló exportra értékesített típusokkal.

| (42) | Egy-egy adott terméktípus esetében a hazai értékesítés akkor minősült kielégítően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípusból a hazai piacon független ügyfeleknek értékesített volumen legalább 5 %-át tette ki az összehasonlítható terméktípusból a közösségi exportra értékesített teljes volumennek. |
| --- | --- |

(42)

Egy-egy adott terméktípus esetében a hazai értékesítés akkor minősült kielégítően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípusból a hazai piacon független ügyfeleknek értékesített volumen legalább 5 %-át tette ki az összehasonlítható terméktípusból a közösségi exportra értékesített teljes volumennek.

| (43) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, tekinthető-e úgy, hogy a vállalatok hazai értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a rendes kereskedelmi forgalomban történt. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a vizsgálati időszakban a hazai piacon a független ügyfeleknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, tekinthető-e úgy, hogy a vállalatok hazai értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a rendes kereskedelmi forgalomban történt. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a vizsgálati időszakban a hazai piacon a független ügyfeleknek történő nyereséges értékesítés aránya.

| (44) | Amennyiben egy adott – a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített – terméktípus az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-át tette ki, és az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett vagy magasabb volt a termelési költségnél, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes hazai értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e. |
| --- | --- |

(44)

Amennyiben egy adott – a kiszámított termelési költséggel megegyező vagy annál magasabb nettó eladási áron értékesített – terméktípus az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-át tette ki, és az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett vagy magasabb volt a termelési költségnél, a rendes érték a tényleges hazai áron alapult. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes hazai értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.

| (45) | Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amennyiben az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amely a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként lett kiszámítva. |
| --- | --- |

(45)

Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amennyiben az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amely a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként lett kiszámítva.

| (46) | A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban értékesített terméktípusoknál a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani. Ebből a célból a vizsgálati időszak alatt a terméktípusonként az exportőr saját átlagos előállítási költségéhez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív (selling, general and administrative, a továbbiakban: SG&A) kiadásokat és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SG&A kiadások aránya és a haszonkulcs a megfelelő exportáló gyártó hasonló termékének rendes kereskedelmi forgalomban felmerülő SG&A kiadásainak és haszonkulcsának súlyozott átlagán alapult. |
| --- | --- |

(46)

A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a rendes kereskedelmi forgalomban értékesített terméktípusoknál a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani. Ebből a célból a vizsgálati időszak alatt a terméktípusonként az exportőr saját átlagos előállítási költségéhez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív (selling, general and administrative, a továbbiakban: SG&A) kiadásokat és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SG&A kiadások aránya és a haszonkulcs a megfelelő exportáló gyártó hasonló termékének rendes kereskedelmi forgalomban felmerülő SG&A kiadásainak és haszonkulcsának súlyozott átlagán alapult.

3.2.2.   Átfogóan reprezentatív hazai értékesítési volumennel nem rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók

| (47) | A reprezentatív hazai eladások nélküli együttműködő exportáló gyártók esetében a rendes ár az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban lett kiszámítva: az érintett termék esetében a vállalat saját termelési költségeihez hozzáadták az SG&A kiadásokat és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban az SG&A kiadások aránya és a haszonkulcs a megfelelő exportáló gyártó hasonló termékének rendes kereskedelmi forgalomban felmerülő SG&A kiadásainak és haszonkulcsának súlyozott átlagán alapult. |
| --- | --- |

(47)

A reprezentatív hazai eladások nélküli együttműködő exportáló gyártók esetében a rendes ár az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban lett kiszámítva: az érintett termék esetében a vállalat saját termelési költségeihez hozzáadták az SG&A kiadásokat és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban az SG&A kiadások aránya és a haszonkulcs a megfelelő exportáló gyártó hasonló termékének rendes kereskedelmi forgalomban felmerülő SG&A kiadásainak és haszonkulcsának súlyozott átlagán alapult.

| (48) | Ennek a vállalatnak a tekintetében kiigazításra is sor került, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint figyelembe legyen véve a vállalat induló helyzete. Az általános költségek azért lettek kiigazítva, hogy a vállalat indulási szakaszában figyelembe legyen véve a gyártási létesítmények alacsony kihasználtsága. |
| --- | --- |

(48)

Ennek a vállalatnak a tekintetében kiigazításra is sor került, hogy az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdése szerint figyelembe legyen véve a vállalat induló helyzete. Az általános költségek azért lettek kiigazítva, hogy a vállalat indulási szakaszában figyelembe legyen véve a gyártási létesítmények alacsony kihasználtsága.

3.3.   Exportár

| (49) | Az exportértékesítési árak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizethető árak alapján lettek megállapítva az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(49)

Az exportértékesítési árak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizethető árak alapján lettek megállapítva az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint.

| (50) | Amennyiben a Közösségbe irányuló exportértékesítésre a Közösségen belül vagy kívül található kapcsolatban álló vállalatokon keresztül került sor, akkor az exportárak a Közösségen belüli első független ügyfélnek történő viszonteladási árak alapján lettek meghatározva az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében, valamint megfelelően ki lettek igazítva az importálás és a viszonteladás közötti költségekkel és a nyereséggel. |
| --- | --- |

(50)

Amennyiben a Közösségbe irányuló exportértékesítésre a Közösségen belül vagy kívül található kapcsolatban álló vállalatokon keresztül került sor, akkor az exportárak a Közösségen belüli első független ügyfélnek történő viszonteladási árak alapján lettek meghatározva az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében, valamint megfelelően ki lettek igazítva az importálás és a viszonteladás közötti költségekkel és a nyereséggel.

3.4.   Összehasonlítás

| (51) | A rendes érték és az exportár közötti összehasonlításra gyártelepi (ex-works) alapon került sor. |
| --- | --- |

(51)

A rendes érték és az exportár közötti összehasonlításra gyártelepi (ex-works) alapon került sor.

| (52) | A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása végett a Bizottság kiigazítások formájában megfelelő engedményeket tett az árakat és összehasonlíthatóságukat befolyásoló különbségek figyelembe vétele érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(52)

A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása végett a Bizottság kiigazítások formájában megfelelő engedményeket tett az árakat és összehasonlíthatóságukat befolyásoló különbségek figyelembe vétele érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban.

| (53) | Ezen az alapon – ahol alkalmazható és indokolt volt – a szállításért, az óceáni fuvar- és biztosítási költségekért, a kezelési, rakodási és mellékköltségekért, valamint a hitelköltségekért és a jutalékokért került sor kiigazításokra. |
| --- | --- |

(53)

Ezen az alapon – ahol alkalmazható és indokolt volt – a szállításért, az óceáni fuvar- és biztosítási költségekért, a kezelési, rakodási és mellékköltségekért, valamint a hitelköltségekért és a jutalékokért került sor kiigazításokra.

3.5.   Dömpingkülönbözetek

3.5.1.   A mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében

| (54) | A mintában szereplő vállalatok esetében az érintett termék Közösségbe exportált minden típusának rendes súlyozott átlagértéke lett összehasonlítva az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagárával, amint erről az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése rendelkezik. |
| --- | --- |

(54)

A mintában szereplő vállalatok esetében az érintett termék Közösségbe exportált minden típusának rendes súlyozott átlagértéke lett összehasonlítva az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagárával, amint erről az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése rendelkezik.

| (55) | Ez alapján a CIF közösségi határparitás százalékában, vámfizetés nélkül kifejezett ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 73,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 57,3 % |
| World Energy Alternatives LLC | 51,7 % |

(55)

Ez alapján a CIF közösségi határparitás százalékában, vámfizetés nélkül kifejezett ideiglenes súlyozott átlagos dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Archer Daniels Midland Company

3,4 %

Cargill Inc.

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

73,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

57,3 %

World Energy Alternatives LLC

51,7 %

3.5.2.   A többi együttműködő exportáló gyártó esetében

| (56) | A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban lett kiszámítva. A különbözet kiszámítása a mintába felvett exportáló gyártókra megállapított különbözet alapján történt. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő gyártók esetében a dömpingkülönbözet ideiglenesen a CIF közösségi határparitás 33,7 %-án lett megállapítva, vámfizetés nélkül. |
| --- | --- |

(56)

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban lett kiszámítva. A különbözet kiszámítása a mintába felvett exportáló gyártókra megállapított különbözet alapján történt. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő gyártók esetében a dömpingkülönbözet ideiglenesen a CIF közösségi határparitás 33,7 %-án lett megállapítva, vámfizetés nélkül.

3.5.3.   A nem együttműködő exportáló gyártók esetében

| (57) | A többi amerikai exportőr tekintetében a Bizottság először az együttműködés mértékét határozta meg. Ennek alkalmával összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az USA-ból származó összes behozatallal, amint azt az USA kiviteli statisztikái feltüntetik. A megállapított együttműködési arány 81 %-os volt. Ezen az alapon az együttműködés mértékét a Bizottság magasnak ítélte. Ennélfogva úgy vélte, hogy – az intézkedések eredményességének biztosítása végett – helyénvaló a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintába felvett azon együttműködő exportáló gyártó szintjén meghatározni, amelynél a legmagasabb kár- és dömpingkülönbözet lett megállapítva. |
| --- | --- |

(57)

A többi amerikai exportőr tekintetében a Bizottság először az együttműködés mértékét határozta meg. Ennek alkalmával összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az USA-ból származó összes behozatallal, amint azt az USA kiviteli statisztikái feltüntetik. A megállapított együttműködési arány 81 %-os volt. Ezen az alapon az együttműködés mértékét a Bizottság magasnak ítélte. Ennélfogva úgy vélte, hogy – az intézkedések eredményességének biztosítása végett – helyénvaló a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintába felvett azon együttműködő exportáló gyártó szintjén meghatározni, amelynél a legmagasabb kár- és dömpingkülönbözet lett megállapítva.

| (58) | Ennek alapján az országos dömpingszint ideiglenesen a CIF közösségi határparitás 57,3 %-án lett megállapítva, vámfizetés nélkül. |
| --- | --- |

(58)

Ennek alapján az országos dömpingszint ideiglenesen a CIF közösségi határparitás 57,3 %-án lett megállapítva, vámfizetés nélkül.

4.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT

4.1.   A közösségi termelés és az aktuális helyzet

| (59) | A Bizottság valamennyi rendelkezésre álló információt – ideértve a panaszban feltüntetett információt és a közösségi gyártóktól a vizsgálati eljárás megindítását megelőzően és azt követően beszerzett adatokat is – felhasznált a közösségi össztermelés megállapítására és a vizsgálat alátámasztására. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság valamennyi rendelkezésre álló információt – ideértve a panaszban feltüntetett információt és a közösségi gyártóktól a vizsgálati eljárás megindítását megelőzően és azt követően beszerzett adatokat is – felhasznált a közösségi össztermelés megállapítására és a vizsgálat alátámasztására.

| (60) | Ezen információk alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a közösségi össztermelés körülbelül 5 400 ezer tonna volt a vizsgálati időszakban. Az azonos csoporthoz tartozó három vállalat esetében megállapítást nyert, hogy kapcsolatban állnak amerikai exportáló gyártókkal, és az érintett termékből a csoport maga is jelentős mennyiségeket importált a vele kapcsolatban álló amerikai exportőröktől. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek a vállalatok ki lettek zárva a közösségi termelés fogalmából. Következésképpen az aktuális helyzet megállapításának alapjául szolgáló termelési volumen 4 200–4 600 ezer tonna volt. |
| --- | --- |

(60)

Ezen információk alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a közösségi össztermelés körülbelül 5 400 ezer tonna volt a vizsgálati időszakban. Az azonos csoporthoz tartozó három vállalat esetében megállapítást nyert, hogy kapcsolatban állnak amerikai exportáló gyártókkal, és az érintett termékből a csoport maga is jelentős mennyiségeket importált a vele kapcsolatban álló amerikai exportőröktől. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek a vállalatok ki lettek zárva a közösségi termelés fogalmából. Következésképpen az aktuális helyzet megállapításának alapjául szolgáló termelési volumen 4 200–4 600 ezer tonna volt.

| (61) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a panaszt támogató és a vizsgálatban együttműködő vállalatok az (59) preambulumbekezdésben megjelölt vizsgálati időszakban a közösségi biodízeltermelés több mint 60 %-át képviselték. Az alábbi (62) preambulumbekezdésben említett vállalatot, amely elmulasztotta az együttműködést a vizsgálatban, úgy tekintették, mint amely nem támogatja a panaszt. Ezért megállapítható, hogy a panaszt és a vizsgálatot a közösségi termelés jelentős hányadát képviselő gyártók támogatták az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével és 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a panaszt támogató és a vizsgálatban együttműködő vállalatok az (59) preambulumbekezdésben megjelölt vizsgálati időszakban a közösségi biodízeltermelés több mint 60 %-át képviselték. Az alábbi (62) preambulumbekezdésben említett vállalatot, amely elmulasztotta az együttműködést a vizsgálatban, úgy tekintették, mint amely nem támogatja a panaszt. Ezért megállapítható, hogy a panaszt és a vizsgálatot a közösségi termelés jelentős hányadát képviselő gyártók támogatták az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdésével és 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban.

4.2.   Mintavétel

| (62) | A közösségi gyártók nagy száma miatt a Bizottság úgy döntött, hogy a jelentős kár meglétét mintavétellel állapítja meg. A hasonló termék valamennyi lehetséges közösségi gyártójának mintavételi formanyomtatványokat küldtek. Kezdetben több mint 40 vállalat adott használható információkat a mintavételi formanyomtatványon, és vállalta a vizsgálatban való együttműködést. Az (59) preambulumbekezdésben említett három vállalatot nem vették figyelembe a mintavételnél az említett preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt. |
| --- | --- |

(62)

A közösségi gyártók nagy száma miatt a Bizottság úgy döntött, hogy a jelentős kár meglétét mintavétellel állapítja meg. A hasonló termék valamennyi lehetséges közösségi gyártójának mintavételi formanyomtatványokat küldtek. Kezdetben több mint 40 vállalat adott használható információkat a mintavételi formanyomtatványon, és vállalta a vizsgálatban való együttműködést. Az (59) preambulumbekezdésben említett három vállalatot nem vették figyelembe a mintavételnél az említett preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt.

| (63) | A fennmaradó vállalatokból egy 11 vállalatra kiterjedő mintát állítottak össze a lehető legnagyobb termelési és értékesítési reprezentatív mennyiség alapján, amint az a fenti (10) preambulumbekezdésben is ki lett fejtve. A mintába eredetileg felvenni tervezett egyik gyártót ki kellett zárni, mivel nem működött együtt a vizsgálat során. A mintába felvett fennmaradó tíz vállalatot a közösségi össztermelés tekintetében reprezentatívnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(63)

A fennmaradó vállalatokból egy 11 vállalatra kiterjedő mintát állítottak össze a lehető legnagyobb termelési és értékesítési reprezentatív mennyiség alapján, amint az a fenti (10) preambulumbekezdésben is ki lett fejtve. A mintába eredetileg felvenni tervezett egyik gyártót ki kellett zárni, mivel nem működött együtt a vizsgálat során. A mintába felvett fennmaradó tíz vállalatot a közösségi össztermelés tekintetében reprezentatívnak kell tekinteni.

| (64) | A továbbiakban a „közösségi gazdasági ágazatra” vagy a „mintába felvett közösségi gyártókra” tett hivatkozások alatt ezt a tíz, mintába felvett gyártót kell érteni. |
| --- | --- |

(64)

A továbbiakban a „közösségi gazdasági ágazatra” vagy a „mintába felvett közösségi gyártókra” tett hivatkozások alatt ezt a tíz, mintába felvett gyártót kell érteni.

5.   KÁR

| (65) | A fenti (15) preambulumbekezdésben említettek szerint a kárbecsléssel kapcsolatos tendenciák vizsgálata a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakot érintette. A vizsgálat azonban arra mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat gyakorlatilag 2004-ben indult be. Így helyénvalóbb volt az elemzést a 2005 és a vizsgálati időszak közötti időszakra jellemző tendenciák alapján elvégezni (a továbbiakban: elemzett időszak). A következő kárbecslésben mindazonáltal szerepelnek a 2004 tekintetében gyűjtött információk is. |
| --- | --- |

(65)

A fenti (15) preambulumbekezdésben említettek szerint a kárbecsléssel kapcsolatos tendenciák vizsgálata a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakot érintette. A vizsgálat azonban arra mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat gyakorlatilag 2004-ben indult be. Így helyénvalóbb volt az elemzést a 2005 és a vizsgálati időszak közötti időszakra jellemző tendenciák alapján elvégezni (a továbbiakban: elemzett időszak). A következő kárbecslésben mindazonáltal szerepelnek a 2004 tekintetében gyűjtött információk is.

5.1.   A közösségi fogyasztás

1.   táblázat

| Közösségi fogyasztás | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Index 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Közösségi fogyasztás

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Tonna

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Index 2005=100

60

100

155

207

206

| (66) | A közösségi fogyasztást az összes közösségi gyártó által a közösségi piacon előállított összes mennyiség alapján becsülték meg, a fenti (59) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint, ebből kivonták a kivitelüket, és hozzáadták az e vizsgálattal érintett országból és más harmadik országokból származó behozatalt. |
| --- | --- |

(66)

A közösségi fogyasztást az összes közösségi gyártó által a közösségi piacon előállított összes mennyiség alapján becsülték meg, a fenti (59) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint, ebből kivonták a kivitelüket, és hozzáadták az e vizsgálattal érintett országból és más harmadik országokból származó behozatalt.

| (67) | Ami az USA-ból származó behozatal volumenét illeti, a következő információforrások álltak rendelkezésre:






  — | a termék besorolása szerinti különböző KN-kódokra vonatkozó Eurostat-adatok; |
| --- | --- | --- |

(67)

Ami az USA-ból származó behozatal volumenét illeti, a következő információforrások álltak rendelkezésre:

—

a termék besorolása szerinti különböző KN-kódokra vonatkozó Eurostat-adatok;

| — | az USA exportstatisztikái; |
| --- | --- |

—

az USA exportstatisztikái;

| — | az érdekelt felek által átadott bizalmas jellegű importstatisztikák. |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek által átadott bizalmas jellegű importstatisztikák.

| (68) | Ezeknek az információknak elemzése azonban arra mutatott rá, hogy a fogyasztás becsléséhez az Eurostat adatait nem lehet felhasználni, mivel 2007 végéig nem volt külön KN-kód az érintett termék különböző típusainak vámbesorolásához. Az érintett termék behozatalát több olyan kód alá sorolták, amely más termékek behozatali adatait is tartalmazta. Így helyénvalóbb volt az USA exportstatisztikáit alkalmazni a megbízható behozatali és fogyasztási számadatok és behozatali tendenciák megállapítására. Ezen információforrás felhasználásakor figyelembe vették az USA-ból származó áruk Közösségbe történő beérkezéséhez szükséges szállítási időt is, és így a kiviteli statisztikákat egy hónappal kiigazították ezen időkülönbség beszámítása érdekében. |
| --- | --- |

(68)

Ezeknek az információknak elemzése azonban arra mutatott rá, hogy a fogyasztás becsléséhez az Eurostat adatait nem lehet felhasználni, mivel 2007 végéig nem volt külön KN-kód az érintett termék különböző típusainak vámbesorolásához. Az érintett termék behozatalát több olyan kód alá sorolták, amely más termékek behozatali adatait is tartalmazta. Így helyénvalóbb volt az USA exportstatisztikáit alkalmazni a megbízható behozatali és fogyasztási számadatok és behozatali tendenciák megállapítására. Ezen információforrás felhasználásakor figyelembe vették az USA-ból származó áruk Közösségbe történő beérkezéséhez szükséges szállítási időt is, és így a kiviteli statisztikákat egy hónappal kiigazították ezen időkülönbség beszámítása érdekében.

| (69) | A más országokból származó behozatalt és a közösségi gyártók kivitelét illetően a vizsgálat a panaszban bemutatott adatokra támaszkodott, tekintettel az Eurostat-adatok felhasználhatóságának fentiek szerinti korlátozott voltára. |
| --- | --- |

(69)

A más országokból származó behozatalt és a közösségi gyártók kivitelét illetően a vizsgálat a panaszban bemutatott adatokra támaszkodott, tekintettel az Eurostat-adatok felhasználhatóságának fentiek szerinti korlátozott voltára.

| (70) | A fentiek alapján meg lehetett állapítani, hogy a közösségi biodízelfogyasztás 107 %-kal emelkedett 2005 és 2007 között, majd kis mértékben, 1 százalékponttal csökkent a vizsgálati időszakban. Általában véve a fogyasztás több mint kétszeresére nőtt az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(70)

A fentiek alapján meg lehetett állapítani, hogy a közösségi biodízelfogyasztás 107 %-kal emelkedett 2005 és 2007 között, majd kis mértékben, 1 százalékponttal csökkent a vizsgálati időszakban. Általában véve a fogyasztás több mint kétszeresére nőtt az elemzett időszakban.

| (71) | A kereslet növekedése főként a közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (13) elfogadását követően a tagállamok által a bioüzemanyagok használatának előmozdítására hozott ösztönzőknek volt köszönhető. |
| --- | --- |

(71)

A kereslet növekedése főként a közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) és az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (13) elfogadását követően a tagállamok által a bioüzemanyagok használatának előmozdítására hozott ösztönzőknek volt köszönhető.

5.2.   Az érintett országból származó behozatal volumene és a piaci részesedés

2.   táblázat

| USA-ból származó behozatal | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Index 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Piaci részesedés | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Index 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Forrás: az USA exportstatisztikái. |

USA-ból származó behozatal

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Tonna

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Index 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Piaci részesedés

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Index 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Forrás: az USA exportstatisztikái.

| (72) | Az USA-ból származó behozatal volumene jelentősen növekedett, a 2005. évi körülbelül 11 500 tonnáról a vizsgálati időszakban megfigyelt körülbelül 1 137 000 tonnára. |
| --- | --- |

(72)

Az USA-ból származó behozatal volumene jelentősen növekedett, a 2005. évi körülbelül 11 500 tonnáról a vizsgálati időszakban megfigyelt körülbelül 1 137 000 tonnára.

| (73) | Az elemzett időszakban tovább nőtt az USA-ból származó dömpingelt behozatal részesedése a közösségi piacon, a 2005. évi 0,4 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelt 17,2 %-ra. Ezért mind abszolút értelemben, mind az adott időszak közösségi fogyasztásához viszonyítva jelentősen növekedett a dömpingelt behozatal. |
| --- | --- |

(73)

Az elemzett időszakban tovább nőtt az USA-ból származó dömpingelt behozatal részesedése a közösségi piacon, a 2005. évi 0,4 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelt 17,2 %-ra. Ezért mind abszolút értelemben, mind az adott időszak közösségi fogyasztásához viszonyítva jelentősen növekedett a dömpingelt behozatal.

| (74) | A splash and dash kifejezést a biodízelágazatban tevékenykedő gazdasági szereplők azon eljárás leírására használják, amelynek során az állítólag külföldi eredetű biodízelt a Közösségbe szállítják az USA-n keresztül, ahol azt alapvetően csekély (a végső keverék 0,01 %-ának megfelelő) mennyiségű hagyományos dízelüzemanyaggal keverik, hogy a keverő magának támogatást igényelhessen az USA-ban. |
| --- | --- |

(74)

A splash and dash kifejezést a biodízelágazatban tevékenykedő gazdasági szereplők azon eljárás leírására használják, amelynek során az állítólag külföldi eredetű biodízelt a Közösségbe szállítják az USA-n keresztül, ahol azt alapvetően csekély (a végső keverék 0,01 %-ának megfelelő) mennyiségű hagyományos dízelüzemanyaggal keverik, hogy a keverő magának támogatást igényelhessen az USA-ban.

| (75) | Az amerikai felek azt állították, hogy a splash and dash ad magyarázatot a közösségi piacot elárasztó, USA-ból származó behozatalra, minthogy állításuk szerint az az USA-ból származó behozatal 40 %-át jelentette a vizsgálati időszakban. Ezek a felek azt is állították, hogy mivel a vizsgálat az USA-ból származó biodízel behozatala tekintetében indult, a splash and dash-sel érintett mennyiségeket külön, más harmadik országokból származó behozatalként kellene kezelni a kárelemzés során. |
| --- | --- |

(75)

Az amerikai felek azt állították, hogy a splash and dash ad magyarázatot a közösségi piacot elárasztó, USA-ból származó behozatalra, minthogy állításuk szerint az az USA-ból származó behozatal 40 %-át jelentette a vizsgálati időszakban. Ezek a felek azt is állították, hogy mivel a vizsgálat az USA-ból származó biodízel behozatala tekintetében indult, a splash and dash-sel érintett mennyiségeket külön, más harmadik országokból származó behozatalként kellene kezelni a kárelemzés során.

| (76) | A panaszos másrészről azzal érvelt, hogy a splash and dash típusú behozatal, ha egyáltalán sor került ilyenre, legfeljebb az USA exportvolumenének 10 %-át jelentette, így jelentéktelennek tekinthető, és nem változtat azokon a megállapításokon, hogy az USA-ból nagy mennyiségű dömpingelt import került a közösségi piacra, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(76)

A panaszos másrészről azzal érvelt, hogy a splash and dash típusú behozatal, ha egyáltalán sor került ilyenre, legfeljebb az USA exportvolumenének 10 %-át jelentette, így jelentéktelennek tekinthető, és nem változtat azokon a megállapításokon, hogy az USA-ból nagy mennyiségű dömpingelt import került a közösségi piacra, különösen a vizsgálati időszakban.

| (77) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA kiviteli statisztikái alapján nem lehet különbséget tenni az állítólag splash and dash eljárással kivitt biodízel és más, USA-ból származó, a „Kivitel” fejezetben feltüntetett kivitelek között. Ugyanezen statisztikákban alig lehetett olyan mennyiséget találni, amelyet az „Újrakivitel” fejezetben kellett volna bevallani. Az USA hatóságai azt is állították, hogy a „Kivitel” fejezetben szereplő valamennyi mennyiség olyan termék, amely a megítélés szerint az USA-ból származik. |
| --- | --- |

(77)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA kiviteli statisztikái alapján nem lehet különbséget tenni az állítólag splash and dash eljárással kivitt biodízel és más, USA-ból származó, a „Kivitel” fejezetben feltüntetett kivitelek között. Ugyanezen statisztikákban alig lehetett olyan mennyiséget találni, amelyet az „Újrakivitel” fejezetben kellett volna bevallani. Az USA hatóságai azt is állították, hogy a „Kivitel” fejezetben szereplő valamennyi mennyiség olyan termék, amely a megítélés szerint az USA-ból származik.

| (78) | Ráadásul a vizsgálat alá vont amerikai vállalatok többsége úgy nyilatkozott, hogy nem lehet különbséget tenni a Közösségbe kivitt vagy a hazai piacon eladott mennyiségek és az USA-ban termelt, illetve onnan származó vagy a splash and dash eljárás keretében kivitt mennyiségek között. |
| --- | --- |

(78)

Ráadásul a vizsgálat alá vont amerikai vállalatok többsége úgy nyilatkozott, hogy nem lehet különbséget tenni a Közösségbe kivitt vagy a hazai piacon eladott mennyiségek és az USA-ban termelt, illetve onnan származó vagy a splash and dash eljárás keretében kivitt mennyiségek között.

| (79) | A vizsgálat alá vont amerikai vállalatok esetében azt is megállapították, hogy minden biodízel-kivitelt mind az amerikai exportőrök általi kivitel, mind a velük kapcsolatban álló importőrök által a Közösségbe történő behozatal során USA-ból származó biodízelként jelentettek be. |
| --- | --- |

(79)

A vizsgálat alá vont amerikai vállalatok esetében azt is megállapították, hogy minden biodízel-kivitelt mind az amerikai exportőrök általi kivitel, mind a velük kapcsolatban álló importőrök által a Közösségbe történő behozatal során USA-ból származó biodízelként jelentettek be.

| (80) | A fentiek alapján, és figyelembe véve különösen, hogy az esetleges splash and dash típusú kivitelt is USA-ból származóként jelentették be, és azt az USA hatóságai is az USA-ból származónak tekintik, a Bizottság úgy véli, hogy nem indokolt nem amerikai behozatalnak tekinteni. |
| --- | --- |

(80)

A fentiek alapján, és figyelembe véve különösen, hogy az esetleges splash and dash típusú kivitelt is USA-ból származóként jelentették be, és azt az USA hatóságai is az USA-ból származónak tekintik, a Bizottság úgy véli, hogy nem indokolt nem amerikai behozatalnak tekinteni.

5.3.   A dömpingelt importár és az áralákínálás

5.3.1.   Egységnyi eladási ár

3.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Árak (EUR/tonna) | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Index 2005=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Forrás: az USA kiviteli statisztikái és a mintába felvett amerikai exportőrök által a kérdőívekre adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Árak (EUR/tonna)

463

575

600

596

616

Index 2005=100

81

100

104

104

107

Forrás: az USA kiviteli statisztikái és a mintába felvett amerikai exportőrök által a kérdőívekre adott válaszok.

| (81) | Az USA kiviteli statisztikáit az USA-ból származó dömpingelt behozatal ártendenciáinak megállapítására is használták, különösen a 2007. év tekintetében és a vizsgálati időszakban. A közösségi határokon alkalmazott árszint helyes meghatározása érdekében az átlagos exportárakat kiegészítették a megfelelő fuvardíjakkal és biztosítási költségekkel. Meg kell jegyezni, hogy az elemzett időszak korábbi szakaszai, azaz 2005 és 2006, illetve 2004 tekintetében az USA kiviteli statisztikái nem voltak teljesen megbízhatóak az eladási értékeket illetően, mivel az exportárak számított átlaga aránytalanul magas volt az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett árakhoz képest. Tekintettel ezekre a körülményekre, az USA átlagos exportárának meghatározásakor ezeknek az éveknek a tekintetében a mintába felvett amerikai exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszait vétettek alapul. |
| --- | --- |

(81)

Az USA kiviteli statisztikáit az USA-ból származó dömpingelt behozatal ártendenciáinak megállapítására is használták, különösen a 2007. év tekintetében és a vizsgálati időszakban. A közösségi határokon alkalmazott árszint helyes meghatározása érdekében az átlagos exportárakat kiegészítették a megfelelő fuvardíjakkal és biztosítási költségekkel. Meg kell jegyezni, hogy az elemzett időszak korábbi szakaszai, azaz 2005 és 2006, illetve 2004 tekintetében az USA kiviteli statisztikái nem voltak teljesen megbízhatóak az eladási értékeket illetően, mivel az exportárak számított átlaga aránytalanul magas volt az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett árakhoz képest. Tekintettel ezekre a körülményekre, az USA átlagos exportárának meghatározásakor ezeknek az éveknek a tekintetében a mintába felvett amerikai exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszait vétettek alapul.

| (82) | Az USA-ból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban ingadozott, és összességében 7 %-os növekedést mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(82)

Az USA-ból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban ingadozott, és összességében 7 %-os növekedést mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között.

5.3.2.   Áralákínálás

| (83) | Az áralákínálás elemzéséhez a mintába felvett közösségi gyártók által a tőlük független vásárlóknak felszámolt eladási árak üzemi paritásra igazított súlyozott átlagát hasonlították össze az USA-ból származó behozatal súlyozott átlagárával, amelyet a mintába felvett amerikai exportáló gyártók tekintetében CIF-paritás alapján állapítottak meg. A vámok, behozatalt követő költségek és a biodízel-előállításhoz használt alapanyagok (lásd a következő preambulumbekezdést) különbségei tekintetében kiigazítást alkalmaztak, ahol ez szükséges volt. |
| --- | --- |

(83)

Az áralákínálás elemzéséhez a mintába felvett közösségi gyártók által a tőlük független vásárlóknak felszámolt eladási árak üzemi paritásra igazított súlyozott átlagát hasonlították össze az USA-ból származó behozatal súlyozott átlagárával, amelyet a mintába felvett amerikai exportáló gyártók tekintetében CIF-paritás alapján állapítottak meg. A vámok, behozatalt követő költségek és a biodízel-előállításhoz használt alapanyagok (lásd a következő preambulumbekezdést) különbségei tekintetében kiigazítást alkalmaztak, ahol ez szükséges volt.

| (84) | A vizsgálat azonosította az érintett termék különböző típusait, különösen a termelési eljárásban használt alapanyagok alapján. Míg a Közösségben elsődlegesen használt alapanyag a repcemag, az amerikai gyártók más alapanyagokat használnak, mint amilyen a szójabab, a repce, a pálma stb. Tekintettel arra, hogy az érintett termék előállítása során az alapanyag vitathatatlanul a legfontosabb nyersanyag, a Bizottság úgy vélte, hogy az alapanyag különbözősége miatt kiigazítást kell tenni. A kiigazítást tehát úgy számolták ki, hogy megfeleljen az érintett termék megfelelő típusai és a repcemagból előállított terméktípus közötti különbség piaci értékének. Ilyen módon mind a közösségi gazdasági ágazat súlyozott eladási átlagárát, mind az érintett behozatal súlyozott átlagárát ugyanazon alapanyag, azaz a repcemag alapján számították ki. |
| --- | --- |

(84)

A vizsgálat azonosította az érintett termék különböző típusait, különösen a termelési eljárásban használt alapanyagok alapján. Míg a Közösségben elsődlegesen használt alapanyag a repcemag, az amerikai gyártók más alapanyagokat használnak, mint amilyen a szójabab, a repce, a pálma stb. Tekintettel arra, hogy az érintett termék előállítása során az alapanyag vitathatatlanul a legfontosabb nyersanyag, a Bizottság úgy vélte, hogy az alapanyag különbözősége miatt kiigazítást kell tenni. A kiigazítást tehát úgy számolták ki, hogy megfeleljen az érintett termék megfelelő típusai és a repcemagból előállított terméktípus közötti különbség piaci értékének. Ilyen módon mind a közösségi gazdasági ágazat súlyozott eladási átlagárát, mind az érintett behozatal súlyozott átlagárát ugyanazon alapanyag, azaz a repcemag alapján számították ki.

| (85) | A fenti módszer alapján megállapítható volt, hogy az amerikai és közösségi árak közötti különbség a közösségi gazdasági ágazat súlyozott üzemi átlagárának százalékos arányában kifejezve 18,9 % és 33,0 % között változik, vagyis ennyi az áralákínálás mértéke. |
| --- | --- |

(85)

A fenti módszer alapján megállapítható volt, hogy az amerikai és közösségi árak közötti különbség a közösségi gazdasági ágazat súlyozott üzemi átlagárának százalékos arányában kifejezve 18,9 % és 33,0 % között változik, vagyis ennyi az áralákínálás mértéke.

5.4.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (86) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám kiértékelésére, amelyet az adott ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak. |
| --- | --- |

(86)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám kiértékelésére, amelyet az adott ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak.

5.4.1.   Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás

4.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás
  (tonna) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Index 2005=100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Termelés (tonna) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Index 2005=100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Kapacitáskihasználás | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Index 2005=100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás

(tonna)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Index 2005=100

58

100

142

238

274

Termelés (tonna)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Index 2005=100

58

100

149

225

248

Kapacitáskihasználás

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Index 2005=100

102

100

106

95

91

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (87) | A megnövekedett fogyasztással összhangban a mintába felvett közösségi gyártók termelési kapacitása is folyamatosan növekedett az elemzett időszakban. Ez a kapacitás 42 %-kal nőtt 2005 és 2006 között, ezt követően 68 %-kal tovább növekedett 2007-ben, majd még 15 %-kal 2007 és a vizsgálati időszak között. Ez összességében 174 %-os növekedést jelent az elemzett időszakban. A termelési kapacitás növekedése azon új beruházásoknak köszönhető, amelyeket a keresletnövekedésben bízva hajtottak végre. |
| --- | --- |

(87)

A megnövekedett fogyasztással összhangban a mintába felvett közösségi gyártók termelési kapacitása is folyamatosan növekedett az elemzett időszakban. Ez a kapacitás 42 %-kal nőtt 2005 és 2006 között, ezt követően 68 %-kal tovább növekedett 2007-ben, majd még 15 %-kal 2007 és a vizsgálati időszak között. Ez összességében 174 %-os növekedést jelent az elemzett időszakban. A termelési kapacitás növekedése azon új beruházásoknak köszönhető, amelyeket a keresletnövekedésben bízva hajtottak végre.

| (88) | A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitásának növekedését ugyanis a bioüzemanyag és más megújuló üzemanyagok közösségi fogyasztásával kapcsolatosan a 2003/30/EK irányelv által kitűzött 5,75 %-os célérték fényében kell vizsgálni, amely arányt a 2010. december 31-ig a Közösségben forgalomba hozott, minden közlekedési célú benzin és dízel energiatartalma alapján kell kiszámítani. Ezen felül 2007 márciusában az Európai Tanács 10 %-os kötelező küszöbértéket tűzött ki a biodízelnek a közösségi közlekedés összes benzin- és dízelfogyasztásából való részesedése tekintetében, amely értéket valamennyi tagállamnak el kell érnie 2020-ra (14). Ez a célkitűzés kőolaj-egyenértéken számolva körülbelül 33 millió tonnával növeli a közösségi bioüzemanyag-fogyasztást arra az évre. A termelési kapacitás az egész Közösségben csak 6 millió tonnára volt becsülhető 2006-ban. A fentiekre tekintettel érthető, hogy a közösségi gyártók a keresletnövekedésben bízva új kapacitásokba fektettek be. |
| --- | --- |

(88)

A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitásának növekedését ugyanis a bioüzemanyag és más megújuló üzemanyagok közösségi fogyasztásával kapcsolatosan a 2003/30/EK irányelv által kitűzött 5,75 %-os célérték fényében kell vizsgálni, amely arányt a 2010. december 31-ig a Közösségben forgalomba hozott, minden közlekedési célú benzin és dízel energiatartalma alapján kell kiszámítani. Ezen felül 2007 márciusában az Európai Tanács 10 %-os kötelező küszöbértéket tűzött ki a biodízelnek a közösségi közlekedés összes benzin- és dízelfogyasztásából való részesedése tekintetében, amely értéket valamennyi tagállamnak el kell érnie 2020-ra (14). Ez a célkitűzés kőolaj-egyenértéken számolva körülbelül 33 millió tonnával növeli a közösségi bioüzemanyag-fogyasztást arra az évre. A termelési kapacitás az egész Közösségben csak 6 millió tonnára volt becsülhető 2006-ban. A fentiekre tekintettel érthető, hogy a közösségi gyártók a keresletnövekedésben bízva új kapacitásokba fektettek be.

| (89) | A hasonló termék közösségi gazdasági ágazat általi előállítása szintén folyamatosan nőtt; az elemzett időszakban összességében 148 %-kal. |
| --- | --- |

(89)

A hasonló termék közösségi gazdasági ágazat általi előállítása szintén folyamatosan nőtt; az elemzett időszakban összességében 148 %-kal.

| (90) | A termelési volumen növekedésének a termelési kapacitás növekedéséhez viszonyított lassabb üteme következtében a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 9 %-kal csökkent az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(90)

A termelési volumen növekedésének a termelési kapacitás növekedéséhez viszonyított lassabb üteme következtében a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 9 %-kal csökkent az elemzett időszakban.

5.4.2.   Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységár a Közösségben

5.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen
  (tonna) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Index 2005=100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Piaci részesedés | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Index 2005=100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Átlagár
  (EUR/tonna) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Index 2005=100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen

(tonna)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Index 2005=100

59

100

147

221

243

Piaci részesedés

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Index 2005=100

97

100

95

107

118

Átlagár

(EUR/tonna)

655

759

900

892

933

Index 2005=100

86

100

119

118

123

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (91) | A fogyasztás alakulásával összhangban a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon teljesített értékesítési volumen is folyamatosan növekedett, az elemzett időszakban összesen 143 %-kal. Ugyanebben az időszakban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedését is növelte 4,5 százalékponttal. |
| --- | --- |

(91)

A fogyasztás alakulásával összhangban a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon teljesített értékesítési volumen is folyamatosan növekedett, az elemzett időszakban összesen 143 %-kal. Ugyanebben az időszakban a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedését is növelte 4,5 százalékponttal.

| (92) | A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási ára a közösségi piacon 23 %-kal emelkedett az elemzett időszakban. Az áremelkedést a nyersanyagköltség és egyéb ráfordítások költségének növekedése indokolta. |
| --- | --- |

(92)

A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási ára a közösségi piacon 23 %-kal emelkedett az elemzett időszakban. Az áremelkedést a nyersanyagköltség és egyéb ráfordítások költségének növekedése indokolta.

5.4.3.   Növekedés

| (93) | A közösségi gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók is tükrözik, vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés. A közösségi piacon az elemzett időszakban megugró fogyasztás ellenére a mintába felvett közösségi gyártók piaci részesedésének növekedése viszonylag szerénynek volt mondható. Különösen 2006 és a vizsgálati időszak között a mintába felvett közösségi gyártók mindössze 5,8 százalékpontos piaci részesedést szereztek. Ugyanebben az időszakban a dömpingelt behozatal több mint 16 százalékpontos piaci részesedéshez jutott. Az, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében negatívan érintette gazdasági helyzetét. Ez több kártényezőt, köztük a termelést, a termelési kapacitás kihasználását, a termelékenységet, az értékesítést, a befektetési politikát, a beruházások megtérülését, súlyosan érintett. |
| --- | --- |

(93)

A közösségi gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók is tükrözik, vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés. A közösségi piacon az elemzett időszakban megugró fogyasztás ellenére a mintába felvett közösségi gyártók piaci részesedésének növekedése viszonylag szerénynek volt mondható. Különösen 2006 és a vizsgálati időszak között a mintába felvett közösségi gyártók mindössze 5,8 százalékpontos piaci részesedést szereztek. Ugyanebben az időszakban a dömpingelt behozatal több mint 16 százalékpontos piaci részesedéshez jutott. Az, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében negatívan érintette gazdasági helyzetét. Ez több kártényezőt, köztük a termelést, a termelési kapacitás kihasználását, a termelékenységet, az értékesítést, a befektetési politikát, a beruházások megtérülését, súlyosan érintett.

5.4.4.   Készletek

6.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek
  (tonna) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Index 2005=100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Készletek

(tonna)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Index 2005=100

76

100

233

378

399

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (94) | Az elemzett időszakban a biodízelkészletek körülbelül 200 %-kal nőttek. Ez a készletnövekedés a teljes elemzett időszakra jellemző volt, és még erőteljesebben követte a közösségi gazdasági ágazat termelési volumenének ugyanezen időszakban bekövetkezett növekedését. Ugyanakkor úgy kell tekinteni, hogy mivel a biodízelt nem lehet 6 hónapnál tovább tárolni (az átlagos raktározási idő körülbelül három hónap), a készletekre vonatkozó adatok csak kis mértékben hasznosak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelésé szempontjából. |
| --- | --- |

(94)

Az elemzett időszakban a biodízelkészletek körülbelül 200 %-kal nőttek. Ez a készletnövekedés a teljes elemzett időszakra jellemző volt, és még erőteljesebben követte a közösségi gazdasági ágazat termelési volumenének ugyanezen időszakban bekövetkezett növekedését. Ugyanakkor úgy kell tekinteni, hogy mivel a biodízelt nem lehet 6 hónapnál tovább tárolni (az átlagos raktározási idő körülbelül három hónap), a készletekre vonatkozó adatok csak kis mértékben hasznosak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelésé szempontjából.

5.4.5.   Nyereségesség, beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás, és a tőkebevonás képessége

7.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Index 2005=100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Beruházások (ezer EUR) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Index 2005=100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Beruházások megtérülése | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Index 2005=100 | 81 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Pénzáramlás (ezer EUR) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Index 2005=100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Nyereségesség

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Index 2005=100

51

100

98

31

31

Beruházások (ezer EUR)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Index 2005=100

28

100

335

198

185

Beruházások megtérülése

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Index 2005=100

81

100

95

20

20

Pénzáramlás (ezer EUR)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Index 2005=100

18

100

163

127

138

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (95) | A mintába felvett közösségi gyártók nyereségességét úgy állapították meg, hogy a hasonló termék közösségi piacon történő értékesítéséből származó nettó adózás előtti nyereséget kifejezték ezen értékesítések bevételének százalékos arányában. Az elemzett időszakban a mintába felvett közösségi gyártók nyereségessége a 2005. évi 18,3 %-os nyereségről 5,7 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. Ez az elemzett időszakban 12,6 százalékpontos visszaesést jelent. |
| --- | --- |

(95)

A mintába felvett közösségi gyártók nyereségességét úgy állapították meg, hogy a hasonló termék közösségi piacon történő értékesítéséből származó nettó adózás előtti nyereséget kifejezték ezen értékesítések bevételének százalékos arányában. Az elemzett időszakban a mintába felvett közösségi gyártók nyereségessége a 2005. évi 18,3 %-os nyereségről 5,7 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. Ez az elemzett időszakban 12,6 százalékpontos visszaesést jelent.

| (96) | A mintába felvett közösségi gyártók biodízeltermeléssel kapcsolatos beruházásainak szintje 235 %-kal növekedett 2005 és 2006 között. Ez a növekedés a termelési kapacitás azon bővítésével függött össze, amelyet a közösségi kereslet növekedésében bízva végeztek el. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a legtöbb esetben a beruházásokat legalább két évvel azelőtt megtervezik, mielőtt a biodízelüzem teljesen működőképessé válik. Ugyanezek a gyártók a beruházásokat 2007-ben és a vizsgálati időszakban is folytatták, jóllehet jóval lassabb ütemben. Ez az időszak egybeesik azzal, amikor a dömpingelt behozatal elárasztotta a közösségi piacot. |
| --- | --- |

(96)

A mintába felvett közösségi gyártók biodízeltermeléssel kapcsolatos beruházásainak szintje 235 %-kal növekedett 2005 és 2006 között. Ez a növekedés a termelési kapacitás azon bővítésével függött össze, amelyet a közösségi kereslet növekedésében bízva végeztek el. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a legtöbb esetben a beruházásokat legalább két évvel azelőtt megtervezik, mielőtt a biodízelüzem teljesen működőképessé válik. Ugyanezek a gyártók a beruházásokat 2007-ben és a vizsgálati időszakban is folytatták, jóllehet jóval lassabb ütemben. Ez az időszak egybeesik azzal, amikor a dömpingelt behozatal elárasztotta a közösségi piacot.

| (97) | A mintába felvett közösségi gyártók beruházásainak megtérülése, ami az adózás előtti eredményüket a biodízeltermelésben felhasznált eszközök átlagos nyitó és záró nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában fejezi ki, veszteségre utaló tendenciát követett. A tényleges visszaesés azonban sokkal drámaibb volt; mintegy 91 százalékpontos csökkenést mutatott az elemzett időszakban. Úgy tekinthető, hogy a beruházás megtérülésének gyengülése egyértelműen jelzi a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását. |
| --- | --- |

(97)

A mintába felvett közösségi gyártók beruházásainak megtérülése, ami az adózás előtti eredményüket a biodízeltermelésben felhasznált eszközök átlagos nyitó és záró nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában fejezi ki, veszteségre utaló tendenciát követett. A tényleges visszaesés azonban sokkal drámaibb volt; mintegy 91 százalékpontos csökkenést mutatott az elemzett időszakban. Úgy tekinthető, hogy a beruházás megtérülésének gyengülése egyértelműen jelzi a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását.

| (98) | A pénzáramlás (cash flow) tendenciája, amely az ágazat önfinanszírozási képességére utal, 38 %-os növekedést mutatott az elemzett időszakban. A nyereségesség ugyanazon időszakban bekövetkező visszaesése ellenére ez a mutató pozitív tendenciára utal, amely főként annak köszönhető, hogy növekedtek az értékcsökkenési leírások, és ezeket a pénzáramlás megállapításánál figyelembe lehet venni. További ok volt, hogy a nyereség abszolút értelemben vett csökkenése a figyelembe vett időszakban nem volt olyan erőteljes, mint a forgalom visszaesése. 2006 és a vizsgálati időszak között azonban a pénzáramlás 15 %-os csökkenést mutatott, ami visszaesésre utal az elemzett időszak azon későbbi szakaszában, amikor a dömpingelt import még inkább jelen volt a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(98)

A pénzáramlás (cash flow) tendenciája, amely az ágazat önfinanszírozási képességére utal, 38 %-os növekedést mutatott az elemzett időszakban. A nyereségesség ugyanazon időszakban bekövetkező visszaesése ellenére ez a mutató pozitív tendenciára utal, amely főként annak köszönhető, hogy növekedtek az értékcsökkenési leírások, és ezeket a pénzáramlás megállapításánál figyelembe lehet venni. További ok volt, hogy a nyereség abszolút értelemben vett csökkenése a figyelembe vett időszakban nem volt olyan erőteljes, mint a forgalom visszaesése. 2006 és a vizsgálati időszak között azonban a pénzáramlás 15 %-os csökkenést mutatott, ami visszaesésre utal az elemzett időszak azon későbbi szakaszában, amikor a dömpingelt import még inkább jelen volt a közösségi piacon.

5.4.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

8.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás – teljesidő egyenérték (FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Index 2005=100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Termelékenység (tonna/FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Index 2005=100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Bérek (EUR/FTE) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Index 2005=100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás – teljesidő egyenérték (FTE)

61

182

278

462

506

Index 2005=100

34

100

153

254

278

Termelékenység (tonna/FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Index 2005=100

174

100

98

89

89

Bérek (EUR/FTE)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Index 2005=100

105

100

91

93

94

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (99) | A termelési és értékesítési volumen növekedésével összhangban a közösségi gazdasági ágazatban 178 %-kal nőtt a foglalkoztatottság az elemzett időszakban. Meg kell jegyezni, hogy a biodízelágazat tőkeigényes ágazat, amelyben nincs szükség nagy munkaerőre a termelési folyamat során. |
| --- | --- |

(99)

A termelési és értékesítési volumen növekedésével összhangban a közösségi gazdasági ágazatban 178 %-kal nőtt a foglalkoztatottság az elemzett időszakban. Meg kell jegyezni, hogy a biodízelágazat tőkeigényes ágazat, amelyben nincs szükség nagy munkaerőre a termelési folyamat során.

| (100) | Az elemzett időszakban az átlagbér 6 %-kal csökkent. Ez azzal magyarázható, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a termelés bővítése érdekében az elemzett időszak vége felé felvett további munkaerő alacsonyabb képesítéssel rendelkezett. |
| --- | --- |

(100)

Az elemzett időszakban az átlagbér 6 %-kal csökkent. Ez azzal magyarázható, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a termelés bővítése érdekében az elemzett időszak vége felé felvett további munkaerő alacsonyabb képesítéssel rendelkezett.

| (101) | A termelékenység 11 %-kal csökkent 2005 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(101)

A termelékenység 11 %-kal csökkent 2005 és a vizsgálati időszak között.

5.4.7.   A tényleges dömpingkülönbözet és a múltbeli dömpinget követő helyreállás

| (102) | Az amerikai exportőrök dömpingkülönbözetét a dömpingről szóló fenti szakasz határozza meg; a dömping jóval meghaladja a de minimis küszöböt. Ezen felül, tekintettel a dömpingelt behozatal volumenére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(102)

Az amerikai exportőrök dömpingkülönbözetét a dömpingről szóló fenti szakasz határozza meg; a dömping jóval meghaladja a de minimis küszöböt. Ezen felül, tekintettel a dömpingelt behozatal volumenére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.4.8.   A mintába fel nem vett közösségi gyártók

| (103) | A közösségi piacra vonatkozó adatok elemzése azt mutatja, hogy a mintába felvetteken és az (59) preambulumbekezdésben említetteken kívüli közösségi gyártók az elemzett időszakban a saját gyártású biodízel közösségi piacon való értékesítése tekintetében tekintélyes piaci részesedést vesztettek. A gyártók piaci részesedésének csökkenése több mint 20 százalékpontra becsülhető az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(103)

A közösségi piacra vonatkozó adatok elemzése azt mutatja, hogy a mintába felvetteken és az (59) preambulumbekezdésben említetteken kívüli közösségi gyártók az elemzett időszakban a saját gyártású biodízel közösségi piacon való értékesítése tekintetében tekintélyes piaci részesedést vesztettek. A gyártók piaci részesedésének csökkenése több mint 20 százalékpontra becsülhető az elemzett időszakban.

| (104) | A panaszos által adott információkból kitűnt, hogy e vállalatok közül sokan vagy abbahagyták a biodízellel kapcsolatos tevékenységet, vagy csökkentették, ezért nem tudtak megfelelően együttműködni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(104)

A panaszos által adott információkból kitűnt, hogy e vállalatok közül sokan vagy abbahagyták a biodízellel kapcsolatos tevékenységet, vagy csökkentették, ezért nem tudtak megfelelően együttműködni a vizsgálatban.

| (105) | Ezen felül számos olyan vállalat, amely a mintavételi eljárás keretében információkat nyújtott be, azt állította, hogy a termelést és a személyzetet az USA-ból származó olcsó behozatal miatt kellett leépítenie. Ehhez hasonló észrevételeket tettek más olyan gyártók is, akik be akarták indítani a termelést, de a piacra lépést el kellett halasztaniuk az USA-ból származó olcsó import beáramlása miatt, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(105)

Ezen felül számos olyan vállalat, amely a mintavételi eljárás keretében információkat nyújtott be, azt állította, hogy a termelést és a személyzetet az USA-ból származó olcsó behozatal miatt kellett leépítenie. Ehhez hasonló észrevételeket tettek más olyan gyártók is, akik be akarták indítani a termelést, de a piacra lépést el kellett halasztaniuk az USA-ból származó olcsó import beáramlása miatt, különösen a vizsgálati időszakban.

| (106) | A mintába felvett közösségi gyártók által elszenvedett kárra vonatkozó következtetéseket tehát a mintába fel nem vett gyártókra vonatkozó fenti adatok is megerősíthetik. |
| --- | --- |

(106)

A mintába felvett közösségi gyártók által elszenvedett kárra vonatkozó következtetéseket tehát a mintába fel nem vett gyártókra vonatkozó fenti adatok is megerősíthetik.

5.5.   A kárral kapcsolatos következtetés

| (107) | A növekvő kereslettel összefüggésben a vizsgálat arra mutatott rá, hogy a mintába felvett közösségi gyártók a volumenmutatók, így az elemzett időszakban a termelés (+ 150 %), a termelési kapacitás (+ 174 %) és az értékesítési volumen (+ 143 %) tekintetében növekedtek. A mintába felvett közösségi gyártók piaci részesedése is növekedett, a 2005. évi 25,3 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelhető 29,8 %-ra: ez egy szerény, 4,5 százalékpontos növekedést jelent. Növekedtek a foglalkoztatottság és a beruházások is, tekintettel a közösségi piacon a biodízel iránti kereslet adott időszakban tapasztalható növekedésére. Ugyanakkor mivel a termelési volumen nem követte a piaci növekedést, a termelési kapacitás kihasználása 9 %-ot esett, és a termelékenység 11 %-kal csökkent az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(107)

A növekvő kereslettel összefüggésben a vizsgálat arra mutatott rá, hogy a mintába felvett közösségi gyártók a volumenmutatók, így az elemzett időszakban a termelés (+ 150 %), a termelési kapacitás (+ 174 %) és az értékesítési volumen (+ 143 %) tekintetében növekedtek. A mintába felvett közösségi gyártók piaci részesedése is növekedett, a 2005. évi 25,3 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelhető 29,8 %-ra: ez egy szerény, 4,5 százalékpontos növekedést jelent. Növekedtek a foglalkoztatottság és a beruházások is, tekintettel a közösségi piacon a biodízel iránti kereslet adott időszakban tapasztalható növekedésére. Ugyanakkor mivel a termelési volumen nem követte a piaci növekedést, a termelési kapacitás kihasználása 9 %-ot esett, és a termelékenység 11 %-kal csökkent az elemzett időszakban.

| (108) | A mintába felvett közösségi gyártók pénzügyi helyzetét jellemző fő mutatók romlottak az elemzett időszakban. A nyereségesség a 2005. és 2006. évi körülbelül 18 %-ról 6 % alá csökkent a vizsgálati időszakban. A különösen a pénzáramlás (cash flow) növekedésének betudható önfinanszírozási képességük ellenére a beruházások megtérülése drámaian, mintegy 80 %-kal csökkent a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(108)

A mintába felvett közösségi gyártók pénzügyi helyzetét jellemző fő mutatók romlottak az elemzett időszakban. A nyereségesség a 2005. és 2006. évi körülbelül 18 %-ról 6 % alá csökkent a vizsgálati időszakban. A különösen a pénzáramlás (cash flow) növekedésének betudható önfinanszírozási képességük ellenére a beruházások megtérülése drámaian, mintegy 80 %-kal csökkent a vizsgálati időszakban.

| (109) | A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a mintába felvett közösségi gyártók költségei 2005 és 2007 között (+ 36 %-kal), valamint 2005 és a vizsgálati időszak között (+ 42 %-kal) jelentősen megnőttek, mivel emelkedett az alapanyag (főként a repcemag és a szójababolaj) ára, amely ár a biodízel összköltségének közel 80 %-át teszi ki. Ezeket az áremelkedéseket a közösségi piacon nem lehetett teljes mértékben a fogyasztókra áthárítani. |
| --- | --- |

(109)

A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a mintába felvett közösségi gyártók költségei 2005 és 2007 között (+ 36 %-kal), valamint 2005 és a vizsgálati időszak között (+ 42 %-kal) jelentősen megnőttek, mivel emelkedett az alapanyag (főként a repcemag és a szójababolaj) ára, amely ár a biodízel összköltségének közel 80 %-át teszi ki. Ezeket az áremelkedéseket a közösségi piacon nem lehetett teljes mértékben a fogyasztókra áthárítani.

| (110) | A fentiek fényében megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat egészét az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(110)

A fentiek fényében megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat egészét az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében jelentős kár érte.

6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

6.1.   Bevezetés

| (111) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az USA-ból származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, amely lehetővé teszi lényeges mértékűnek minősítését. A dömpingelt behozatalon kívüli olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek azzal egyidejűleg kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatban, annak biztosítása érdekében, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a dömpingelt behozatalnak tudják be. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az USA-ból származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, amely lehetővé teszi lényeges mértékűnek minősítését. A dömpingelt behozatalon kívüli olyan ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek azzal egyidejűleg kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatban, annak biztosítása érdekében, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a dömpingelt behozatalnak tudják be.

6.2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (112) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA-ból származó olcsó, dömpingelt behozatal volumene az elemzett időszakban jelentősen, 100-szorosára növekedett. Ez piaci részesedését jelentősen, 16,8 %-kal növelte, a 2005. évi 0,4 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelhető 17,2 %-ra. Annak illusztrálásához, hogy az USA-ból származó dömpingelt import beáramlása mennyire gyakorolt jelentős hatást a Közösségre, ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 16,8 százalékpontos növekedésére 15 hónap alatt került sor. |
| --- | --- |

(112)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA-ból származó olcsó, dömpingelt behozatal volumene az elemzett időszakban jelentősen, 100-szorosára növekedett. Ez piaci részesedését jelentősen, 16,8 %-kal növelte, a 2005. évi 0,4 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelhető 17,2 %-ra. Annak illusztrálásához, hogy az USA-ból származó dömpingelt import beáramlása mennyire gyakorolt jelentős hatást a Közösségre, ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 16,8 százalékpontos növekedésére 15 hónap alatt került sor.

| (113) | Ugyanakkor a fogyasztás jelentős növekedése ellenére a közösségi gazdasági ágazat fő piacán az elemzett időszakban mindössze 4,5 százalékpontos részesedésnövekedést tudott elérni. A vizsgálat azt mutatta, hogy ez kizárólag más közösségi gyártók rovására történt, amelyek az elemzett időszakban abbahagyták vagy leépítették a termelést. |
| --- | --- |

(113)

Ugyanakkor a fogyasztás jelentős növekedése ellenére a közösségi gazdasági ágazat fő piacán az elemzett időszakban mindössze 4,5 százalékpontos részesedésnövekedést tudott elérni. A vizsgálat azt mutatta, hogy ez kizárólag más közösségi gyártók rovására történt, amelyek az elemzett időszakban abbahagyták vagy leépítették a termelést.

| (114) | A dömpingelt behozatal átlagára 2005 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal emelkedett, de még így is lényegesen alacsonyabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazat által ugyanabban az időszakban alkalmazott ár. Így a dömpingelt importárak a vizsgálati időszakban jelentősen, átlagosan 25 %-kal alákínáltak a közösségi áraknak. |
| --- | --- |

(114)

A dömpingelt behozatal átlagára 2005 és a vizsgálati időszak között 7 %-kal emelkedett, de még így is lényegesen alacsonyabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazat által ugyanabban az időszakban alkalmazott ár. Így a dömpingelt importárak a vizsgálati időszakban jelentősen, átlagosan 25 %-kal alákínáltak a közösségi áraknak.

| (115) | Az olcsó, dömpingelt import beáramlása által a közösségi piacra gyakorolt nyomás következtében a közösségi gazdasági ágazat nem tudta eladási árait a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. A vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazatban a biodízel-előállításhoz használt alapanyag átlagára ugyanis 25 %-kal meghaladta a 2006-os szintet. A közösségi gazdasági ágazat azonban csak 4 %-os áremelkedést tudott a fogyasztókra hárítani, jóllehet ugyanebben az időszakban összköltsége 20 %-kal növekedett. Meg kell említeni, hogy az amerikai gyártók által használt fő alapanyag, azaz a szójababolaj ára szintén jelentősen emelkedett ebben az időszakban. Ugyanakkor, amint azt a fenti (108) preambulumbekezdés is mutatja, ez a költségnövekedés nem tükröződött a dömpingelt behozatal árában. |
| --- | --- |

(115)

Az olcsó, dömpingelt import beáramlása által a közösségi piacra gyakorolt nyomás következtében a közösségi gazdasági ágazat nem tudta eladási árait a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. A vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazatban a biodízel-előállításhoz használt alapanyag átlagára ugyanis 25 %-kal meghaladta a 2006-os szintet. A közösségi gazdasági ágazat azonban csak 4 %-os áremelkedést tudott a fogyasztókra hárítani, jóllehet ugyanebben az időszakban összköltsége 20 %-kal növekedett. Meg kell említeni, hogy az amerikai gyártók által használt fő alapanyag, azaz a szójababolaj ára szintén jelentősen emelkedett ebben az időszakban. Ugyanakkor, amint azt a fenti (108) preambulumbekezdés is mutatja, ez a költségnövekedés nem tükröződött a dömpingelt behozatal árában.

| (116) | Az USA-ból származó olcsó, dömpingelt import beáramlása és a közösségi gazdasági ágazatban keletkezett kár közötti okozati összefüggés további igazolására a Bizottság összehasonlította a közösségi piac 2005–2006 közötti, még a dömpingelt import megjelenése előtti helyzetét a 2006 és a vizsgálati időszak között uralkodó helyzettel, amikor az olcsó, dömpingelt import elárasztotta a piacot. |
| --- | --- |

(116)

Az USA-ból származó olcsó, dömpingelt import beáramlása és a közösségi gazdasági ágazatban keletkezett kár közötti okozati összefüggés további igazolására a Bizottság összehasonlította a közösségi piac 2005–2006 közötti, még a dömpingelt import megjelenése előtti helyzetét a 2006 és a vizsgálati időszak között uralkodó helyzettel, amikor az olcsó, dömpingelt import elárasztotta a piacot.

| (117) | A 2005–2006 közötti időszakban, amikor a dömpingelt import még nem volt jelen a közösségi piacon, a fogyasztás körülbelül 1,8 millió tonnával nőtt. Valamennyi közösségi gyártó gyorsan növekvő, egészséges piacra számítva készítette el üzleti tervét. Ebben az időszakban az árak 19 %-kal emelkedtek, a közösségi gazdasági ágazat pedig 18,3 %-os nyereséget termelt. 2007-ben és a vizsgálati időszakban a helyzet drámaian megváltozott. A piacon megjelent az USA-ból származó olcsó, dömpingelt import. Jóllehet a piac továbbra is mintegy 1,6 millió tonnával bővült, ennek a piaci növekedésnek a nagy része (több mint 1 millió tonna) az USA-ból származó dömpingelt behozatalnak volt betudható. A közösségi gazdasági ágazat csak szerény piaci részesedést szerzett, a biodízel előállítási költsége jelentősen, körülbelül 25 %-kal növekedett, ám az eladási árak ugyanabban az időszakban mindössze körülbelül 4 %-kal emelkedtek. Ennek megfelelően az ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete a vizsgálati időszakban összességében romlott, minthogy a forgalom utáni nyereség 6 % alá csökkent. |
| --- | --- |

(117)

A 2005–2006 közötti időszakban, amikor a dömpingelt import még nem volt jelen a közösségi piacon, a fogyasztás körülbelül 1,8 millió tonnával nőtt. Valamennyi közösségi gyártó gyorsan növekvő, egészséges piacra számítva készítette el üzleti tervét. Ebben az időszakban az árak 19 %-kal emelkedtek, a közösségi gazdasági ágazat pedig 18,3 %-os nyereséget termelt. 2007-ben és a vizsgálati időszakban a helyzet drámaian megváltozott. A piacon megjelent az USA-ból származó olcsó, dömpingelt import. Jóllehet a piac továbbra is mintegy 1,6 millió tonnával bővült, ennek a piaci növekedésnek a nagy része (több mint 1 millió tonna) az USA-ból származó dömpingelt behozatalnak volt betudható. A közösségi gazdasági ágazat csak szerény piaci részesedést szerzett, a biodízel előállítási költsége jelentősen, körülbelül 25 %-kal növekedett, ám az eladási árak ugyanabban az időszakban mindössze körülbelül 4 %-kal emelkedtek. Ennek megfelelően az ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete a vizsgálati időszakban összességében romlott, minthogy a forgalom utáni nyereség 6 % alá csökkent.

| (118) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az USA-ból származó olcsó, dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszakban jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, és amely volumenét tekintve jelentősen növekedett, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, amit különösen az ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkező romlása tükröz. |
| --- | --- |

(118)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az USA-ból származó olcsó, dömpingelt behozatal, amely a vizsgálati időszakban jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak, és amely volumenét tekintve jelentősen növekedett, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, amit különösen az ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkező romlása tükröz.

6.3.   Más tényezők hatása

6.3.1.   Más harmadik országokból származó behozatal

9.   táblázat

| Más harmadik országok | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes behozatal
  (tonna) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Index | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Piaci részesedés | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Index 2005=100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Forrás: a panaszos által közölt információ. |

Más harmadik országok

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Összes behozatal

(tonna)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Index

0

100

183

482

493

Piaci részesedés

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Index 2005=100

0

100

122

244

244

Forrás: a panaszos által közölt információ.

| (119) | A harmadik országokból származó behozatal volumenét a fenti (68) preambulumbekezdésben említett okokból a vizsgálat során nem lehetett pontosan megbecsülni. A fenti táblázatban szereplő adatok így a panaszos becslésén alapulnak. |
| --- | --- |

(119)

A harmadik országokból származó behozatal volumenét a fenti (68) preambulumbekezdésben említett okokból a vizsgálat során nem lehetett pontosan megbecsülni. A fenti táblázatban szereplő adatok így a panaszos becslésén alapulnak.

| (120) | Az ebben a vizsgálatban nem érintett harmadik országokból származó behozatal a 2005. évi körülbelül 30 000 tonnáról 147 812 tonnára emelkedett a vizsgálati időszakban. Ennek eredménye ugyanabban az időszakban a piaci részesedés mérsékelt, 1,3 százalékpontos növekedése volt. Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy a más harmadik országokból származó behozatal csupán elhanyagolható mértékben járult hozzá a közösségi gazdasági ágazatban keletkezett kárhoz. |
| --- | --- |

(120)

Az ebben a vizsgálatban nem érintett harmadik országokból származó behozatal a 2005. évi körülbelül 30 000 tonnáról 147 812 tonnára emelkedett a vizsgálati időszakban. Ennek eredménye ugyanabban az időszakban a piaci részesedés mérsékelt, 1,3 százalékpontos növekedése volt. Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy a más harmadik országokból származó behozatal csupán elhanyagolható mértékben járult hozzá a közösségi gazdasági ágazatban keletkezett kárhoz.

6.3.2.   A kereslet alakulása

| (121) | A keresletnek a figyelembe vett és az elemzett időszakban bekövetkező jelentős növekedésére tekintettel a közösségi gazdasági ágazatban a vizsgálati időszak során keletkezett jelentős kár nem a kereslet azon jelentéktelen (– 0,5 %-os) csökkenésének tudható be, amely 2007 és a vizsgálati időszak között volt tapasztalható a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(121)

A keresletnek a figyelembe vett és az elemzett időszakban bekövetkező jelentős növekedésére tekintettel a közösségi gazdasági ágazatban a vizsgálati időszak során keletkezett jelentős kár nem a kereslet azon jelentéktelen (– 0,5 %-os) csökkenésének tudható be, amely 2007 és a vizsgálati időszak között volt tapasztalható a közösségi piacon.

6.3.3.   Állami döntések

| (122) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Németországban az energiaadó újrabevezetése a biodízel tekintetében (15) negatívan befolyásolhatta az adott tagállamba szállító közösségi gyártók gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(122)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Németországban az energiaadó újrabevezetése a biodízel tekintetében (15) negatívan befolyásolhatta az adott tagállamba szállító közösségi gyártók gazdasági helyzetét.

| (123) | A vizsgálat feltárta, hogy a Németországban használt tiszta bioüzemanyag 1999-től adóösztönzőben részesült, amelyet 2006. augusztus 1-jén csökkentettek. 2007. január 1-jén azonban kötelező keverési követelményt vezettek be (16), amely a biodízelkvótát 4,4 %-ban rögzítette, ezt a közlekedési céllal a német piacon forgalomba hozott valamennyi benzin és dízel energiatartalma alapján számították ki. Az ennek a kvótának meg nem felelő gazdasági szereplők 0,60 EUR bírságot fizetnek minden olyan egy liter biodízel után, amely tekintetében nem teljesítették a kvótát. Ez a kötelező keverési követelmény nagymértékben kiegyenlítette az állítólagos értékesítési veszteségeket, és ellensúlyozta az ösztönzők csökkentését. A vizsgálat ugyanis rámutatott arra is, hogy a német piacra szállító, a mintába felvett közösségi gyártók értékesítési volumene 2006 és a vizsgálati időszak között 68 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(123)

A vizsgálat feltárta, hogy a Németországban használt tiszta bioüzemanyag 1999-től adóösztönzőben részesült, amelyet 2006. augusztus 1-jén csökkentettek. 2007. január 1-jén azonban kötelező keverési követelményt vezettek be (16), amely a biodízelkvótát 4,4 %-ban rögzítette, ezt a közlekedési céllal a német piacon forgalomba hozott valamennyi benzin és dízel energiatartalma alapján számították ki. Az ennek a kvótának meg nem felelő gazdasági szereplők 0,60 EUR bírságot fizetnek minden olyan egy liter biodízel után, amely tekintetében nem teljesítették a kvótát. Ez a kötelező keverési követelmény nagymértékben kiegyenlítette az állítólagos értékesítési veszteségeket, és ellensúlyozta az ösztönzők csökkentését. A vizsgálat ugyanis rámutatott arra is, hogy a német piacra szállító, a mintába felvett közösségi gyártók értékesítési volumene 2006 és a vizsgálati időszak között 68 %-kal növekedett.

| (124) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a Közösségben hozott hatósági döntések nem érintik a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(124)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a Közösségben hozott hatósági döntések nem érintik a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

6.3.4.   A közösségi gyártók kihasználatlan termelési kapacitása

| (125) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a biodízeltermelés előmozdítására hozott állami intézkedések hatására határozott úgy sok közösségi vállalat, hogy a meglévő termelési kapacitások bővítésébe vagy új üzemekbe fektet be. Ez a fél azt állította, hogy a közösségi biodízeltermelési kapacitás a vizsgálati időszakban 11,5 millió tonna volt. Azt is állította továbbá, hogy mivel a fogyasztás alakulása nem felelt meg az elvárásoknak, a termelési kapacitás jelentős része kihasználatlan maradt, és az lett volna az USA-ból származó behozatal nélkül is. Ennek eredményeként az állandó költségek változása negatív hatást gyakorolt a nyereségességre és a közösségi gyártók beruházásainak megtérülésére, valamint pénzáramlásukra. |
| --- | --- |

(125)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a biodízeltermelés előmozdítására hozott állami intézkedések hatására határozott úgy sok közösségi vállalat, hogy a meglévő termelési kapacitások bővítésébe vagy új üzemekbe fektet be. Ez a fél azt állította, hogy a közösségi biodízeltermelési kapacitás a vizsgálati időszakban 11,5 millió tonna volt. Azt is állította továbbá, hogy mivel a fogyasztás alakulása nem felelt meg az elvárásoknak, a termelési kapacitás jelentős része kihasználatlan maradt, és az lett volna az USA-ból származó behozatal nélkül is. Ennek eredményeként az állandó költségek változása negatív hatást gyakorolt a nyereségességre és a közösségi gyártók beruházásainak megtérülésére, valamint pénzáramlásukra.

| (126) | Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat a közösségi gyártók helyzetére összpontosított. Még akkor is, ha a közösségi termelési kapacitás nagyobb mértékben (+189 %-kal) növekedett, mint a kereslet (+106 %), meg kell említeni, hogy a biodízeltermelésben a fő költségokozók a változó költségek. Amint ugyanis azt a fenti (108) preambulumbekezdés említi, a biodízeltermeléshez szükséges nyersanyag az összköltség 80 %-át teszi ki. Ezen állítás további vizsgálata során az derült ki, hogy a biodízel termelésének és értékesítésének állandó költségei az összköltség mindössze 6 %-át adják. Így tehát a ki nem használt kapacitás eredményeként megnövekedett állandó költségek állítólagos hatása nem magyarázza a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkező jelentős romlását. |
| --- | --- |

(126)

Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat a közösségi gyártók helyzetére összpontosított. Még akkor is, ha a közösségi termelési kapacitás nagyobb mértékben (+189 %-kal) növekedett, mint a kereslet (+106 %), meg kell említeni, hogy a biodízeltermelésben a fő költségokozók a változó költségek. Amint ugyanis azt a fenti (108) preambulumbekezdés említi, a biodízeltermeléshez szükséges nyersanyag az összköltség 80 %-át teszi ki. Ezen állítás további vizsgálata során az derült ki, hogy a biodízel termelésének és értékesítésének állandó költségei az összköltség mindössze 6 %-át adják. Így tehát a ki nem használt kapacitás eredményeként megnövekedett állandó költségek állítólagos hatása nem magyarázza a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkező jelentős romlását.

| (127) | Ezen felül meg kell említeni, amint a fenti 4. táblázatban is szerepel, hogy a mintába felvett közösségi gyártók kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 80 %-os volt. Így a mintába felvett közösségi gyártók esetében az állítólagos közösségi kapacitástöbblet nem nyert bizonyítást. |
| --- | --- |

(127)

Ezen felül meg kell említeni, amint a fenti 4. táblázatban is szerepel, hogy a mintába felvett közösségi gyártók kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 80 %-os volt. Így a mintába felvett közösségi gyártók esetében az állítólagos közösségi kapacitástöbblet nem nyert bizonyítást.

| (128) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a kihasználatlan kapacitás által a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatás nem olyan mértékű, hogy érinthetné a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(128)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a kihasználatlan kapacitás által a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatás nem olyan mértékű, hogy érinthetné a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

6.3.5.   Növekvő alapanyag-kereslet és növekvő árak

| (129) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a repcemag és a repcemagolaj iránti megnövekedett kereslet miatt a Közösségben emelkedtek a nyersanyagárak. Így az, hogy a közösségi gyártók elsődleges nyersanyagként repcemagolajat használnak, magyarázatot adna arra, hogy miért érte őket nagyobb kár, mint azokat a gyártókat, akik más növényi olajokat, nevezetesen szójababolajat vagy pálmaolajat használnak a biodízel előállításához. |
| --- | --- |

(129)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a repcemag és a repcemagolaj iránti megnövekedett kereslet miatt a Közösségben emelkedtek a nyersanyagárak. Így az, hogy a közösségi gyártók elsődleges nyersanyagként repcemagolajat használnak, magyarázatot adna arra, hogy miért érte őket nagyobb kár, mint azokat a gyártókat, akik más növényi olajokat, nevezetesen szójababolajat vagy pálmaolajat használnak a biodízel előállításához.

| (130) | Először is meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat arra mutatatott rá, hogy a mintába felvett közösségi gyártók nem kizárólag repcemagolajat használtak a biodízel előállításához, hanem más növényi olajokat (szójabab, pálma, napraforgó), adott esetben pedig állati eredetű zsírt is. |
| --- | --- |

(130)

Először is meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat arra mutatatott rá, hogy a mintába felvett közösségi gyártók nem kizárólag repcemagolajat használtak a biodízel előállításához, hanem más növényi olajokat (szójabab, pálma, napraforgó), adott esetben pedig állati eredetű zsírt is.

| (131) | Ezen felül a fenti (108) preambulumbekezdés azt is elismeri, hogy az elemzett időszakban a közösségi gazdasági ágazatban jelentősen emelkedett a nyersanyag (alapanyag) költsége. Ezt a fejleményt azonban annak tükrében kell vizsgálni, hogy a mezőgazdasági termékek ára világszerte általánosan emelkedett, és meg kell jegyezni ebben a tekintetben, hogy a szójababolaj (az érintett ország gyártói által elsődlegesen használt alapanyag) árának növekedése ugyanabban az időszakban sokkal erőteljesebb volt. Ennek megfelelően az alapanyag árának növekedése minden biodízel-típust érintett. |
| --- | --- |

(131)

Ezen felül a fenti (108) preambulumbekezdés azt is elismeri, hogy az elemzett időszakban a közösségi gazdasági ágazatban jelentősen emelkedett a nyersanyag (alapanyag) költsége. Ezt a fejleményt azonban annak tükrében kell vizsgálni, hogy a mezőgazdasági termékek ára világszerte általánosan emelkedett, és meg kell jegyezni ebben a tekintetben, hogy a szójababolaj (az érintett ország gyártói által elsődlegesen használt alapanyag) árának növekedése ugyanabban az időszakban sokkal erőteljesebb volt. Ennek megfelelően az alapanyag árának növekedése minden biodízel-típust érintett.

| (132) | A hatékony verseny által irányított piacon várható, hogy a gyártók kompenzálni tudják az áremelkedést, és azt a piacra hárítják. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az olcsó, dömpingelt import beáramlása által a közösségi piacra gyakorolt nyomás következtében nem tudták a közösségi gyártók eladási áraikat a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. Amint már említésre került, az amerikai gyártók által elsődlegesen használt alapanyag, nevezetesen a szójababolaj ára is erőteljesen emelkedett az elemzett időszakban. Ezek az USA-ban bekövetkező költségnövekedések azonban a közösségi piacon nem tükröződtek a dömpingelt import árában. |
| --- | --- |

(132)

A hatékony verseny által irányított piacon várható, hogy a gyártók kompenzálni tudják az áremelkedést, és azt a piacra hárítják. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az olcsó, dömpingelt import beáramlása által a közösségi piacra gyakorolt nyomás következtében nem tudták a közösségi gyártók eladási áraikat a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. Amint már említésre került, az amerikai gyártók által elsődlegesen használt alapanyag, nevezetesen a szójababolaj ára is erőteljesen emelkedett az elemzett időszakban. Ezek az USA-ban bekövetkező költségnövekedések azonban a közösségi piacon nem tükröződtek a dömpingelt import árában.

| (133) | Ennek fényében a nyersanyagár-emelkedés nem érinti a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(133)

Ennek fényében a nyersanyagár-emelkedés nem érinti a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett kár közötti okozati összefüggést.

6.3.6.   Az ásványi dízelolaj árának alakulása

| (134) | Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy mivel az ásványi dízel ára és a biodízel ára szorosan összefügg egymással, a biodízel árának növekedése, amely – különösen Németországban – sokkal nagyobb volt, mint az ásványi dízel árának emelkedése visszaesést eredményezett a tagállam piacára beszállító gyártók értékesítéseiben. |
| --- | --- |

(134)

Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy mivel az ásványi dízel ára és a biodízel ára szorosan összefügg egymással, a biodízel árának növekedése, amely – különösen Németországban – sokkal nagyobb volt, mint az ásványi dízel árának emelkedése visszaesést eredményezett a tagállam piacára beszállító gyártók értékesítéseiben.

| (135) | Először is meg kell jegyezni, hogy az érintett fél semmilyen információt nem adott állításának alátámasztására. Ezen felül, ellentétben azzal, amit ez a fél állít, a vizsgálat azt állapította meg, hogy az elemzett időszakban a közösségi gazdasági ágazat növelte értékesítéseit és piaci részesedését. Ráadásul mivel a nyersolaj árát világszinten jegyzik, az érintett termék értékesítését ennek ugyanúgy kellett volna érintenie, mint a Közösségben előállított biodízel értékesítését. |
| --- | --- |

(135)

Először is meg kell jegyezni, hogy az érintett fél semmilyen információt nem adott állításának alátámasztására. Ezen felül, ellentétben azzal, amit ez a fél állít, a vizsgálat azt állapította meg, hogy az elemzett időszakban a közösségi gazdasági ágazat növelte értékesítéseit és piaci részesedését. Ráadásul mivel a nyersolaj árát világszinten jegyzik, az érintett termék értékesítését ennek ugyanúgy kellett volna érintenie, mint a Közösségben előállított biodízel értékesítését.

| (136) | A fentiek alapján ezt az érvelést el kell utasítani. |
| --- | --- |

(136)

A fentiek alapján ezt az érvelést el kell utasítani.

6.3.7.   A biodízelüzemek Közösségen belüli elhelyezkedésének jelentősége

| (137) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy minden biodízelgyártó elhelyezkedése fontos tényező a versenyképesség tekintetében, és Németországot hozta fel példaként annak illusztrálására, hogy a biodízelgyártóknak az ország belsejében található telephelyei esetében magasak a szállítási költségek, mivel minden nagy vásárló, különösen a finomítók és keverési létesítményeik a tengerparton találhatók. |
| --- | --- |

(137)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy minden biodízelgyártó elhelyezkedése fontos tényező a versenyképesség tekintetében, és Németországot hozta fel példaként annak illusztrálására, hogy a biodízelgyártóknak az ország belsejében található telephelyei esetében magasak a szállítási költségek, mivel minden nagy vásárló, különösen a finomítók és keverési létesítményeik a tengerparton találhatók.

| (138) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat gyártói közül csak kevesen rendelkeznek az ország belsejében található telephellyel. Ezen felül a gyártók némelyikénél az is megállapítható volt, hogy a finomítók a gyártókhoz közel, szintén az ország belsejében rendelkeznek telephellyel. Másoknál a vizsgálat azt tárta fel, hogy az ország belsejében található biodízelgyártókat a vásárlóiktól (keverők, finomítók) való távolság következtében érő hátrány kiegyenlítődik azáltal, hogy a gyártók közel vannak az olajsajtolókhoz és/vagy alapanyag-termelőkhöz. |
| --- | --- |

(138)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat gyártói közül csak kevesen rendelkeznek az ország belsejében található telephellyel. Ezen felül a gyártók némelyikénél az is megállapítható volt, hogy a finomítók a gyártókhoz közel, szintén az ország belsejében rendelkeznek telephellyel. Másoknál a vizsgálat azt tárta fel, hogy az ország belsejében található biodízelgyártókat a vásárlóiktól (keverők, finomítók) való távolság következtében érő hátrány kiegyenlítődik azáltal, hogy a gyártók közel vannak az olajsajtolókhoz és/vagy alapanyag-termelőkhöz.

| (139) | A fentiek alapján a Bizottság elutasította azt az állítást, amely szerint az okoz jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy az üzemek az ország belsejében helyezkednek el. |
| --- | --- |

(139)

A fentiek alapján a Bizottság elutasította azt az állítást, amely szerint az okoz jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy az üzemek az ország belsejében helyezkednek el.

6.3.8.   Az amerikai exportőrökkel kapcsolatban álló gyártók

| (140) | Megjegyzendő, hogy az USA-ból érkező dömpingelt import hatásának a fenti (112) en (118) preambulumbekezdésben elvégzett elemzésénél figyelembe lett véve a (60) preambulumbekezdésben említett három vállalat által teljesített amerikai import hatása is. Saját termelésű biodízelük értékesítésével kapcsolatban a vizsgálat nem mutatott ki a mintába felvett közösségi gyártókétól különböző árképzést vagy magatartást, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(140)

Megjegyzendő, hogy az USA-ból érkező dömpingelt import hatásának a fenti (112) en (118) preambulumbekezdésben elvégzett elemzésénél figyelembe lett véve a (60) preambulumbekezdésben említett három vállalat által teljesített amerikai import hatása is. Saját termelésű biodízelük értékesítésével kapcsolatban a vizsgálat nem mutatott ki a mintába felvett közösségi gyártókétól különböző árképzést vagy magatartást, különösen a vizsgálati időszakban.

6.4.   Az okozati összefüggéssel kapcsolatos következtetés

| (141) | A fenti elemzés azt mutatta, hogy 2005 és a vizsgálati időszak között jelentősen növekedett az USA-ból származó, olcsó, dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése. Ugyanakkor megállapítható volt, hogy ez a behozatal jelentősen alákínált a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazatban alkalmazott árnak. |
| --- | --- |

(141)

A fenti elemzés azt mutatta, hogy 2005 és a vizsgálati időszak között jelentősen növekedett az USA-ból származó, olcsó, dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése. Ugyanakkor megállapítható volt, hogy ez a behozatal jelentősen alákínált a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazatban alkalmazott árnak.

| (142) | A vizsgálatnak és a 2005–2006 közötti időszak, valamint a 2007 és a vizsgálati időszak közötti időszak összehasonlító elemzésének megállapításai azt mutatták, hogy az USA-ból származó olcsó import beáramlása és a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének jelentős romlása időben egyértelműen egybeesik, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(142)

A vizsgálatnak és a 2005–2006 közötti időszak, valamint a 2007 és a vizsgálati időszak közötti időszak összehasonlító elemzésének megállapításai azt mutatták, hogy az USA-ból származó olcsó import beáramlása és a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének jelentős romlása időben egyértelműen egybeesik, különösen a vizsgálati időszakban.

| (143) | A fenti elemzés alapján, amely kellően különbséget tett a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatásai és a dömpingelt behozatal káros hatásai között, és elkülönítette őket, ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében az USA-ból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatban. |
| --- | --- |

(143)

A fenti elemzés alapján, amely kellően különbséget tett a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatásai és a dömpingelt behozatal káros hatásai között, és elkülönítette őket, ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében az USA-ból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatban.

7.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

7.1.   Előzetes megjegyzés

| (144) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapította a kárt okozó dömping meglétét, vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja a Közösség érdekét. A közösségi érdeket valamennyi érdeknek, többek között a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termékek használóinak érdekeinek az értékelésével határozták meg. |
| --- | --- |

(144)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapította a kárt okozó dömping meglétét, vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja a Közösség érdekét. A közösségi érdeket valamennyi érdeknek, többek között a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termékek használóinak érdekeinek az értékelésével határozták meg.

7.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

7.2.1.   Az intézkedések alkalmazásának vagy alkalmazásuk mellőzésének hatása a közösségi gazdasági ágazatra

| (145) | Amint fent említésre került, az USA-ból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatban. Az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása valószínűleg folyatódna. A közösségi gazdasági ágazat helyzetét 2005 és a vizsgálati időszak között elsősorban a nyereségesség 12,6 százalékpontos csökkenése jellemezte, ami az elégtelen áremelkedésnek volt köszönhető. A nyereségesség lefelé irányuló tendenciájára tekintettel ugyanis valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. Ez végül a termelés beszüntetéséhez és még több telephely bezárásához vezetne, így veszélyeztetné a foglalkoztatottságot és a beruházásokat a Közösségben. |
| --- | --- |

(145)

Amint fent említésre került, az USA-ból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatban. Az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása valószínűleg folyatódna. A közösségi gazdasági ágazat helyzetét 2005 és a vizsgálati időszak között elsősorban a nyereségesség 12,6 százalékpontos csökkenése jellemezte, ami az elégtelen áremelkedésnek volt köszönhető. A nyereségesség lefelé irányuló tendenciájára tekintettel ugyanis valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. Ez végül a termelés beszüntetéséhez és még több telephely bezárásához vezetne, így veszélyeztetné a foglalkoztatottságot és a beruházásokat a Közösségben.

| (146) | A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések alkalmazása helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének lefelé irányuló tendenciája abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt az USA-ból származó, olcsó, dömpingelt behozatallal. A dömpingellenes intézkedések alkalmazása várhatóan olyan helyzetbe hozná a közösségi gazdasági ágazatot, hogy nyereségességét azon a szinten tarthatná, amely e tőkeigényes ágazat számára szükséges. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések alkalmazása helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének lefelé irányuló tendenciája abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt az USA-ból származó, olcsó, dömpingelt behozatallal. A dömpingellenes intézkedések alkalmazása várhatóan olyan helyzetbe hozná a közösségi gazdasági ágazatot, hogy nyereségességét azon a szinten tarthatná, amely e tőkeigényes ágazat számára szükséges.

| (147) | Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyan biztosítják a közösségi gazdasági ágazat számára annak lehetőségét, hogy a vizsgálat során feltárt, kárt okozót dömpinget ellensúlyozza. |
| --- | --- |

(147)

Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyan biztosítják a közösségi gazdasági ágazat számára annak lehetőségét, hogy a vizsgálat során feltárt, kárt okozót dömpinget ellensúlyozza.

7.3.   A független közösségi importőrök/kereskedők érdekei

| (148) | Az eljárás megindításakor a Bizottság körülbelül 25 független közösségi importőrrel/kereskedővel vette fel a kapcsolatot. Ezek a felek azonban nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(148)

Az eljárás megindításakor a Bizottság körülbelül 25 független közösségi importőrrel/kereskedővel vette fel a kapcsolatot. Ezek a felek azonban nem működtek együtt.

| (149) | Ezekre a körülményekre való tekintettel ideiglenesen nem lehetett pontosan megbecsülni az intézkedések importőrökre gyakorolt lehetséges hatását. |
| --- | --- |

(149)

Ezekre a körülményekre való tekintettel ideiglenesen nem lehetett pontosan megbecsülni az intézkedések importőrökre gyakorolt lehetséges hatását.

7.4.   A felhasználók érdeke

| (150) | A Bizottság az ásványi dízel előállításában és forgalmazásában érdekelt, valamint az ásványi dízel biodízellel történő keverésére kötelezett összes ismert felhasználó vállalattal felvette a kapcsolatot, és az eljárás megindításakor kérdőíveket küldött ki számukra. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság az ásványi dízel előállításában és forgalmazásában érdekelt, valamint az ásványi dízel biodízellel történő keverésére kötelezett összes ismert felhasználó vállalattal felvette a kapcsolatot, és az eljárás megindításakor kérdőíveket küldött ki számukra.

| (151) | Közülük csak egy felhasználó vállalat működött együtt a Bizottsággal. Ez a felhasználó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, és ebben azt állította, hogy támogatja az USA-ból származó olcsó import beáramlásának megszüntetését, mert ezek a termékek torzítják a versenyt a Közösségben, ami kárt okoz a dízel előállításában és értékesítésében érdekelt vállalatoknak, mivel azok a versenytársak, akik megveszik az olcsó terméket, tisztességtelen versenyelőnyhöz jutnak azokkal szemben, akik tartózkodnak ettől. Azt is állította, hogy az intézkedések révén újraindulhatnak az észter-előállító gyárak (különösen Németországban), és/vagy folytatódhatnak az új észterező gyárak közösségi létesítésével kapcsolatos projektek. Mivel az európai észter hagyományosan repcemagból készül (ami jobb minőségű nyersanyag, mint a B99 előállításánál használt szója vagy pálma), az európai gyártók számának növekedése több jobb minőségű terméket is jelentene, ezáltal csökkenne az észter ára, ami végső soron a fogyasztók javát szolgálja. |
| --- | --- |

(151)

Közülük csak egy felhasználó vállalat működött együtt a Bizottsággal. Ez a felhasználó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, és ebben azt állította, hogy támogatja az USA-ból származó olcsó import beáramlásának megszüntetését, mert ezek a termékek torzítják a versenyt a Közösségben, ami kárt okoz a dízel előállításában és értékesítésében érdekelt vállalatoknak, mivel azok a versenytársak, akik megveszik az olcsó terméket, tisztességtelen versenyelőnyhöz jutnak azokkal szemben, akik tartózkodnak ettől. Azt is állította, hogy az intézkedések révén újraindulhatnak az észter-előállító gyárak (különösen Németországban), és/vagy folytatódhatnak az új észterező gyárak közösségi létesítésével kapcsolatos projektek. Mivel az európai észter hagyományosan repcemagból készül (ami jobb minőségű nyersanyag, mint a B99 előállításánál használt szója vagy pálma), az európai gyártók számának növekedése több jobb minőségű terméket is jelentene, ezáltal csökkenne az észter ára, ami végső soron a fogyasztók javát szolgálja.

| (152) | Az egyik felhasználói szövetség, amely az egyik tagállamban a beszállítók érdekeit képviseli, azt állította, hogy az intézkedések alkalmazása hátrányosan érintené tagjainak tevékenységét. Azt állította, hogy a dízelből adódik a közlekedési ágazat költségeinek 20–25 %-a, és tekintettel az ágazat alacsony nyereségességére (0–5 %), a dízel ára vállalatok ezreinek fennmaradása tekintetében alapvető jelentőségű. Ezeket az állításokat azonban nem lehetett igazolni, mivel a kérdéses szövetség tagjai nem küldték vissza a kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(152)

Az egyik felhasználói szövetség, amely az egyik tagállamban a beszállítók érdekeit képviseli, azt állította, hogy az intézkedések alkalmazása hátrányosan érintené tagjainak tevékenységét. Azt állította, hogy a dízelből adódik a közlekedési ágazat költségeinek 20–25 %-a, és tekintettel az ágazat alacsony nyereségességére (0–5 %), a dízel ára vállalatok ezreinek fennmaradása tekintetében alapvető jelentőségű. Ezeket az állításokat azonban nem lehetett igazolni, mivel a kérdéses szövetség tagjai nem küldték vissza a kitöltött kérdőívet.

| (153) | Ezekre a körülményekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy a megadott információ alapján a dömpingellenes intézkedések hatása változó lenne, így nem lehet egyértelmű következtetést levonni arra nézve, hogy vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyek értelmében ezen egyedi esetben nem szabad intézkedéseket alkalmazni a felhasználók érdekeire figyelemmel. |
| --- | --- |

(153)

Ezekre a körülményekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy a megadott információ alapján a dömpingellenes intézkedések hatása változó lenne, így nem lehet egyértelmű következtetést levonni arra nézve, hogy vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyek értelmében ezen egyedi esetben nem szabad intézkedéseket alkalmazni a felhasználók érdekeire figyelemmel.

7.5.   A nyersanyag-beszállítók érdeke

| (154) | A kérdőívet hat beszállító töltötte ki. Négy támogatta a dömpingellenes intézkedések alkalmazását, és azt állította, hogy ha nem kerülne sor ilyen intézkedésekre, az veszélyeztetné a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét. Amennyiben ez bekövetkezik, az egyértelműen hátrányosan érintené helyzetüket. |
| --- | --- |

(154)

A kérdőívet hat beszállító töltötte ki. Négy támogatta a dömpingellenes intézkedések alkalmazását, és azt állította, hogy ha nem kerülne sor ilyen intézkedésekre, az veszélyeztetné a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét. Amennyiben ez bekövetkezik, az egyértelműen hátrányosan érintené helyzetüket.

| (155) | Két másik beszállító, aki az USA-ból származó biodízel exportáló gyártóival áll kapcsolatban, azt állította, hogy a lehetséges intézkedéseknek nem lenne jelentős hatása, mivel csak a kereskedelmi forgalom áthelyeződését eredményeznék (olyan importra történő átállást, amelyek az intézkedésben nem érintett országokból származnak). |
| --- | --- |

(155)

Két másik beszállító, aki az USA-ból származó biodízel exportáló gyártóival áll kapcsolatban, azt állította, hogy a lehetséges intézkedéseknek nem lenne jelentős hatása, mivel csak a kereskedelmi forgalom áthelyeződését eredményeznék (olyan importra történő átállást, amelyek az intézkedésben nem érintett országokból származnak).

| (156) | A fentiek alapján megállapítható, hogy az intézkedések alkalmazása általában kedvező hatást gyakorolna a nyersanyag-beszállítók helyzetére. |
| --- | --- |

(156)

A fentiek alapján megállapítható, hogy az intézkedések alkalmazása általában kedvező hatást gyakorolna a nyersanyag-beszállítók helyzetére.

7.6.   Verseny- és kereskedelemtorzító hatások

| (157) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy ez az eljárás nem áll összhangban azokkal a nemzetközi és közösségi politikai döntésekkel, amelyek a környezetvédelemmel összefüggésben a bioüzemanyag előállítását és értékesítését szorgalmazzák, és az ásványi üzemanyagoktól való függőség csökkentését támogatják. |
| --- | --- |

(157)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy ez az eljárás nem áll összhangban azokkal a nemzetközi és közösségi politikai döntésekkel, amelyek a környezetvédelemmel összefüggésben a bioüzemanyag előállítását és értékesítését szorgalmazzák, és az ásványi üzemanyagoktól való függőség csökkentését támogatják.

| (158) | Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 21. cikke előírja, hogy külön megfontolás tárgyává kell tenni a kárt okozó dömping kereskedelemtorzító hatásai felszámolásának és a tényleges verseny helyreállításának a szükségességét. Ennek fényében általános környezetvédelmi és az ásványidízel-ellátással kapcsolatos megfontolásokat az elemzésben nem lehet figyelembe venni, és ezek nem indokolhatják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat sem. |
| --- | --- |

(158)

Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 21. cikke előírja, hogy külön megfontolás tárgyává kell tenni a kárt okozó dömping kereskedelemtorzító hatásai felszámolásának és a tényleges verseny helyreállításának a szükségességét. Ennek fényében általános környezetvédelmi és az ásványidízel-ellátással kapcsolatos megfontolásokat az elemzésben nem lehet figyelembe venni, és ezek nem indokolhatják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat sem.

| (159) | A közösségi piacot illetően, a dömpingellenes intézkedések alkalmazását követően az érintett amerikai exportáló gyártók – tekintettel erős piaci helyzetükre – valószínűleg folytatnák termékeik értékesítését, jóllehet nem dömpingárakon. Az is valószínű, hogy elegendő nagyobb versenytárs maradna a közösségi piacon, különösen a termelésüket ideiglenesen befagyasztó közösségi gyártók és olyanok is, akik eddig a dömpingelt behozatal miatt nem tudták beindítani termelési tevékenységüket. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az elemzett időszak kezdetén a vizsgálat alá nem vont közösségi gyártók értékesítései a közösségi piac legalább 30 %-át tették ki, és ez az arány az USA-ból származó dömpingelt behozatalnak köszönhetően drasztikusan csökkent. Ennélfogva valószínű, hogy a felhasználók továbbra is különböző biodízel-beszállítók közül választhatnak. Amennyiben azonban nem alkalmaznának intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat jövője kerülne veszélybe. Eltűnése súlyosan csökkentené a versenyt a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(159)

A közösségi piacot illetően, a dömpingellenes intézkedések alkalmazását követően az érintett amerikai exportáló gyártók – tekintettel erős piaci helyzetükre – valószínűleg folytatnák termékeik értékesítését, jóllehet nem dömpingárakon. Az is valószínű, hogy elegendő nagyobb versenytárs maradna a közösségi piacon, különösen a termelésüket ideiglenesen befagyasztó közösségi gyártók és olyanok is, akik eddig a dömpingelt behozatal miatt nem tudták beindítani termelési tevékenységüket. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az elemzett időszak kezdetén a vizsgálat alá nem vont közösségi gyártók értékesítései a közösségi piac legalább 30 %-át tették ki, és ez az arány az USA-ból származó dömpingelt behozatalnak köszönhetően drasztikusan csökkent. Ennélfogva valószínű, hogy a felhasználók továbbra is különböző biodízel-beszállítók közül választhatnak. Amennyiben azonban nem alkalmaznának intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat jövője kerülne veszélybe. Eltűnése súlyosan csökkentené a versenyt a közösségi piacon.

7.7.   A közösségi érdekkel kapcsolatos következtetés

| (160) | Az USA-ból származó biodízel behozatalával kapcsolatos intézkedések meghozatala egyértelműen a Közösség érdekét szolgálná. Lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára a növekedést és a dömpingelt behozatal okozta kár helyreállítását. Amennyiben azonban nem kerül sor intézkedésre, a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, és további gazdasági szereplők hagynának fel tevékenységükkel. Ezen felül, noha a felhasználók és az importőrök tekintetében nem lehet egyértelmű következtetést levonni, az intézkedések alkalmazása várhatóan a nyersanyag-beszállítók érdekeit szolgálná. |
| --- | --- |

(160)

Az USA-ból származó biodízel behozatalával kapcsolatos intézkedések meghozatala egyértelműen a Közösség érdekét szolgálná. Lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára a növekedést és a dömpingelt behozatal okozta kár helyreállítását. Amennyiben azonban nem kerül sor intézkedésre, a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, és további gazdasági szereplők hagynának fel tevékenységükkel. Ezen felül, noha a felhasználók és az importőrök tekintetében nem lehet egyértelmű következtetést levonni, az intézkedések alkalmazása várhatóan a nyersanyag-beszállítók érdekeit szolgálná.

| (161) | A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy nincsenek olyan, a Közösség érdekében álló kényszerítő okok, amelyek ebben az esetben a dömpingellenes vámok kivetésének mellőzését indokolnák. |
| --- | --- |

(161)

A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy nincsenek olyan, a Közösség érdekében álló kényszerítő okok, amelyek ebben az esetben a dömpingellenes vámok kivetésének mellőzését indokolnák.

8.   JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE

8.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szintek

| (162) | A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és közösségi érdekkel kapcsolatos következtetésekre tekintettel a közösségi gazdasági ágazatban a dömpingelt behozatal által okozott további kár megelőzésére ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(162)

A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és közösségi érdekkel kapcsolatos következtetésekre tekintettel a közösségi gazdasági ágazatban a dömpingelt behozatal által okozott további kár megelőzésére ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell alkalmazni.

| (163) | A dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt anélkül, hogy meghaladná a megállapított dömpingkülönbözetet. A sérelmet előidéző dömping káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság azt vette figyelembe, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy elérje azt az adózás előtti nyereséget, amely a rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhető lenne. |
| --- | --- |

(163)

A dömpingellenes intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a dömpingelt behozatal által okozott kárt anélkül, hogy meghaladná a megállapított dömpingkülönbözetet. A sérelmet előidéző dömping káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság azt vette figyelembe, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy elérje azt az adózás előtti nyereséget, amely a rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhető lenne.

| (164) | Ebben a tekintetben a Bizottság úgy vélte, hogy a forgalomból származó 15 %-os haszonkulcs olyan megfelelő szint, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában várhatott volna az ágazatnak az érintett időszak első részére (a 2004., 2005. és 2006. év) jellemző teljesítménye alapján; ez a szint méltányosnak is tekinthető ezen újonnan indult ágazat hosszú távú termelő beruházásainak biztosítása tekintetében is. |
| --- | --- |

(164)

Ebben a tekintetben a Bizottság úgy vélte, hogy a forgalomból származó 15 %-os haszonkulcs olyan megfelelő szint, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában várhatott volna az ágazatnak az érintett időszak első részére (a 2004., 2005. és 2006. év) jellemző teljesítménye alapján; ez a szint méltányosnak is tekinthető ezen újonnan indult ágazat hosszú távú termelő beruházásainak biztosítása tekintetében is.

| (165) | A szükséges áremelést ezt követően az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. A kárt nem okozó ár úgy számítható ki, hogy a mintába felvett közösségi gyártók eladási árát kiigazítják a vizsgálati időszak tényleges nyerségével és veszteségével, és hozzáadják a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(165)

A szükséges áremelést ezt követően az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. A kárt nem okozó ár úgy számítható ki, hogy a mintába felvett közösségi gyártók eladási árát kiigazítják a vizsgálati időszak tényleges nyerségével és veszteségével, és hozzáadják a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.

8.2.   Ideiglenes intézkedések

| (166) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével (a kisebb vámra vonatkozó szabállyal) összhangban az USA-ból származó importra ideiglenes dömpingellenes vámokat kell kivetni, a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabbnak a szintjén. |
| --- | --- |

(166)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével (a kisebb vámra vonatkozó szabállyal) összhangban az USA-ból származó importra ideiglenes dömpingellenes vámokat kell kivetni, a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabbnak a szintjén.

| (167) | A párhuzamos támogatásellenes eljárásban azonban az USA-ból származó biodízelimportra kiegyenlítő vámot is kiszabtak. A párhuzamos vizsgálatban talált támogatások nem exporttámogatások, ezért úgy tekintették őket, hogy nem befolyásolják az exportárat és a megfelelő dömpingkülönbözetet. Ezért – tekintve hogy a megvizsgált behozatal mindkét eljárásban közös – a dömpingellenes vámok a kiegyenlítő vámokkal együtt is kivethetők olyan mértékig, hogy a két vám együttesen ne haladja meg a kár megszüntetésének szintjét. |
| --- | --- |

(167)

A párhuzamos támogatásellenes eljárásban azonban az USA-ból származó biodízelimportra kiegyenlítő vámot is kiszabtak. A párhuzamos vizsgálatban talált támogatások nem exporttámogatások, ezért úgy tekintették őket, hogy nem befolyásolják az exportárat és a megfelelő dömpingkülönbözetet. Ezért – tekintve hogy a megvizsgált behozatal mindkét eljárásban közös – a dömpingellenes vámok a kiegyenlítő vámokkal együtt is kivethetők olyan mértékig, hogy a két vám együttesen ne haladja meg a kár megszüntetésének szintjét.

| (168) | A fentiek alapján a dömpingellenes vám a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek, a dömpingkülönbözetnek és a kiegyenlítő vám mértékének összehasonlításával lett megállapítva. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:









  Vállalat | Kárkülönbözet | Dömpingkülönbözet | Kiegyenlítővám-tétel | Dömpingellenesvám-tétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 3,4 % | 35,1 % | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 10,4 % | 34,5 % | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 73,4 % | 39,0 % | 0,8 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 57,3 % | 41,0 % | 28,9 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 51,7 % | 37,6 % | 4,1 % |
| Co-operating non sampled companies | 51,4 % | 33,7 % | 36,0 % | 15,4 % |

(168)

A fentiek alapján a dömpingellenes vám a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek, a dömpingkülönbözetnek és a kiegyenlítő vám mértékének összehasonlításával lett megállapítva. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:

Vállalat

Kárkülönbözet

Dömpingkülönbözet

Kiegyenlítővám-tétel

Dömpingellenesvám-tétel

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

3,4 %

35,1 %

3,4 %

Cargill Inc.

58,9 %

10,4 %

34,5 %

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

73,4 %

39,0 %

0,8 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

57,3 %

41,0 %

28,9 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

51,7 %

37,6 %

4,1 %

Co-operating non sampled companies

51,4 %

33,7 %

36,0 %

15,4 %

| (169) | Tekintve, hogy a dömpingellenes vám a – biodízeltartalmukhoz viszonyítva – 20 tömegszázaléknál több biodízelt tartalmazó keverékekre fog vonatkozni, annak érdekében, hogy a tagállamok vámhatóságai az intézkedéseket eredményesen tudják végrehajtani, az látszik megfelelőnek, hogy a vámok a biodízeltartalom alapján rögzített összegként legyenek meghatározva. |
| --- | --- |

(169)

Tekintve, hogy a dömpingellenes vám a – biodízeltartalmukhoz viszonyítva – 20 tömegszázaléknál több biodízelt tartalmazó keverékekre fog vonatkozni, annak érdekében, hogy a tagállamok vámhatóságai az intézkedéseket eredményesen tudják végrehajtani, az látszik megfelelőnek, hogy a vámok a biodízeltartalom alapján rögzített összegként legyenek meghatározva.

| (170) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt a vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek a vámtételek a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az országszerte, „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételekkel szemben) kizárólag az érintett országból származó, a vállalatok és így kifejezetten az említett jogi személyek által előállított termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten, névvel és címmel nem említett bármely más vállalat, többek között a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok által előállított importtermékekre nem ezek a vámtételek vonatkoznak; ezek a termékek a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtétel hatálya alatt állnak. |
| --- | --- |

(170)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt a vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek a vámtételek a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az országszerte, „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételekkel szemben) kizárólag az érintett országból származó, a vállalatok és így kifejezetten az említett jogi személyek által előállított termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten, névvel és címmel nem említett bármely más vállalat, többek között a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok által előállított importtermékekre nem ezek a vámtételek vonatkoznak; ezek a termékek a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtétel hatálya alatt állnak.

9.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (171) | A fenti ideiglenes megállapításokat az összes érdekelt féllel közlik, és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. Észrevételeiket tanulmányozni fogják, és megalapozottságuk esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Az ideiglenes megállapításokat a végleges döntés keretében felül is lehet vizsgálni, |
| --- | --- |

(171)

A fenti ideiglenes megállapításokat az összes érdekelt féllel közlik, és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. Észrevételeiket tanulmányozni fogják, és megalapozottságuk esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Az ideiglenes megállapításokat a végleges döntés keretében felül is lehet vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vet ki az Amerikai Egyesült Államokból származó, tiszta formában előforduló szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és/vagy paraffingázolaj vagy a 20 tömegszázaléknál több, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észtert és/vagy paraffingázolajat tartalmazó keverék (közismert nevén „biodízel”) behozatalára, amely a következő KN-kódok alá tartozik: ex 1516 20 98 (TARIC-kód: 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC-kód: 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC-kód: 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC-kód: 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC-kód: 3824909787).

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alábbi vállalatok által előállított termékekre alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtétel a következőképpen alakul:

| Vállalat | Dömpingellenes vámtétel (EUR/tonna, nettó) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 23,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 60,5 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 208,2 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Companies listed in the Annex | 122,9 | see Annex |
| All other companies | 182,4 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel (EUR/tonna, nettó)

Kiegészítő TARIC-kód

Archer Daniels Midland Company, Decatur

23,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

60,5

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

208,2

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Companies listed in the Annex

122,9

see Annex

All other companies

182,4

A999

A keverékekre vonatkozó dömpingellenes vámot a keverékben megtalálható, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és paraffingázolaj (vagyis a biodízeltartalom) tömegszázalékos arányában kell alkalmazni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Közösségen belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított 16 napon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

(2)   A 384/96/EK tanácsi rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

E rendelet 1. cikkét legfeljebb hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 11-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL C 147., 2008.6.13., 5. o.

2

(3)  HL C 147., 2008.6.13., 10. o.

3

(4)  Az USA kormánya rendelkezésre bocsátotta a 2006. december 15-ig megjelenő összes adójogszabály tekintetében naprakésszé tett teljes adókódexet (2006. decemberi változat), amely a jelenlegi vizsgálati időszak szempontjából alkalmazandó.

4

(5)  Például a) a biodízel kezelési és használati útmutatója, amelyet az NREL (National renewable energy laboratory – Megújuló Energiaforrások Nemzeti Laboratóriuma) adott ki 2008 szeptemberében, b) az NREL által 2004 júniusában kiadott biomasszaolaj-elemzés, c) az ASTM által kiadott, biodízelről szóló nyilvános hírek, információk és előírások, d) az NBB által kiadott, biodízelről szóló nyilvános hírek és információk, e) az USA Energiaügyi Minisztériuma által a tiszta városokkal kapcsolatos cselekvések keretében kiadott összefoglalók stb.

5

(6)  A szűz olajak – az észtereket is ideértve – különféle mezőgazdasági alapanyagokból származnak, például napraforgómagból, gyapotmagból, repcéből, káposztából (Crambe), repcemagból, pórsáfrányból, lenmagból, rizskorpából, mustármagból stb. vagy állati eredetű zsírból.

6

(7)  Valójában 99,9 %-ot, mivel az USA-ban elegendő 0,1 % ásványi dízelolaj hozzáadása a keverőknek járó adójóváírás megszerzéséhez.

7

(8)  Alapvetően a B99–B50 keverékek.

8

(9)  Alapvetően a B2–B20 keverékek.

9

(10)  Lásd az 1992. évi energiapolitikai törvényt.

10

(11)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o.

11

(12)  HL L 123., 2003.5.17., 42. o.

12

(13)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

13

(14)  A küszöbérték támogatását követően a Parlament és a Tanács 2008 decemberében megállapodott egy a megújuló forrásokból származó energia használatát előmozdító irányelvben. Ez 2020-ra a közlekedésben 10 %-os megújulóenergia-célértéket tartalmaz, amely várhatóan jórészt bioüzemanyagokkal fog teljesülni.

14

(15)  Az „Energiesteuergesetz”2006. augusztus 1-jén lépett hatályba, és literenként 9 eurocent adót vetett ki a B 100-ra.

15

(16)  „Biokraftstoffquotengesetz” BGBl. 2006, I. rész, 62., 2006.12.21., 3180. o., a 2003/30/EK európai parlamenti és tanács irányelvet és a 2003/96/EK tanácsi irányelvet végrehajtó törvény.

16

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő együttműködő amerikai exportáló gyártók

| Vállalat neve | Város | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Vállalat neve

Város

Kiegészítő TARIC-kód

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/50

---

A BIZOTTSÁG 194/2009/EK RENDELETE

(2009. március 11.)

az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 1997. október 6-i 2026/97/EK tanácsi rendeletre (1) („az alaprendelet”) és különösen annak 12. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétett értesítés („az eljárás megindításáról szóló értesítés”) útján 2008. június 13-án támogatásellenes eljárás megindítását jelentette be („támogatásellenes vizsgálat” vagy „vizsgálat”) az Amerikai Egyesült Államokból („USA” vagy „érintett ország”) származó biodízel Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétett értesítés („az eljárás megindításáról szóló értesítés”) útján 2008. június 13-án támogatásellenes eljárás megindítását jelentette be („támogatásellenes vizsgálat” vagy „vizsgálat”) az Amerikai Egyesült Államokból („USA” vagy „érintett ország”) származó biodízel Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) közzétett értesítés útján ugyanezen a napon egy dömpingellenes eljárás megindítását is bejelentette az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított („dömpingellenes eljárás”). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) közzétett értesítés útján ugyanezen a napon egy dömpingellenes eljárás megindítását is bejelentette az Amerikai Egyesült Államokból származó biodízel Közösségbe történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított („dömpingellenes eljárás”).

| (3) | A támogatásellenes vizsgálat azt követően indult, hogy 2008. április 29-én az Európai Biodízel Tanács („a panaszos”) panaszt nyújtott be jelentős számú – ebben az esetben a Közösség teljes biodízeltermelésének több mint 25 %-át képviselő – gyártó nevében. A panasz olyan meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék támogatása és az abból eredő jelentős kár tekintetében, amelyet a Bizottság elégségesnek ítélt a támogatásellenes eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(3)

A támogatásellenes vizsgálat azt követően indult, hogy 2008. április 29-én az Európai Biodízel Tanács („a panaszos”) panaszt nyújtott be jelentős számú – ebben az esetben a Közösség teljes biodízeltermelésének több mint 25 %-át képviselő – gyártó nevében. A panasz olyan meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék támogatása és az abból eredő jelentős kár tekintetében, amelyet a Bizottság elégségesnek ítélt a támogatásellenes eljárás megindításához.

| (4) | Az eljárás megindítását megelőzően és összhangban az alaprendelet 10. cikkének (9) bekezdésével a Bizottság értesítette az USA kormányát arról, hogy megfelelően dokumentált panasz érkezett be hozzá, amely szerint az USA-ból származó biodízel támogatott behozatala jelentős kárt okoz az érintett közösségi gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációt kezdeményezett az USA kormányával, hogy a panasz tartalma tekintetében tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. Az USA kormánya elfogadta a konzultációra való felhívást, így a konzultációra 2008. június 2-án sor is került. A konzultáció során nem jutottak kölcsönösen elfogadott megoldásra. Megfelelően figyelembe vették azonban az USA hatóságai által tett észrevételeket, amelyek arra világítottak rá, hogy a panaszban szereplő információkból nem mindig derül ki egyértelműen, hogy a panaszban szereplő egyes állami programok kiegyenlíthető előnyt biztosítanak-e az amerikai (a továbbiakban: amerikai) biodízelgyártók/-exportőrök számára. A rendelkezésre álló információ vizsgálatát követően a Bizottság úgy határozott, hogy a következő állami szintű programokat kizárja a vizsgálatból, jóllehet ezek szerepelnek az eljárás megindításáról szóló értesítésben: Florida államban a megújuló energia technológiai támogatási programja, Texas államban az új technológiai kutatási és fejlesztési program, Washington államban az energiaszabadság-program (második rész), Alabama államban az alternatív üzemanyag- és kutatási fejlesztési alap; Észak-Dakota államban a biodízel értékesítéséhez szükséges berendezésekkel kapcsolatos adójóváírás, Nebraska államban pedig az alternatív üzemanyaggal működő járművekre és üzemanyagtöltés infrastruktúrájára szánt hitelek. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindítását megelőzően és összhangban az alaprendelet 10. cikkének (9) bekezdésével a Bizottság értesítette az USA kormányát arról, hogy megfelelően dokumentált panasz érkezett be hozzá, amely szerint az USA-ból származó biodízel támogatott behozatala jelentős kárt okoz az érintett közösségi gazdasági ágazatnak. A Bizottság konzultációt kezdeményezett az USA kormányával, hogy a panasz tartalma tekintetében tisztázzák a helyzetet, és kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. Az USA kormánya elfogadta a konzultációra való felhívást, így a konzultációra 2008. június 2-án sor is került. A konzultáció során nem jutottak kölcsönösen elfogadott megoldásra. Megfelelően figyelembe vették azonban az USA hatóságai által tett észrevételeket, amelyek arra világítottak rá, hogy a panaszban szereplő információkból nem mindig derül ki egyértelműen, hogy a panaszban szereplő egyes állami programok kiegyenlíthető előnyt biztosítanak-e az amerikai (a továbbiakban: amerikai) biodízelgyártók/-exportőrök számára. A rendelkezésre álló információ vizsgálatát követően a Bizottság úgy határozott, hogy a következő állami szintű programokat kizárja a vizsgálatból, jóllehet ezek szerepelnek az eljárás megindításáról szóló értesítésben: Florida államban a megújuló energia technológiai támogatási programja, Texas államban az új technológiai kutatási és fejlesztési program, Washington államban az energiaszabadság-program (második rész), Alabama államban az alternatív üzemanyag- és kutatási fejlesztési alap; Észak-Dakota államban a biodízel értékesítéséhez szükséges berendezésekkel kapcsolatos adójóváírás, Nebraska államban pedig az alternatív üzemanyaggal működő járművekre és üzemanyagtöltés infrastruktúrájára szánt hitelek.

| (5) | A Bizottság hivatalosan értesítette az amerikai gyártókat/exportőröket, az ismert érintett importőröket, beszállítókat, felhasználókat és szövetségeket, az USA hatóságait, a panaszos közösségi gyártókat és más érintett közösségi gyártókat az eljárás megindításáról. Lehetőséget biztosított továbbá az érdekelt felek számára arra, hogy álláspontjukat írásban kifejtsék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgatott, akik igazolták, hogy meghallgatásukhoz különleges indok fűződik. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság hivatalosan értesítette az amerikai gyártókat/exportőröket, az ismert érintett importőröket, beszállítókat, felhasználókat és szövetségeket, az USA hatóságait, a panaszos közösségi gyártókat és más érintett közösségi gyártókat az eljárás megindításáról. Lehetőséget biztosított továbbá az érdekelt felek számára arra, hogy álláspontjukat írásban kifejtsék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek. Kérésre minden olyan érdekelt felet meghallgatott, akik igazolták, hogy meghallgatásukhoz különleges indok fűződik.

1.1.   Az amerikai exportőrök mintavétellel történő kiválasztása

| (6) | Tekintettel az amerikai gyártók/exportőrök nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 27. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben a támogatás meghatározására mintavételt alkalmaztak. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az amerikai gyártók/exportőrök nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 27. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben a támogatás meghatározására mintavételt alkalmaztak.

| (7) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükség van-e mintavételre, és amennyiben igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az amerikai exportőröket/gyártókat, hogy a vizsgálat megindításáról számított 15 napon belül jelentkezzenek, és adjanak általános tájékoztatást kivitelükről és belföldi értékesítésükről, továbbá pontos tevékenységeikről a biodízel termelése, keverése és kereskedelme tekintetében, valamint tüntessék fel az érintett termék termelésében, keverésében és kereskedelmében érintett, velük kapcsolatban álló vállalatok nevét és tevékenységét a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszak, vagyis az alábbi (17) preambulumbekezdésben is definiált vizsgálati időszak vonatkozásában. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükség van-e mintavételre, és amennyiben igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az amerikai exportőröket/gyártókat, hogy a vizsgálat megindításáról számított 15 napon belül jelentkezzenek, és adjanak általános tájékoztatást kivitelükről és belföldi értékesítésükről, továbbá pontos tevékenységeikről a biodízel termelése, keverése és kereskedelme tekintetében, valamint tüntessék fel az érintett termék termelésében, keverésében és kereskedelmében érintett, velük kapcsolatban álló vállalatok nevét és tevékenységét a 2007. április 1-je és 2008. március 31-e közötti időszak, vagyis az alábbi (17) preambulumbekezdésben is definiált vizsgálati időszak vonatkozásában.

| (8) | A mintavétel keretében több mint 50 vállalat jelentkezett és adta meg a kért tájékoztatást a 15 napos határidőn belül. Ezek a vállalatok az Amerikai Egyesült Államok Közösségbe irányuló biodízel-kivitelének több mint 80 %-át képviselik. |
| --- | --- |

(8)

A mintavétel keretében több mint 50 vállalat jelentkezett és adta meg a kért tájékoztatást a 15 napos határidőn belül. Ezek a vállalatok az Amerikai Egyesült Államok Közösségbe irányuló biodízel-kivitelének több mint 80 %-át képviselik.

| (9) | Az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban a mintát az érintett termékből a Közösségbe irányuló legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján választották ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen kivizsgálható. Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a javasolt mintáról konzultált a mintába felvételüket kérő vállalatokkal, az Amerikai Egyesült Államok biodízelgyártóinak szakmai szövetségével (National Biodiesel Board), valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányával. Az érdekelt felek észrevételei alapján eredetileg hét vállalatot vett fel a mintába. Ideiglenesen azonban úgy határozott, hogy a mintába eredetileg felvett egyik vállalatot ki kell venni abból, hogy biztosítsa az USA-ból származó biodízel behozatalával kapcsolatos dömpingellenes eljárásban kiválasztott mintával való összhangot. Meg kell jegyezni, hogy az említett vállalat pusztán biodízelkereskedő volt, szemben a mintába felvett többi vállalattal, amelyek biodízelt gyártanak. Ezt a vállalatot mindazonáltal egyedi vizsgálatnak vetik alá az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdésével összhangban, és megállapítják a rá vonatkozó támogatásellenes vámot. A mintába felvett hat vállalat az USA kiviteli statisztikái szerint az USA-ból származó összes exportvolumen 50 %-át képviselte a vizsgálati időszakban, a (8) preambulumbekezdés szerint jelentkező vállalatok biodízel-behozatalának pedig 73 %-át. |
| --- | --- |

(9)

Az alaprendelet 27. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban a mintát az érintett termékből a Közösségbe irányuló legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján választották ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen kivizsgálható. Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a javasolt mintáról konzultált a mintába felvételüket kérő vállalatokkal, az Amerikai Egyesült Államok biodízelgyártóinak szakmai szövetségével (National Biodiesel Board), valamint az Amerikai Egyesült Államok kormányával. Az érdekelt felek észrevételei alapján eredetileg hét vállalatot vett fel a mintába. Ideiglenesen azonban úgy határozott, hogy a mintába eredetileg felvett egyik vállalatot ki kell venni abból, hogy biztosítsa az USA-ból származó biodízel behozatalával kapcsolatos dömpingellenes eljárásban kiválasztott mintával való összhangot. Meg kell jegyezni, hogy az említett vállalat pusztán biodízelkereskedő volt, szemben a mintába felvett többi vállalattal, amelyek biodízelt gyártanak. Ezt a vállalatot mindazonáltal egyedi vizsgálatnak vetik alá az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdésével összhangban, és megállapítják a rá vonatkozó támogatásellenes vámot. A mintába felvett hat vállalat az USA kiviteli statisztikái szerint az USA-ból származó összes exportvolumen 50 %-át képviselte a vizsgálati időszakban, a (8) preambulumbekezdés szerint jelentkező vállalatok biodízel-behozatalának pedig 73 %-át.

| (10) | Tíz, a mintába fel nem vett, együttműködő vállalat kérte az egyedi különbözet kiszámítását az alaprendelet 27. cikke (3) bekezdésének és 15. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában. Az érintett vállalatoknak kérdőívet küldtek ki. A kitűzött határidőn belül csak egyetlen vállalat válaszolt, a kérelem később azonban vissza lett vonva. |
| --- | --- |

(10)

Tíz, a mintába fel nem vett, együttműködő vállalat kérte az egyedi különbözet kiszámítását az alaprendelet 27. cikke (3) bekezdésének és 15. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában. Az érintett vállalatoknak kérdőívet küldtek ki. A kitűzött határidőn belül csak egyetlen vállalat válaszolt, a kérelem később azonban vissza lett vonva.

1.2.   A közösségi gyártók mintavétellel történő kiválasztása

| (11) | A közösségi gyártók tekintetében a mintavételre az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a panaszossal folytatott konzultációt követően, a Közösségen belüli legnagyobb termelési és értékesítési reprezentatív mennyiség alapján került sor, a (164) preambulumbekezdésben említettek szerint. A kiválasztás során bizonyos mértékben figyelembe vették a gyártók Közösségen belüli földrajzi megoszlását is. Ennek eredményeként tizenegy közösségi gyártó került a mintába. A Bizottság kérdőíveket küldött ki a kiválasztott tizenegy vállalatnak. Egy eredetileg figyelembe vett gyártót azonban ki kellett venni a mintából, mivel nem adott érdemi válaszokat a kérdőívre. Így tíz teljes válasz érkezett be a többi vállalattól a kitűzött határidőn belül. A tíz kiválasztott gyártót az összes közösségi gyártó vonatkozásában reprezentatívnak tekintették. |
| --- | --- |

(11)

A közösségi gyártók tekintetében a mintavételre az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a panaszossal folytatott konzultációt követően, a Közösségen belüli legnagyobb termelési és értékesítési reprezentatív mennyiség alapján került sor, a (164) preambulumbekezdésben említettek szerint. A kiválasztás során bizonyos mértékben figyelembe vették a gyártók Közösségen belüli földrajzi megoszlását is. Ennek eredményeként tizenegy közösségi gyártó került a mintába. A Bizottság kérdőíveket küldött ki a kiválasztott tizenegy vállalatnak. Egy eredetileg figyelembe vett gyártót azonban ki kellett venni a mintából, mivel nem adott érdemi válaszokat a kérdőívre. Így tíz teljes válasz érkezett be a többi vállalattól a kitűzött határidőn belül. A tíz kiválasztott gyártót az összes közösségi gyártó vonatkozásában reprezentatívnak tekintették.

1.3.   Az eljárásban érintett felek

| (12) | A Bizottság kérdőíveket küldött ki valamennyi ismert érintett félnek és azon más vállalatoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek. Kérdőíveket küldtek tehát az USA hatóságainak, az amerikai vállalatok mintájába eredetileg kiválasztott hét vállalatnak, a (10) preambulumbekezdésben említett tíz vállalatnak, a mintába felvett 11 közösségi gyártónak, 18 felhasználónak, továbbá 90 nyersanyag-beszállítónak. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság kérdőíveket küldött ki valamennyi ismert érintett félnek és azon más vállalatoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek. Kérdőíveket küldtek tehát az USA hatóságainak, az amerikai vállalatok mintájába eredetileg kiválasztott hét vállalatnak, a (10) preambulumbekezdésben említett tíz vállalatnak, a mintába felvett 11 közösségi gyártónak, 18 felhasználónak, továbbá 90 nyersanyag-beszállítónak.

| (13) | A kérdőívekre a következők válaszoltak: az USA hatóságai, az amerikai vállalatok mintájába eredetileg kiválasztott hét vállalat, a (10) preambulumbekezdésben említett, egyedi vizsgálatot kérő egy vállalat, tíz, mintába felvett közösségi gyártó, egy felhasználó és hat nyersanyag-beszállító. |
| --- | --- |

(13)

A kérdőívekre a következők válaszoltak: az USA hatóságai, az amerikai vállalatok mintájába eredetileg kiválasztott hét vállalat, a (10) preambulumbekezdésben említett, egyedi vizsgálatot kérő egy vállalat, tíz, mintába felvett közösségi gyártó, egy felhasználó és hat nyersanyag-beszállító.

| (14) | A Bizottság bekérte és ellenőrizte a támogatás, az az által okozott kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információkat. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság bekérte és ellenőrizte a támogatás, az az által okozott kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információkat.

| (15) | A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett az Amerikai Egyesült Államok következő hatóságainál: | Az Amerikai Egyesült Államok szövetségi hatóságai:







  — | Pénzügyminisztérium (DOT) |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

A Bizottság ellenőrző látogatásokat tett az Amerikai Egyesült Államok következő hatóságainál:

Az Amerikai Egyesült Államok szövetségi hatóságai:

—

Pénzügyminisztérium (DOT)

| — | Mezőgazdasági Minisztérium (USDA) |
| --- | --- |

—

Mezőgazdasági Minisztérium (USDA)

| — | Az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Különmegbízottjának Hivatala |
| --- | --- |

—

Az Amerikai Egyesült Államok Kereskedelmi Különmegbízottjának Hivatala

| | Állami hatóságok:







  — | Illinois Állam Hatósága, Springfield |
| --- | --- | --- |

Állami hatóságok:

—

Illinois Állam Hatósága, Springfield

| — | Missouri Állam Hatósága, Jefferson City |
| --- | --- |

—

Missouri Állam Hatósága, Jefferson City

| — | Észak-Dakota Állam Hatósága, Bismarck |
| --- | --- |

—

Észak-Dakota Állam Hatósága, Bismarck

| — | Texasi Közszámlák Ellenőre (Comptroller of Public Accounts), Austin |
| --- | --- |

—

Texasi Közszámlák Ellenőre (Comptroller of Public Accounts), Austin

| — | Texas Állam Mezőgazdasági Hivatala, Austin |
| --- | --- |

—

Texas Állam Mezőgazdasági Hivatala, Austin

| — | Washington Állam Hatósága, Olympia |
| --- | --- |

—

Washington Állam Hatósága, Olympia

| (16) | Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:






  (a) | A Közösségben található gyártók







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Ellenőrző látogatásokra került sor a következő vállalatok telephelyein:

(a)

A Közösségben található gyártók

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Németország

| — | Diester-csoport






  — | Diester Industries SAS, Párizs, Franciaország |
| --- | --- | --- |

—

Diester-csoport

—

Diester Industries SAS, Párizs, Franciaország

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Németország |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Németország

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Németország |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Németország

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Ausztria |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Ausztria

| — | Novaol Srl, Milano, Olaszország |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milano, Olaszország

| — | Ecomotion-csoport






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Németország |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion-csoport

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Németország

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánia |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánia

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg és Halle, Németország |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg és Halle, Németország

| — | Neochim SA, Feluy, Belgium |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgium

| (b) | Amerikai exportáló gyártók







  — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- | --- |

(b)

Amerikai exportáló gyártók

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minnesota

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- |

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| (c) | Kapcsolatban álló közösségi importőrök:







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Németország. |
| --- | --- | --- |

(c)

Kapcsolatban álló közösségi importőrök:

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Németország.

| — | Cargill NV, Gent, Belgium |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Gent, Belgium

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Hollandia |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Hollandia

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Németország |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Németország

| — | ADM International, Rolle, Svájc |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Svájc

1.4.   Vizsgálati időszak

| (17) | A támogatás és a kár kivizsgálása a 2007. április 1. és 2008. március 31. közötti időszakra („vizsgálati időszak”) vonatkozott. A kárbecslés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakot érintette („figyelembe vett időszak”). |
| --- | --- |

(17)

A támogatás és a kár kivizsgálása a 2007. április 1. és 2008. március 31. közötti időszakra („vizsgálati időszak”) vonatkozott. A kárbecslés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakot érintette („figyelembe vett időszak”).

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (18) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés az állítólag támogatott terméket szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterekként és/vagy paraffingázolajként (közismert nevén „biodízel”) határozta meg, amely tisztán vagy kevert formában fordul elő, az Egyesült Államokból származik, és amelyet elsősorban, de nem kizárólag megújuló üzemanyagként alkalmaznak („érintett termék”), továbbá általában a 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99 KN-kód alá kell sorolni. |
| --- | --- |

(18)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés az állítólag támogatott terméket szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterekként és/vagy paraffingázolajként (közismert nevén „biodízel”) határozta meg, amely tisztán vagy kevert formában fordul elő, az Egyesült Államokból származik, és amelyet elsősorban, de nem kizárólag megújuló üzemanyagként alkalmaznak („érintett termék”), továbbá általában a 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99 KN-kód alá kell sorolni.

| (19) | Az Egyesült Államok Adókódexe (Internal Revenue Code) (4) (USA-kódex) 26. címe 40A. szakaszának d) pontja szerint a biodízel növényi vagy állati eredetű, hosszú láncú zsírsav-monoalkil-észter, amely megfelel a) a Környezetvédelmi Ügynökség (Environmental Protection Agency) által a tiszta levegőről szóló törvény (Clean Air Act; 42 U.S.C 7545) 211. szakaszában az üzemanyagra vagy üzemanyag-adalékra meghatározott regisztrálási követelményeknek, és b) az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság (American Society of Testing and Materials) D6751. sz. követelményének. |
| --- | --- |

(19)

Az Egyesült Államok Adókódexe (Internal Revenue Code) (4) (USA-kódex) 26. címe 40A. szakaszának d) pontja szerint a biodízel növényi vagy állati eredetű, hosszú láncú zsírsav-monoalkil-észter, amely megfelel a) a Környezetvédelmi Ügynökség (Environmental Protection Agency) által a tiszta levegőről szóló törvény (Clean Air Act; 42 U.S.C 7545) 211. szakaszában az üzemanyagra vagy üzemanyag-adalékra meghatározott regisztrálási követelményeknek, és b) az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság (American Society of Testing and Materials) D6751. sz. követelményének.

| (20) | A piaci és a nyilvánosság számára rendelkezésre álló információk (5) alapján valamennyi biodízel és biodízelkeverék (biodízel és ásványi dízel keveréke, az alábbi (22) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint), amelyet az USA-ban gyártanak és értékesítenek, biodízel-üzemanyagnak tekintendő, és az energiahatékonyságról, a megújuló energiaforrásokról és alternatív üzemanyagokról szóló jogszabálycsomag hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(20)

A piaci és a nyilvánosság számára rendelkezésre álló információk (5) alapján valamennyi biodízel és biodízelkeverék (biodízel és ásványi dízel keveréke, az alábbi (22) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint), amelyet az USA-ban gyártanak és értékesítenek, biodízel-üzemanyagnak tekintendő, és az energiahatékonyságról, a megújuló energiaforrásokról és alternatív üzemanyagokról szóló jogszabálycsomag hatálya alá tartozik.

| (21) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA-ban gyártott biodízel főként zsírsav-metil-észter (FAME), amely a biodízel alapanyagául szolgáló sokféle növényi olajból származik (6). Az „észter” kifejezés a növényi olajok transz-észterezésére, azaz az olaj alkohollal való keverésére utal. A „metil” kifejezés a metanolra utal, amely az eljárásban legáltalánosabban használt alkohol, jóllehet a gyártási eljárás során etanolt is lehet alkalmazni, amelyből így „zsírsav-etil-észter” keletkezik. A transz-észterezés viszonylag egyszerű kémiai folyamat, de a legmagasabb szintű ipari szabványokat kell betartani a biodízel jó minőségének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA-ban gyártott biodízel főként zsírsav-metil-észter (FAME), amely a biodízel alapanyagául szolgáló sokféle növényi olajból származik (6). Az „észter” kifejezés a növényi olajok transz-észterezésére, azaz az olaj alkohollal való keverésére utal. A „metil” kifejezés a metanolra utal, amely az eljárásban legáltalánosabban használt alkohol, jóllehet a gyártási eljárás során etanolt is lehet alkalmazni, amelyből így „zsírsav-etil-észter” keletkezik. A transz-észterezés viszonylag egyszerű kémiai folyamat, de a legmagasabb szintű ipari szabványokat kell betartani a biodízel jó minőségének biztosítása érdekében.

| (22) | A vizsgálat megerősítette, hogy az USA-ban gyártott biodízelt a gyártók általában ásványi dízellel keverik, és többféle keveréket állítanak elő (itt: biodízelkeverékek), amelyeket aztán különböző típusú vásárlóknak adnak el a piacon. A vizsgálatból az is kitűnt, hogy a biodízelt tiszta formájában független vállalatoknak adták el, amelyek azt azért vásárolták meg vagy importálták, hogy ásványi dízellel keverjék. A biodízel ásványi dízellel történő keverése viszonylag egyszerű művelet, amely például abból áll, hogy az üzemanyagot a gyártótelepen található tartályban keverik össze a tartálykocsiba való betöltés előtt, vagy a biodízelt és az ásványi dízelt a kívánt arányban adagolják a tartálykocsiba, vagy a két alkotóelemet géppel keverik, és azok így egyidejűleg kerülnek be a tartálykocsiba. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat megerősítette, hogy az USA-ban gyártott biodízelt a gyártók általában ásványi dízellel keverik, és többféle keveréket állítanak elő (itt: biodízelkeverékek), amelyeket aztán különböző típusú vásárlóknak adnak el a piacon. A vizsgálatból az is kitűnt, hogy a biodízelt tiszta formájában független vállalatoknak adták el, amelyek azt azért vásárolták meg vagy importálták, hogy ásványi dízellel keverjék. A biodízel ásványi dízellel történő keverése viszonylag egyszerű művelet, amely például abból áll, hogy az üzemanyagot a gyártótelepen található tartályban keverik össze a tartálykocsiba való betöltés előtt, vagy a biodízelt és az ásványi dízelt a kívánt arányban adagolják a tartálykocsiba, vagy a két alkotóelemet géppel keverik, és azok így egyidejűleg kerülnek be a tartálykocsiba.

| (23) | Az egyes biodízelkeverékek egyértelmű azonosítására nemzetközileg elismert rendszert alkalmaznak, amely B-tényezőként ismert, és a biodízelkeverékben található pontos biodízelmennyiséget jelöli: például az X % biodízelt tartalmazó keverék jele BX, míg a tiszta biodízel jele B100, ami azt jelenti, hogy 100 % biodízelt tartalmaz. Az USA-ban általában 99 % (7) biodízelt és 1 % ásványi dízelt kevernek (B99) és értékesítenek a piacon. Az ásványi dízellel ellentétben a tiszta biodízelt rendkívül gyorsan fel kell használni és három–négy hónapnál tovább nem lehet tárolni, mivel oxidálódik és fogyasztásra alkalmatlan lesz. A biodízel ásványi dízellel való keverése révén az üzemanyag tovább tartható el. A B99-ben található 1 %-nyi ásványi dízel elegendő vegyi anyagot tartalmaz ahhoz, hogy késleltesse a biodízel penészesedését. |
| --- | --- |

(23)

Az egyes biodízelkeverékek egyértelmű azonosítására nemzetközileg elismert rendszert alkalmaznak, amely B-tényezőként ismert, és a biodízelkeverékben található pontos biodízelmennyiséget jelöli: például az X % biodízelt tartalmazó keverék jele BX, míg a tiszta biodízel jele B100, ami azt jelenti, hogy 100 % biodízelt tartalmaz. Az USA-ban általában 99 % (7) biodízelt és 1 % ásványi dízelt kevernek (B99) és értékesítenek a piacon. Az ásványi dízellel ellentétben a tiszta biodízelt rendkívül gyorsan fel kell használni és három–négy hónapnál tovább nem lehet tárolni, mivel oxidálódik és fogyasztásra alkalmatlan lesz. A biodízel ásványi dízellel való keverése révén az üzemanyag tovább tartható el. A B99-ben található 1 %-nyi ásványi dízel elegendő vegyi anyagot tartalmaz ahhoz, hogy késleltesse a biodízel penészesedését.

| (24) | A vizsgálat szerint míg a biodízelt és a magas biodízeltartalmú keverékeket (8) az amerikai piacon főként további keverés céljából értékesítik, az alacsony biodízeltartalmú keverékeket (9) tipikusan fogyasztásra értékesítik az amerikai piacon. Így az USA-ban különbséget kell tenni a magas biodízeltartalmú keverékek piaca és az alacsony biodízeltartalmú keverékek piaca között. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálat szerint míg a biodízelt és a magas biodízeltartalmú keverékeket (8) az amerikai piacon főként további keverés céljából értékesítik, az alacsony biodízeltartalmú keverékeket (9) tipikusan fogyasztásra értékesítik az amerikai piacon. Így az USA-ban különbséget kell tenni a magas biodízeltartalmú keverékek piaca és az alacsony biodízeltartalmú keverékek piaca között.

| (25) | A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra nézve, hogy az USA-ban gyártott és értékesített, és a Közösségbe kivitt biodízel és egyes keverékek érintik a panaszos biodízelgyártók gazdasági helyzetét a Közösségben. A releváns amerikai gyártók és a belföldi piac sajátosságainak megfelelően az érintett termék meghatározása akkor is kiterjed a biodízelre, ha az bizonyos biodízelkeverékekben fordul elő. Az érintett terméknek az eljárásról szóló értesítésben és a fenti (18) preambulumbekezdésben szereplő meghatározását egyértelművé kell tenni, hogy megállapítható legyen, mely termékeket kívánták a vizsgálatba bevonni. |
| --- | --- |

(25)

A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott arra nézve, hogy az USA-ban gyártott és értékesített, és a Közösségbe kivitt biodízel és egyes keverékek érintik a panaszos biodízelgyártók gazdasági helyzetét a Közösségben. A releváns amerikai gyártók és a belföldi piac sajátosságainak megfelelően az érintett termék meghatározása akkor is kiterjed a biodízelre, ha az bizonyos biodízelkeverékekben fordul elő. Az érintett terméknek az eljárásról szóló értesítésben és a fenti (18) preambulumbekezdésben szereplő meghatározását egyértelművé kell tenni, hogy megállapítható legyen, mely termékeket kívánták a vizsgálatba bevonni.

| (26) | A vizsgálat szerint az USA-ban közvetlen fogyasztásra értékesített biodízelkeverékek a legtöbb esetben B20 keverékek, azaz a fenti (22) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint 20 % biodízelt tartalmazó keverékek, amelyek alkalmazhatók az 1992. évi energiapolitikai törvénynek (Energy Policy Act –EPAct) (10) való megfelelés érdekében, valamint B6, B5 és B2 keverékek. A nyilvánosan elérhető információk szerint bármely dízelmotor alapvető módosítás nélkül működhet ezekkel a keverékekkel úgy, hogy a személygépkocsi-gyártók jótállása ezzel nem szűnik meg. Az alacsony (2–20 %) biodízeltartalmú keverékek teljesítménye az ásványi dízeléhez hasonló. Ha B20-nál magasabb biodízel-üzemanyagot használnak a motorban, a felhasználó a teljesítmény, a nyomaték és az üzemanyag-megtakarítás csökkenését tapasztalhatja, és a személygépkocsi-gyártó jótállása általában nem vonatkozik a motorban keletkezett károkra. |
| --- | --- |

(26)

A vizsgálat szerint az USA-ban közvetlen fogyasztásra értékesített biodízelkeverékek a legtöbb esetben B20 keverékek, azaz a fenti (22) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint 20 % biodízelt tartalmazó keverékek, amelyek alkalmazhatók az 1992. évi energiapolitikai törvénynek (Energy Policy Act –EPAct) (10) való megfelelés érdekében, valamint B6, B5 és B2 keverékek. A nyilvánosan elérhető információk szerint bármely dízelmotor alapvető módosítás nélkül működhet ezekkel a keverékekkel úgy, hogy a személygépkocsi-gyártók jótállása ezzel nem szűnik meg. Az alacsony (2–20 %) biodízeltartalmú keverékek teljesítménye az ásványi dízeléhez hasonló. Ha B20-nál magasabb biodízel-üzemanyagot használnak a motorban, a felhasználó a teljesítmény, a nyomaték és az üzemanyag-megtakarítás csökkenését tapasztalhatja, és a személygépkocsi-gyártó jótállása általában nem vonatkozik a motorban keletkezett károkra.

| (27) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy a tiszta biodízelt és a magas biodízeltartalmú keverékeket általában nem közvetlen fogyasztásra használják az USA-ban. A tiszta biodízelt elsősorban keverésre szánják a piaci értékesítés előtt. A keverékeket végső soron a közlekedési ágazatban használják a közúti gépjárművek, például személygépkocsik, kamionok, buszok, illetve vonatok dízelmotorjainak üzemanyagaként is. A biodízel alkalmazható háztartási, kereskedelmi vagy ipari kazánok fűtésére vagy áramfejlesztők üzemanyagaként is. Jelenleg is folynak a próbák arra vonatkozóan, hogy lehet-e biodízelkeveréket repülőgépekben alkalmazni. |
| --- | --- |

(27)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy a tiszta biodízelt és a magas biodízeltartalmú keverékeket általában nem közvetlen fogyasztásra használják az USA-ban. A tiszta biodízelt elsősorban keverésre szánják a piaci értékesítés előtt. A keverékeket végső soron a közlekedési ágazatban használják a közúti gépjárművek, például személygépkocsik, kamionok, buszok, illetve vonatok dízelmotorjainak üzemanyagaként is. A biodízel alkalmazható háztartási, kereskedelmi vagy ipari kazánok fűtésére vagy áramfejlesztők üzemanyagaként is. Jelenleg is folynak a próbák arra vonatkozóan, hogy lehet-e biodízelkeveréket repülőgépekben alkalmazni.

| (28) | Így a vizsgálattal érintett terméket olyan, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterekként és/vagy paraffingázolajként (közismert nevén „biodízelként”) kell meghatározni, amely tisztán vagy kevert formában fordul elő, és biodízeltartalma 20 %-nál (B20) magasabb. Más szóval az érintett termék az USA-ból származó tiszta biodízel (B100) és minden B20 fölötti keverék, vagyis 20 %-nál magasabb USA-ból származó biodízeltartalmú keverék („érintett termék”). E küszöb alapján egyértelműen különbséget lehet tenni az USA piacán elérhető különböző keverékek között. |
| --- | --- |

(28)

Így a vizsgálattal érintett terméket olyan, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű zsírsav-monoalkil-észterekként és/vagy paraffingázolajként (közismert nevén „biodízelként”) kell meghatározni, amely tisztán vagy kevert formában fordul elő, és biodízeltartalma 20 %-nál (B20) magasabb. Más szóval az érintett termék az USA-ból származó tiszta biodízel (B100) és minden B20 fölötti keverék, vagyis 20 %-nál magasabb USA-ból származó biodízeltartalmú keverék („érintett termék”). E küszöb alapján egyértelműen különbséget lehet tenni az USA piacán elérhető különböző keverékek között.

| (29) | Megállapítást nyert, hogy a gyártás során felhasznált nyersanyagok esetleges különbözősége vagy a gyártási eljárás eltérései ellenére a vizsgálattal érintett biodízel valamennyi típusa vagy a biodízelkeverékek ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük. Az érintett termék lehetséges változatai nem befolyásolják az alapvető meghatározást, a tulajdonságokat, sem pedig a különböző felekben a termékről kialakult képet. |
| --- | --- |

(29)

Megállapítást nyert, hogy a gyártás során felhasznált nyersanyagok esetleges különbözősége vagy a gyártási eljárás eltérései ellenére a vizsgálattal érintett biodízel valamennyi típusa vagy a biodízelkeverékek ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és ugyanaz a rendeltetésük. Az érintett termék lehetséges változatai nem befolyásolják az alapvető meghatározást, a tulajdonságokat, sem pedig a különböző felekben a termékről kialakult képet.

| (30) | Az érintett terméket a 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99 KN-kód alá kell sorolni |
| --- | --- |

(30)

Az érintett terméket a 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99 KN-kód alá kell sorolni

2.2.   Hasonló termék

| (31) | Megállapítást nyert, hogy az USA-ban gyártott és a hazai piacon értékesített, e vizsgálattal érintett termékek hasonló fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és hasonló a rendeltetésük, mint az USA-ból a közösségi piacra kivitt termékeknek. Ugyanígy a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékek hasonló fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és hasonló a rendeltetésük, mint az érintett országból a közösségi piacra kivitt termékeknek. |
| --- | --- |

(31)

Megállapítást nyert, hogy az USA-ban gyártott és a hazai piacon értékesített, e vizsgálattal érintett termékek hasonló fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és hasonló a rendeltetésük, mint az USA-ból a közösségi piacra kivitt termékeknek. Ugyanígy a közösségi gazdasági ágazat által gyártott és a közösségi piacon értékesített termékek hasonló fizikai, vegyi és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és hasonló a rendeltetésük, mint az érintett országból a közösségi piacra kivitt termékeknek.

| (32) | Az észrevételek szerint egyes felhasználók – különösen Németországban – közvetlenül tiszta biodízelt (B100) használnak az ásványi dízel, vagy a közösségi piacon közvetlen fogyasztásra szánt hagyományos keverékek olcsóbb alternatívájaként. Ezen észrevétel kivizsgálása nyomán az derült ki, hogy a közösségi gyártók a közösségi piacon többségében olyan vállalatoknak adnak el biodízelt, amelyek azt ásványi dízellel keverik. Az a tény, amely szerint egyes gépjárműpark-tulajdonosok B100-at használnak, inkább kivételesnek tekinthető közösségi szinten. A biodízel nem az ásványi dízel helyettesítője, inkább kiegészítő termék a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(32)

Az észrevételek szerint egyes felhasználók – különösen Németországban – közvetlenül tiszta biodízelt (B100) használnak az ásványi dízel, vagy a közösségi piacon közvetlen fogyasztásra szánt hagyományos keverékek olcsóbb alternatívájaként. Ezen észrevétel kivizsgálása nyomán az derült ki, hogy a közösségi gyártók a közösségi piacon többségében olyan vállalatoknak adnak el biodízelt, amelyek azt ásványi dízellel keverik. Az a tény, amely szerint egyes gépjárműpark-tulajdonosok B100-at használnak, inkább kivételesnek tekinthető közösségi szinten. A biodízel nem az ásványi dízel helyettesítője, inkább kiegészítő termék a közösségi piacon.

| (33) | Ez nem változtat azon a tényen, hogy az érintett termék USA-ban gyártott és a Közösségbe kivitt különböző típusai és a Közösségben közösségi biodízelgyártók által gyártott és értékesített termékek felcserélhető termékek. Nincs olyan lényeges különbség a rendeltetésben és a gazdasági szereplők és felhasználók által a termékről alkotott képben, amelynek alapján változtatni kellene a hasonló termék meghatározásán. |
| --- | --- |

(33)

Ez nem változtat azon a tényen, hogy az érintett termék USA-ban gyártott és a Közösségbe kivitt különböző típusai és a Közösségben közösségi biodízelgyártók által gyártott és értékesített termékek felcserélhető termékek. Nincs olyan lényeges különbség a rendeltetésben és a gazdasági szereplők és felhasználók által a termékről alkotott képben, amelynek alapján változtatni kellene a hasonló termék meghatározásán.

| (34) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az érintett termék – elsősorban a tiszta biodízel – más fizikai és vegyi tulajdonságokkal rendelkezik, mint a Közösségben gyártott biodízel. Míg a biodízel közösségi gyártása repcemagolajon alapul, az amerikai gyártók kizárólag szójababolajat használnak. Ez a két termék tehát nem felcserélhető, és nem áll közvetlen versenyben egymással a közösségi piacon. Az érdekelt fél különösen arra mutatott rá, hogy a hidegfolyási tulajdonság és a jódérték eltérő lehet. |
| --- | --- |

(34)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az érintett termék – elsősorban a tiszta biodízel – más fizikai és vegyi tulajdonságokkal rendelkezik, mint a Közösségben gyártott biodízel. Míg a biodízel közösségi gyártása repcemagolajon alapul, az amerikai gyártók kizárólag szójababolajat használnak. Ez a két termék tehát nem felcserélhető, és nem áll közvetlen versenyben egymással a közösségi piacon. Az érdekelt fél különösen arra mutatott rá, hogy a hidegfolyási tulajdonság és a jódérték eltérő lehet.

| (35) | A Bizottság megvizsgálta ezt az állítást, és a következőket állapította meg:






  a) | az érintett termék és a közösségi hasonló termék alaptulajdonságai rendkívül hasonlóak, valamint hasonló vagy ugyanolyan értékesítési csatornákon keresztül – vagyis hasonló ügyfelek számára – értékesítették őket a közösségi piacon; |
| --- | --- | --- |

(35)

A Bizottság megvizsgálta ezt az állítást, és a következőket állapította meg:

a)

az érintett termék és a közösségi hasonló termék alaptulajdonságai rendkívül hasonlóak, valamint hasonló vagy ugyanolyan értékesítési csatornákon keresztül – vagyis hasonló ügyfelek számára – értékesítették őket a közösségi piacon;

| b) | az érintett termék és a közösségi hasonló termék rendeltetése ugyanaz vagy nagyon hasonló (lásd a fenti (27) preambulumbekezdést); |
| --- | --- |

b)

az érintett termék és a közösségi hasonló termék rendeltetése ugyanaz vagy nagyon hasonló (lásd a fenti (27) preambulumbekezdést);

| c) | ami a hidegfolyási tulajdonságokat illeti, tisztázni kell, hogy az a hidegszűrhetőségi határhőmérsékletre (Cold Filter Plugging Point, CFPP) vonatkozik, ami az a hőmérséklet, amelyen az üzemanyag az üzemanyag-komponensek kristályosodása vagy zselésedése miatt eltömíti az üzemanyagszűrőt. A vizsgálat azt tárta fel, hogy a hasonló közösségi termék CFPP mutatója alacsonyabb, mint az USA-ból érkező biodízelé. Ez azonban csekély különbség, amely könnyen orvosolható azáltal, ha különböző típusú biodízeleket kevernek, vagy ha adalékot kevernek a tiszta biodízelhez, különösen télen. A CFPP különbségének gyakorlatilag nincs jelentősége a közösségi piacon értékesített keverékek többségében. |
| --- | --- |

c)

ami a hidegfolyási tulajdonságokat illeti, tisztázni kell, hogy az a hidegszűrhetőségi határhőmérsékletre (Cold Filter Plugging Point, CFPP) vonatkozik, ami az a hőmérséklet, amelyen az üzemanyag az üzemanyag-komponensek kristályosodása vagy zselésedése miatt eltömíti az üzemanyagszűrőt. A vizsgálat azt tárta fel, hogy a hasonló közösségi termék CFPP mutatója alacsonyabb, mint az USA-ból érkező biodízelé. Ez azonban csekély különbség, amely könnyen orvosolható azáltal, ha különböző típusú biodízeleket kevernek, vagy ha adalékot kevernek a tiszta biodízelhez, különösen télen. A CFPP különbségének gyakorlatilag nincs jelentősége a közösségi piacon értékesített keverékek többségében.

| d) | Ami a jódértéket illeti, amely az üzemanyag oxidálódással szembeni ellenállóképességét mutatja, a Bizottság megállapította, hogy a repcemagolajra és a szójababolajra jellemző értékek bizonyos mértékben korrelálnak: a repcemagolaj tekintetében a számadatok 94–120 között, a szójababolaj tekintetében 117–143 között alakulnak. Míg a Közösségben alkalmazott fő alapanyag a repcemag, meg kell jegyezni, hogy mind a közösségi, mind az amerikai gyártók nagyon sokféle alapanyagot használnak a biodízelgyártáshoz. Homogénebb termék előállítása érdekében gyakran kevernek különböző biodízeltípusokat. |
| --- | --- |

d)

Ami a jódértéket illeti, amely az üzemanyag oxidálódással szembeni ellenállóképességét mutatja, a Bizottság megállapította, hogy a repcemagolajra és a szójababolajra jellemző értékek bizonyos mértékben korrelálnak: a repcemagolaj tekintetében a számadatok 94–120 között, a szójababolaj tekintetében 117–143 között alakulnak. Míg a Közösségben alkalmazott fő alapanyag a repcemag, meg kell jegyezni, hogy mind a közösségi, mind az amerikai gyártók nagyon sokféle alapanyagot használnak a biodízelgyártáshoz. Homogénebb termék előállítása érdekében gyakran kevernek különböző biodízeltípusokat.

| (36) | Mivel ez a hasonlóság nem azt jelenti az alaprendelet 1. cikke (5) bekezdésének megfelelően, hogy a termékeknek valamennyi tekintetben azonosnak kell lenniük, a különböző terméktípusok közötti kisebb eltérések alapján nem változik az érintett termék és a közösségi hasonló termékek közötti hasonlóság általános megítélése. |
| --- | --- |

(36)

Mivel ez a hasonlóság nem azt jelenti az alaprendelet 1. cikke (5) bekezdésének megfelelően, hogy a termékeknek valamennyi tekintetben azonosnak kell lenniük, a különböző terméktípusok közötti kisebb eltérések alapján nem változik az érintett termék és a közösségi hasonló termékek közötti hasonlóság általános megítélése.

| (37) | Ennélfogva egyetlen olyan különbséget sem lehet megállapítani az érintett termék különböző típusai és a közösségi piacon értékesített hasonló termékek között, amelynek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy a közösségi piacon gyártott és értékesített számos termék nem hasonló termék, amely ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, mint az USA-ban gyártott és a Közösségbe exportált érintett termék típusai. Éppen ezért ideiglenesen megállapítható, hogy valamennyi biodízeltípust azonosnak lehet tekinteni az alaprendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(37)

Ennélfogva egyetlen olyan különbséget sem lehet megállapítani az érintett termék különböző típusai és a közösségi piacon értékesített hasonló termékek között, amelynek alapján arra a következtetésre lehetne jutni, hogy a közösségi piacon gyártott és értékesített számos termék nem hasonló termék, amely ugyanolyan vagy nagyon hasonló fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, mint az USA-ban gyártott és a Közösségbe exportált érintett termék típusai. Éppen ezért ideiglenesen megállapítható, hogy valamennyi biodízeltípust azonosnak lehet tekinteni az alaprendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében.

3.   TÁMOGATÁS

3.1.   Bevezetés

| (38) | A panaszban szereplő, illetve a bizottsági kérdőívekre adott válaszokból szerezhető információ alapján a következő, állítólag támogatásban részesülő szövetségi programokat vizsgálták meg:

  Szövetségi programok







  a) | jövedékiadó-/jövedelemadó-jóváírás |
| --- | --- | --- |

(38)

A panaszban szereplő, illetve a bizottsági kérdőívekre adott válaszokból szerezhető információ alapján a következő, állítólag támogatásban részesülő szövetségi programokat vizsgálták meg:

Szövetségi programok

a)

jövedékiadó-/jövedelemadó-jóváírás

| b) | mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek nyújtott jövedelemadó-jóváírás |
| --- | --- |

b)

mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek nyújtott jövedelemadó-jóváírás

| c) | az USA Mezőgazdasági Minisztériumának bioenergia-programja |
| --- | --- |

c)

az USA Mezőgazdasági Minisztériumának bioenergia-programja

| (39) | A panaszban szereplő, illetve a bizottsági kérdőívekre adott válaszokból szerezhető információ alapján a következő, állítólag támogatásban részesülő állami programokat vizsgálták meg:

  Állami programok







  a) | Illinois
  Illinois-i adómentesség a biodízel tekintetében |
| --- | --- | --- |

(39)

A panaszban szereplő, illetve a bizottsági kérdőívekre adott válaszokból szerezhető információ alapján a következő, állítólag támogatásban részesülő állami programokat vizsgálták meg:

Állami programok

a)

Illinois

Illinois-i adómentesség a biodízel tekintetében

| b) | Missouri
  Missouri minősített biodízelgyártóinak ösztönző alapja |
| --- | --- |

b)

Missouri

Missouri minősített biodízelgyártóinak ösztönző alapja

| c) | Észak-Dakota






  i. | Észak-dakotai bioüzemanyag-partnerség a közösségi bővítési hitelprogram támogatására |
| --- | --- | --- |

c)

Észak-Dakota

i.

Észak-dakotai bioüzemanyag-partnerség a közösségi bővítési hitelprogram támogatására

| ii. | Észak-dakotai adójóváírás a biodízeltermeléshez szükséges berendezések tekintetében |
| --- | --- |

ii.

Észak-dakotai adójóváírás a biodízeltermeléshez szükséges berendezések tekintetében

| iii. | Észak-dakotai jövedelemadó-jóváírás a biodízel tekintetében |
| --- | --- |

iii.

Észak-dakotai jövedelemadó-jóváírás a biodízel tekintetében

| iv. | Észak-dakotai adómentesség a biodízeltermeléshez szükséges berendezések tekintetében |
| --- | --- |

iv.

Észak-dakotai adómentesség a biodízeltermeléshez szükséges berendezések tekintetében

| d) | Texas






  i. | Texasi adómentesség az etanol- és biodízelkeverék tekintetében |
| --- | --- | --- |

d)

Texas

i.

Texasi adómentesség az etanol- és biodízelkeverék tekintetében

| ii. | Texasi üzemanyagetanol- és biodízeltermelést ösztönző program |
| --- | --- |

ii.

Texasi üzemanyagetanol- és biodízeltermelést ösztönző program

| e) | Washington






  i. | Washington állam energiaszabadság-programja |
| --- | --- | --- |

e)

Washington

i.

Washington állam energiaszabadság-programja

| ii. | Washington állam által a biodízeltermeléshez nyújtott adómentesség |
| --- | --- |

ii.

Washington állam által a biodízeltermeléshez nyújtott adómentesség

| iii. | Washington állam által a bioüzemanyagokhoz nyújtott kiskereskedelmiadó-mentesség |
| --- | --- |

iii.

Washington állam által a bioüzemanyagokhoz nyújtott kiskereskedelmiadó-mentesség

| iv. | Washington állam által a bioüzemanyagra vonatkozóan biztosított adólevonás |
| --- | --- |

iv.

Washington állam által a bioüzemanyagra vonatkozóan biztosított adólevonás

| (40) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 3. pontjában felsorolt állami programok némelyikét, amint azt a (4) preambulumbekezdés is kifejti, ki kellett zárni a vizsgálatból az Amerikai Egyesült Államok kormányával az eljárás megindítását megelőzően folytatott konzultációt követően. A további állami programok tekintetében a mintába felvett vállalatok és a (9) preambulumbekezdésben említett, egyedi vizsgálat alá vont vállalat azt állították, hogy a vizsgálati időszakban nem részesültek előnyben az említett programok révén, és ennek ellenkezője nem nyert bizonyítást. Ezért a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy ezeknek a programoknak a további vizsgálata ennek a vizsgálatnak a keretében nem indokolt. |
| --- | --- |

(40)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 3. pontjában felsorolt állami programok némelyikét, amint azt a (4) preambulumbekezdés is kifejti, ki kellett zárni a vizsgálatból az Amerikai Egyesült Államok kormányával az eljárás megindítását megelőzően folytatott konzultációt követően. A további állami programok tekintetében a mintába felvett vállalatok és a (9) preambulumbekezdésben említett, egyedi vizsgálat alá vont vállalat azt állították, hogy a vizsgálati időszakban nem részesültek előnyben az említett programok révén, és ennek ellenkezője nem nyert bizonyítást. Ezért a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy ezeknek a programoknak a további vizsgálata ennek a vizsgálatnak a keretében nem indokolt.

3.2.   Jövedékiadó-/jövedelemadó-jóváírás

a)   Jogalap

| (41) | Az USA-kódex (U.S.C.) 26. címének 40A. szakasza a jogalapja a biodízel-keverők, -kiskereskedők és -végfelhasználók számára nyújtott adójóváírásnak. A következő jóváírásokat biztosítja a biodízel-üzemanyag tekintetében:






  i. | biodízelkeverék utáni adójóváírás; |
| --- | --- | --- |

(41)

Az USA-kódex (U.S.C.) 26. címének 40A. szakasza a jogalapja a biodízel-keverők, -kiskereskedők és -végfelhasználók számára nyújtott adójóváírásnak. A következő jóváírásokat biztosítja a biodízel-üzemanyag tekintetében:

i.

biodízelkeverék utáni adójóváírás;

| ii. | biodízel utáni adójóváírás; |
| --- | --- |

ii.

biodízel utáni adójóváírás;

| iii. | a mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek nyújtott jóváírás. |
| --- | --- |

iii.

a mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek nyújtott jóváírás.

| (42) | A mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek szóló jövedelemadó-jóváírás kizárólag a mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek jár. Ezzel a programmal az alábbi (64)–(72) preambulumbekezdés foglalkozik. |
| --- | --- |

(42)

A mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek szóló jövedelemadó-jóváírás kizárólag a mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek jár. Ezzel a programmal az alábbi (64)–(72) preambulumbekezdés foglalkozik.

| (43) | Az energiahatékonyság javításáról és az adójóváírások bővítéséről szóló 2008. évi törvény (Energy Improvement and Extension Act) 202. szakaszának b) pontja előírja, hogy a (41) preambulumbekezdésben említett adójóváírások 2009. december 31-ig érvényesek. |
| --- | --- |

(43)

Az energiahatékonyság javításáról és az adójóváírások bővítéséről szóló 2008. évi törvény (Energy Improvement and Extension Act) 202. szakaszának b) pontja előírja, hogy a (41) preambulumbekezdésben említett adójóváírások 2009. december 31-ig érvényesek.

b)   Jogosultság

| (44) | A fenti (41) preambulumbekezdés i. pontjában említett, biodízelkeverék utáni adójóváírásra az a vállalat jogosult, amely biodízel és dízelüzemanyag keverékét állítja elő, és ezt a keveréket üzemanyagként vagy üzemanyag célú felhasználásra értékesíti. Az ösztönzőt igénylő személynek tanúsítványt kell beszereznie a biodízel gyártójától vagy importőrétől, amely megnevezi a terméket, és feltünteti, hogy a termék milyen arányban tartalmaz biodízelt és mezőgazdasági biodízelt. Ez a jóváírás jövedékiadó-jóváírás formáját ölti, vagy – amennyiben a vállalat által fizetendő jövedéki adó kevesebb, mint a jövedékiadó-jóváírás összesen – a vállalat kérheti, hogy a maradék jóváírást megtérítendő jövedelemadó-jóváírásként kapja meg. A megtérítendő jövedelemadó-jóváírás az adófizető jövedelemadójának jóváírása, vagy közvetlen kifizetés. Azért megtérítendő, mert a jóváírás többletét közvetlenül készpénzben is kifizethetik az adófizetőnek, ha a jóváírás meghaladja a személy által fizetendő adót. |
| --- | --- |

(44)

A fenti (41) preambulumbekezdés i. pontjában említett, biodízelkeverék utáni adójóváírásra az a vállalat jogosult, amely biodízel és dízelüzemanyag keverékét állítja elő, és ezt a keveréket üzemanyagként vagy üzemanyag célú felhasználásra értékesíti. Az ösztönzőt igénylő személynek tanúsítványt kell beszereznie a biodízel gyártójától vagy importőrétől, amely megnevezi a terméket, és feltünteti, hogy a termék milyen arányban tartalmaz biodízelt és mezőgazdasági biodízelt. Ez a jóváírás jövedékiadó-jóváírás formáját ölti, vagy – amennyiben a vállalat által fizetendő jövedéki adó kevesebb, mint a jövedékiadó-jóváírás összesen – a vállalat kérheti, hogy a maradék jóváírást megtérítendő jövedelemadó-jóváírásként kapja meg. A megtérítendő jövedelemadó-jóváírás az adófizető jövedelemadójának jóváírása, vagy közvetlen kifizetés. Azért megtérítendő, mert a jóváírás többletét közvetlenül készpénzben is kifizethetik az adófizetőnek, ha a jóváírás meghaladja a személy által fizetendő adót.

| (45) | A fenti (41) preambulumbekezdés ii. pontjában említett, biodízel utáni adójóváírás nem megtéríthető jövedelemadó-jóváírás a tiszta biodízelt forgalmazó kiskereskedőknek vagy végfelhasználóknak. A tiszta biodízel utáni adójóváírást csak az a személy veheti igénybe, aki a járművet tiszta biodízellel tankolja meg, vagy aki a tiszta biodízelt üzemanyagként használja. Meg kell jegyezni, hogy a biodízelgyártók, akik saját biodízelüket állítják elő, szintén részesülhetnek ebben a jóváírásban. Így a jóváírást a biodízelgyártó, a kiskereskedő (aki a biodízelt betölti a végfelhasználó üzemanyagtartályába) vagy a felhasználó (pl. aki a saját gépjárművét megtankolja) veheti igénybe. |
| --- | --- |

(45)

A fenti (41) preambulumbekezdés ii. pontjában említett, biodízel utáni adójóváírás nem megtéríthető jövedelemadó-jóváírás a tiszta biodízelt forgalmazó kiskereskedőknek vagy végfelhasználóknak. A tiszta biodízel utáni adójóváírást csak az a személy veheti igénybe, aki a járművet tiszta biodízellel tankolja meg, vagy aki a tiszta biodízelt üzemanyagként használja. Meg kell jegyezni, hogy a biodízelgyártók, akik saját biodízelüket állítják elő, szintén részesülhetnek ebben a jóváírásban. Így a jóváírást a biodízelgyártó, a kiskereskedő (aki a biodízelt betölti a végfelhasználó üzemanyagtartályába) vagy a felhasználó (pl. aki a saját gépjárművét megtankolja) veheti igénybe.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (46) | A keveretlen (tiszta) biodízel utáni adójóváírás tekintetében a keveretlen biodízel kiskereskedője (illetve a kiskereskedőként eljáró gyártó) vagy végfelhasználója a keveretlen (tiszta) mezőgazdasági biodízel egy gallonja után 1,00 USD-t, más keveretlen (tiszta) biodízel egy gallonja után 0,50 USD-t igényelhet nem megtéríthető általános társaságiadó-jóváírásként. A nem megtéríthető általános társaságiadó-jóváírás a vállalatot terhelő jövedelemadó jóváírása. Azért nem megtéríthető, mert ha a társaságiadó-jóváírás nagyobb, mint a fizetendő adó, a jóváírás többletét nem lehet közvetlenül készpénzben kifizetni a vállalatnak. |
| --- | --- |

(46)

A keveretlen (tiszta) biodízel utáni adójóváírás tekintetében a keveretlen biodízel kiskereskedője (illetve a kiskereskedőként eljáró gyártó) vagy végfelhasználója a keveretlen (tiszta) mezőgazdasági biodízel egy gallonja után 1,00 USD-t, más keveretlen (tiszta) biodízel egy gallonja után 0,50 USD-t igényelhet nem megtéríthető általános társaságiadó-jóváírásként. A nem megtéríthető általános társaságiadó-jóváírás a vállalatot terhelő jövedelemadó jóváírása. Azért nem megtéríthető, mert ha a társaságiadó-jóváírás nagyobb, mint a fizetendő adó, a jóváírás többletét nem lehet közvetlenül készpénzben kifizetni a vállalatnak.

| (47) | A vizsgálat azt tárta fel, hogy sem a mintába felvett vállalatok, sem a (9) preambulumbekezdésben említett, egyéni vizsgálat alá vont vállalat nem igényeltek biodízel utáni jóváírást keveretlen (tiszta) biodízel után. Ebből következően a programnak ezt a részét (biodízel utáni jóváírás) a továbbiakban nem kell értékelni e vizsgálat keretében. |
| --- | --- |

(47)

A vizsgálat azt tárta fel, hogy sem a mintába felvett vállalatok, sem a (9) preambulumbekezdésben említett, egyéni vizsgálat alá vont vállalat nem igényeltek biodízel utáni jóváírást keveretlen (tiszta) biodízel után. Ebből következően a programnak ezt a részét (biodízel utáni jóváírás) a továbbiakban nem kell értékelni e vizsgálat keretében.

| (48) | A vizsgált vállalatok mindegyike az üzemanyag-célú felhasználásra értékesített biodízelkeverékek után részesült adójóváírásban. |
| --- | --- |

(48)

A vizsgált vállalatok mindegyike az üzemanyag-célú felhasználásra értékesített biodízelkeverékek után részesült adójóváírásban.

| (49) | Az ásványi dízelüzemanyaggal kevert biodízel után biodízelkeverék utáni jövedékiadó- vagy jövedelemadó-jóváírást lehet igényelni. A vizsgálati időszakban érvényes jóváírás mértéke 1 USD volt az üzemanyag-keverékben használt keveretlen mezőgazdasági biodízel (11) egy gallonja után, és 0,50 USD (12) a keverékben használt más keveretlen biodízel egy gallonja után. Így az üzemanyag-keverék utáni végső adójóváírás attól függ, hogy a keverék milyen arányban tartalmaz biodízelt. A minimumkövetelmény az, ami a gyakorlatban is a leggyakoribb, hogy 0,1 % ásványi dízelt kell adni 99,9 % biodízelhez (ez a keverék a B99 az USA-ban), mivel ez biztosítja a maximális adójóváírás megszerzését. Adójóváírás a keverék biodízeltartalmával arányosan jár (pl. 100 gallon B99-ben 99,9 gallon biodízel van, így 99,9 USD adójóváírás igényelhető utána). A biodízel tiszta termékből (B100) keverékké (B99) történő átalakítása egyszerű eljárás. 0,1 % ásványi dízelt kell adni a tiszta biodízelhez; és ez nem jár az érintett termék jelentősebb átalakulásával. A keverési tevékenység jogosít jóváírásra. |
| --- | --- |

(49)

Az ásványi dízelüzemanyaggal kevert biodízel után biodízelkeverék utáni jövedékiadó- vagy jövedelemadó-jóváírást lehet igényelni. A vizsgálati időszakban érvényes jóváírás mértéke 1 USD volt az üzemanyag-keverékben használt keveretlen mezőgazdasági biodízel (11) egy gallonja után, és 0,50 USD (12) a keverékben használt más keveretlen biodízel egy gallonja után. Így az üzemanyag-keverék utáni végső adójóváírás attól függ, hogy a keverék milyen arányban tartalmaz biodízelt. A minimumkövetelmény az, ami a gyakorlatban is a leggyakoribb, hogy 0,1 % ásványi dízelt kell adni 99,9 % biodízelhez (ez a keverék a B99 az USA-ban), mivel ez biztosítja a maximális adójóváírás megszerzését. Adójóváírás a keverék biodízeltartalmával arányosan jár (pl. 100 gallon B99-ben 99,9 gallon biodízel van, így 99,9 USD adójóváírás igényelhető utána). A biodízel tiszta termékből (B100) keverékké (B99) történő átalakítása egyszerű eljárás. 0,1 % ásványi dízelt kell adni a tiszta biodízelhez; és ez nem jár az érintett termék jelentősebb átalakulásával. A keverési tevékenység jogosít jóváírásra.

| (50) | A biodízelgyártó akkor igényelheti ezt az ösztönzőt, ha saját maga is folytat keverési tevékenységet. A gyártónak a tiszta biodízelt ásványi dízelüzemanyaggal kell kevernie. Az ösztönzőre való jogosultságot illetően nincs különbség a belföldi vagy kivitelre történő értékesítésre szánt, kevert biodízel között. |
| --- | --- |

(50)

A biodízelgyártó akkor igényelheti ezt az ösztönzőt, ha saját maga is folytat keverési tevékenységet. A gyártónak a tiszta biodízelt ásványi dízelüzemanyaggal kell kevernie. Az ösztönzőre való jogosultságot illetően nincs különbség a belföldi vagy kivitelre történő értékesítésre szánt, kevert biodízel között.

| (51) | Az adójóváírásra azok a vállalatok is jogosultak, amelyek nem gyártják a biodízelt, hanem beszerzik, és biodízelkeveréket készítenek belőle. Ezeknek a vállalatoknak tanúsítványt kell beszerezniük a biodízel gyártójától (és adott esetben a közbenső viszonteladóktól), amelyben a gyártó kifejezetten igazolja, hogy nem igényelt adójóváírást. Ez a tanúsítvány átruházható, és a birtokosát a tiszta biodízel egy gallonja után 1 USD adójóváírásra jogosítja. |
| --- | --- |

(51)

Az adójóváírásra azok a vállalatok is jogosultak, amelyek nem gyártják a biodízelt, hanem beszerzik, és biodízelkeveréket készítenek belőle. Ezeknek a vállalatoknak tanúsítványt kell beszerezniük a biodízel gyártójától (és adott esetben a közbenső viszonteladóktól), amelyben a gyártó kifejezetten igazolja, hogy nem igényelt adójóváírást. Ez a tanúsítvány átruházható, és a birtokosát a tiszta biodízel egy gallonja után 1 USD adójóváírásra jogosítja.

| (52) | Az ösztönzőt jövedékiadó- vagy jövedelemadó-jóváírásként vagy közvetlen, pénzbeli kifizetésként lehet igényelni. Az ösztönző teljes összege ugyanaz (1 USD gallononként) akkor is, ha jövedelemadó- vagy jövedékiadó-jóváírásként, az adófizetőnek teljesített közvetlen kifizetésként vagy az előzőek bármilyen kombinációjaként igénylik. |
| --- | --- |

(52)

Az ösztönzőt jövedékiadó- vagy jövedelemadó-jóváírásként vagy közvetlen, pénzbeli kifizetésként lehet igényelni. Az ösztönző teljes összege ugyanaz (1 USD gallononként) akkor is, ha jövedelemadó- vagy jövedékiadó-jóváírásként, az adófizetőnek teljesített közvetlen kifizetésként vagy az előzőek bármilyen kombinációjaként igénylik.

| (53) | A vizsgálati időszakban a legtöbb vállalat közvetlen kifizetésekben részesült a kevert biodízel mennyisége alapján, míg mások adócsökkentésben (abban az értelemben, hogy a biodízel keverék utáni jóváírást részben a jövedéki-adó vagy jövedelemadó-fizetési kötelezettség kiegyenlítésére használták) és közvetlen kifizetésben is részesültek. Az érintett vállalatok által fizetendő adó csekély összegű volt a biodízelkeverék után igényelt jóváírás összegéhez képest, ebből következően az ösztönző nagyobb részét közvetlen kifizetésként teljesítették, és kisebb részét adócsökkentésként. |
| --- | --- |

(53)

A vizsgálati időszakban a legtöbb vállalat közvetlen kifizetésekben részesült a kevert biodízel mennyisége alapján, míg mások adócsökkentésben (abban az értelemben, hogy a biodízel keverék utáni jóváírást részben a jövedéki-adó vagy jövedelemadó-fizetési kötelezettség kiegyenlítésére használták) és közvetlen kifizetésben is részesültek. Az érintett vállalatok által fizetendő adó csekély összegű volt a biodízelkeverék után igényelt jóváírás összegéhez képest, ebből következően az ösztönző nagyobb részét közvetlen kifizetésként teljesítették, és kisebb részét adócsökkentésként.

| (54) | Az U.S.C. úgy rendelkezik, hogy a biodízelkeverék után járó adójóváírás csak akkor ítélhető oda, ha a biodízel és ásványi dízel keverékét előállító vállalat (keverő) tanúsítványt („biodízeltanúsítvány”) szerez be a biodízel gyártójától, amelyben a gyártó többek között igazolja a tanúsítványban érintett biodízel mennyiségét, és azt, hogy a biodízel mezőgazdasági vagy attól különböző biodízel-e. Ha a biodízelt gyártó vállalat később ezt a biodízelt ásványi dízellel keveri és adójóváírást igényel, az igényléshez kiállítja a biodízeltanúsítványt a kapcsolódó dokumentumokkal együtt. A biodízeltanúsítványt megszerző olyan személynek, aki később eladja a biodízelt anélkül, hogy abból keveréket állítana elő, át kell adnia a biodízeltanúsítványt a beszerzőnek, a „biodízel-viszonteladó nyilatkozatával” együtt. Más szavakkal, a keveréket előállító és adójóváírást igénylő vállalat a biodízeltanúsítványt beszerezheti közvetlenül a biodízel gyártójától vagy közvetve a biodízel viszonteladójától. Így a tanúsítvány átruházható, és arra jogosítja birtokosát, hogy gallononként 1 USD adójóváírást igényeljen az igénylő által a biodízelkeverék előállítása során használt biodízel minden gallonja után. |
| --- | --- |

(54)

Az U.S.C. úgy rendelkezik, hogy a biodízelkeverék után járó adójóváírás csak akkor ítélhető oda, ha a biodízel és ásványi dízel keverékét előállító vállalat (keverő) tanúsítványt („biodízeltanúsítvány”) szerez be a biodízel gyártójától, amelyben a gyártó többek között igazolja a tanúsítványban érintett biodízel mennyiségét, és azt, hogy a biodízel mezőgazdasági vagy attól különböző biodízel-e. Ha a biodízelt gyártó vállalat később ezt a biodízelt ásványi dízellel keveri és adójóváírást igényel, az igényléshez kiállítja a biodízeltanúsítványt a kapcsolódó dokumentumokkal együtt. A biodízeltanúsítványt megszerző olyan személynek, aki később eladja a biodízelt anélkül, hogy abból keveréket állítana elő, át kell adnia a biodízeltanúsítványt a beszerzőnek, a „biodízel-viszonteladó nyilatkozatával” együtt. Más szavakkal, a keveréket előállító és adójóváírást igénylő vállalat a biodízeltanúsítványt beszerezheti közvetlenül a biodízel gyártójától vagy közvetve a biodízel viszonteladójától. Így a tanúsítvány átruházható, és arra jogosítja birtokosát, hogy gallononként 1 USD adójóváírást igényeljen az igénylő által a biodízelkeverék előállítása során használt biodízel minden gallonja után.

| (55) | A vizsgálat feltárta, hogya tiszta biodízel (B100) és a kevert biodízel (B99) között egyértelműen árkülönbség volt. Jóllehet a két terméktípus közötti egyetlen különbség 0,1 % ásványi dízel hozzáadása volt, hogy így B99 jöjjön létre, a B100 eladási árai a térségben gallononként 1 USD-ral magasabb volt, mint a B99-éi. Az USA biodízelpiaca rendkívül átláthatónak tűnt. Az Amerikai Egyesült Államok biodízelpiacának gazdasági szereplői tudják, hogy a biodízelkeverők 1 USD/gallon adóhitelt kapnak. A mintában szereplő egyes vállalatok esetében a B100 hazai piacra történő értékesítésekor adott számlák a termék árát és a keverő hitelét is megjelölték, vagyis a hitelt tulajdonképpen eladták a B100 vásárlójának. Ennek alapján úgy tekinthető, hogy az adóhitel révén minden biodízel támogatásban részesül. |
| --- | --- |

(55)

A vizsgálat feltárta, hogya tiszta biodízel (B100) és a kevert biodízel (B99) között egyértelműen árkülönbség volt. Jóllehet a két terméktípus közötti egyetlen különbség 0,1 % ásványi dízel hozzáadása volt, hogy így B99 jöjjön létre, a B100 eladási árai a térségben gallononként 1 USD-ral magasabb volt, mint a B99-éi. Az USA biodízelpiaca rendkívül átláthatónak tűnt. Az Amerikai Egyesült Államok biodízelpiacának gazdasági szereplői tudják, hogy a biodízelkeverők 1 USD/gallon adóhitelt kapnak. A mintában szereplő egyes vállalatok esetében a B100 hazai piacra történő értékesítésekor adott számlák a termék árát és a keverő hitelét is megjelölték, vagyis a hitelt tulajdonképpen eladták a B100 vásárlójának. Ennek alapján úgy tekinthető, hogy az adóhitel révén minden biodízel támogatásban részesül.

d)   Következtetés

| (56) | A biodízelkeverék után járó adójóváírást adóügyi ösztönzőnek kell tekinteni, akár készpénzben fizetik meg, akár a fizetendő adó kiegyenlítésére szolgál. |
| --- | --- |

(56)

A biodízelkeverék után járó adójóváírást adóügyi ösztönzőnek kell tekinteni, akár készpénzben fizetik meg, akár a fizetendő adó kiegyenlítésére szolgál.

| (57) | Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és ii. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel az Amerikai Egyesült Államok kormánya által közvetlen támogatásként (pénzbeli kifizetések) és egyébként beszedendő kormányzati bevétel elengedéseként (adójóváírás) nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. Az ösztönzők előnyhöz juttatják az azokat megszerző vállalatokat. |
| --- | --- |

(57)

Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. és ii. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel az Amerikai Egyesült Államok kormánya által közvetlen támogatásként (pénzbeli kifizetések) és egyébként beszedendő kormányzati bevétel elengedéseként (adójóváírás) nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. Az ösztönzők előnyhöz juttatják az azokat megszerző vállalatokat.

| (58) | A program azokra a vállalatokra korlátozódik, amelyek a biodízelágazatban tevékenykednek, ezért azt az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében egyedinek kell tekinteni, és ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(58)

A program azokra a vállalatokra korlátozódik, amelyek a biodízelágazatban tevékenykednek, ezért azt az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében egyedinek kell tekinteni, és ezért kiegyenlíthető.

e)   A támogatás mértékének kiszámítása

| (59) | A biodízelkeverék utáni adójóváírást a keverékben használt biodízel-mennyiségekre hivatkozva ítélték oda, azaz gallononként 1 USD-t adtak, mivel minden érintett vállalat mezőgazdasági biodízelt használt. A vizsgálati időszakban keletkezett előny összegét a vizsgálati időszakban akár tiszta biodízel (B100), akár keverék formájában értékesített tiszta biodízel gallonja utáni 1 USD alapján számították ki. Az előny megállapítása érdekében a támogatás mértékének kiszámításánál figyelembe vették az ásványi dízel hozzáadását is. |
| --- | --- |

(59)

A biodízelkeverék utáni adójóváírást a keverékben használt biodízel-mennyiségekre hivatkozva ítélték oda, azaz gallononként 1 USD-t adtak, mivel minden érintett vállalat mezőgazdasági biodízelt használt. A vizsgálati időszakban keletkezett előny összegét a vizsgálati időszakban akár tiszta biodízel (B100), akár keverék formájában értékesített tiszta biodízel gallonja utáni 1 USD alapján számították ki. Az előny megállapítása érdekében a támogatás mértékének kiszámításánál figyelembe vették az ásványi dízel hozzáadását is.

| (60) | A mintába felvett biodízelgyártók egyike közvetett előnyben részesült a programból, mivel faktorálási rendszert alkalmazott a biodízel utáni azon adójóváírás beszedésére, amelyre jogosult volt. A keverést egy független vállalathoz szervezte ki, amely adójóváírást igényelt, és a faktorálás díjával csökkentett összeget visszafizette a vállalatnak. |
| --- | --- |

(60)

A mintába felvett biodízelgyártók egyike közvetett előnyben részesült a programból, mivel faktorálási rendszert alkalmazott a biodízel utáni azon adójóváírás beszedésére, amelyre jogosult volt. A keverést egy független vállalathoz szervezte ki, amely adójóváírást igényelt, és a faktorálás díjával csökkentett összeget visszafizette a vállalatnak.

| (61) | A támogatás összegét az érintett termék vizsgálati időszakban történő összes értékesítéséhez rendelték hozzá. |
| --- | --- |

(61)

A támogatás összegét az érintett termék vizsgálati időszakban történő összes értékesítéséhez rendelték hozzá.

| (62) | A kereskedelem tárgyát képező termékeket kivették a fenti számításból. |
| --- | --- |

(62)

A kereskedelem tárgyát képező termékeket kivették a fenti számításból.

| (63) | Az ebben a programban megszerzett kiegyenlíthető támogatások mértéke a vizsgált vállalatok tekintetében érték szerint kifejezve 28,4–41,1 % volt. |
| --- | --- |

(63)

Az ebben a programban megszerzett kiegyenlíthető támogatások mértéke a vizsgált vállalatok tekintetében érték szerint kifejezve 28,4–41,1 % volt.

3.3.   A mezőgazdasági biodízel-kistermelők jövedelemadó-jóváírása

a)   Jogalap

| (64) | Az U.S.C. 26. címének 40A. szakasza a mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek járó jövedelemadó-jóváírásról is rendelkezik. |
| --- | --- |

(64)

Az U.S.C. 26. címének 40A. szakasza a mezőgazdasági biodízel-kistermelőknek járó jövedelemadó-jóváírásról is rendelkezik.

b)   Jogosultság

| (65) | Ez a program csak a tiszta mezőgazdasági biodízelt előállító kistermelők előtt áll nyitva. Azok a tiszta biodízelt keverők vagy biodízelkereskedők, akik ezt a biodízelt megvásárolják, de nem gyártják, nem jogosultak jóváírásra. Kistermelő az a személy, akinek termelési kapacitása nem haladja meg az évi 60 millió gallont a mezőgazdasági biodízel tekintetében. A mezőgazdasági biodízel-kistermelő 0,10 USD nem megtéríthető általános társaságiadó-jóváírást kérhet az előállított mezőgazdasági biodízel minden gallonja után. A kistermelő támogatható termelése nem haladhatja meg a 15 millió gallont az egyes adóévekben. Ahhoz, hogy a kistermelő adójóváírást igényelhessen, a mezőgazdasági biodízelt üzemanyagként kell használni, vagy ilyen célra kell értékesíteni, vagy biodízel és dízelüzemanyag olyan keverékének készítésére kell használni, amely keveréket üzemanyagként használnak, vagy ilyen célra értékesítenek. |
| --- | --- |

(65)

Ez a program csak a tiszta mezőgazdasági biodízelt előállító kistermelők előtt áll nyitva. Azok a tiszta biodízelt keverők vagy biodízelkereskedők, akik ezt a biodízelt megvásárolják, de nem gyártják, nem jogosultak jóváírásra. Kistermelő az a személy, akinek termelési kapacitása nem haladja meg az évi 60 millió gallont a mezőgazdasági biodízel tekintetében. A mezőgazdasági biodízel-kistermelő 0,10 USD nem megtéríthető általános társaságiadó-jóváírást kérhet az előállított mezőgazdasági biodízel minden gallonja után. A kistermelő támogatható termelése nem haladhatja meg a 15 millió gallont az egyes adóévekben. Ahhoz, hogy a kistermelő adójóváírást igényelhessen, a mezőgazdasági biodízelt üzemanyagként kell használni, vagy ilyen célra kell értékesíteni, vagy biodízel és dízelüzemanyag olyan keverékének készítésére kell használni, amely keveréket üzemanyagként használnak, vagy ilyen célra értékesítenek.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (66) | A nem megtéríthető általános társaságiadó-jóváírást évente lehet igényelni, az igénylő jövedelemadó-bevallásának benyújtásával egyidejűleg. Az adott adóévben az igénylő által előállított biodízel minden gallonja, de legfeljebb 15 millió gallon után járó jóváírást levonják az igénylő által fizetendő társasági adóból. Ha az igénylő által fizetendő adó kevesebb, mint az igényelt jóváírás, a többletet át lehet vinni a következő adóévekre. |
| --- | --- |

(66)

A nem megtéríthető általános társaságiadó-jóváírást évente lehet igényelni, az igénylő jövedelemadó-bevallásának benyújtásával egyidejűleg. Az adott adóévben az igénylő által előállított biodízel minden gallonja, de legfeljebb 15 millió gallon után járó jóváírást levonják az igénylő által fizetendő társasági adóból. Ha az igénylő által fizetendő adó kevesebb, mint az igényelt jóváírás, a többletet át lehet vinni a következő adóévekre.

| (67) | A vizsgálati időszakban a mintába felvett vállalatok közül egy vett részt ebben a programban. A vállalat az általa fizetendő jövedelemadó csökkentésére használta fel a jóváírást. |
| --- | --- |

(67)

A vizsgálati időszakban a mintába felvett vállalatok közül egy vett részt ebben a programban. A vállalat az általa fizetendő jövedelemadó csökkentésére használta fel a jóváírást.

d)   Következtetés

| (68) | Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel az Amerikai Egyesült Államok kormánya által egyébként beszedendő bevétel elengedéseként nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. Az ösztönzők előnyhöz juttatják az azokat megszerző vállalatokat. |
| --- | --- |

(68)

Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel az Amerikai Egyesült Államok kormánya által egyébként beszedendő bevétel elengedéseként nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. Az ösztönzők előnyhöz juttatják az azokat megszerző vállalatokat.

| (69) | A program azokra a vállalatokra korlátozódik, amelyek a biodízelágazatban tevékenykednek, ezért az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében egyedinek kell tekinteni, és ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(69)

A program azokra a vállalatokra korlátozódik, amelyek a biodízelágazatban tevékenykednek, ezért az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében egyedinek kell tekinteni, és ezért kiegyenlíthető.

e)   A támogatás mértékének kiszámítása

| (70) | A támogatás mértékét a vizsgálati időszakban befejeződő adóévben alkalmazott jövedelemadó-csökkentés összege alapján számították ki. |
| --- | --- |

(70)

A támogatás mértékét a vizsgálati időszakban befejeződő adóévben alkalmazott jövedelemadó-csökkentés összege alapján számították ki.

| (71) | A támogatás összegét (számláló) az érintett termék vizsgálati időszakban történő összes értékesítéséhez rendelték hozzá. |
| --- | --- |

(71)

A támogatás összegét (számláló) az érintett termék vizsgálati időszakban történő összes értékesítéséhez rendelték hozzá.

| (72) | Az érintett vállalat 0,4 %-os támogatásban részesült a programból a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(72)

Az érintett vállalat 0,4 %-os támogatásban részesült a programból a vizsgálati időszakban.

3.4.   Az USA Mezőgazdasági Minisztériumának bioenergia-programja

a)   Jogalap

| (73) | Az USA Mezőgazdasági Minisztériumának („USDA”) bioenergia-programját eredetileg az USDA mezőgazdasági áruhitelt nyújtó szervezete (Commodity Credit Corporation – „CCC”) engedélyezte és finanszírozta a CCC létesítéséről szóló, az USA-kódexbe belefoglalt törvény 5. szakaszában meghatározott általános hatáskörében (15. cím, 15. fejezet, II. alfejezet, 714c. szakasz, e) pont). Ez a létesítő jogszabály meghatározza azokat a kizárólagos célokat, amelyek tekintetében a CCC a törvény szerint általános hatáskörével élhet. A program maga a törvény 5. cikkének e) pontjában meghatározott hatáskörre épül, amelynek értelmében a CCC jogosult arra, hogy:
  „Növelje (a dohányt kivéve) a mezőgazdasági alapanyagok hazai fogyasztását azáltal, hogy a hazai piacokat bővíti, vagy bővítésüket támogatja, vagy azáltal, hogy további új piacokat, értékesítési és használati lehetőségeket teremt, vagy ezek teremtését támogatja ezen alapanyagok tekintetében.” |
| --- | --- |

(73)

Az USA Mezőgazdasági Minisztériumának („USDA”) bioenergia-programját eredetileg az USDA mezőgazdasági áruhitelt nyújtó szervezete (Commodity Credit Corporation – „CCC”) engedélyezte és finanszírozta a CCC létesítéséről szóló, az USA-kódexbe belefoglalt törvény 5. szakaszában meghatározott általános hatáskörében (15. cím, 15. fejezet, II. alfejezet, 714c. szakasz, e) pont). Ez a létesítő jogszabály meghatározza azokat a kizárólagos célokat, amelyek tekintetében a CCC a törvény szerint általános hatáskörével élhet. A program maga a törvény 5. cikkének e) pontjában meghatározott hatáskörre épül, amelynek értelmében a CCC jogosult arra, hogy:

„Növelje (a dohányt kivéve) a mezőgazdasági alapanyagok hazai fogyasztását azáltal, hogy a hazai piacokat bővíti, vagy bővítésüket támogatja, vagy azáltal, hogy további új piacokat, értékesítési és használati lehetőségeket teremt, vagy ezek teremtését támogatja ezen alapanyagok tekintetében.”

| (74) | A CCC közzétett egy jogerős határozatot, amely megállapította a program szabályait; ezeket a szabályokat a szövetségi szabályok kódexébe (Code of Federal Regulations) foglalták bele, a C.F.R. 7. címének 1424. szakaszaként. |
| --- | --- |

(74)

A CCC közzétett egy jogerős határozatot, amely megállapította a program szabályait; ezeket a szabályokat a szövetségi szabályok kódexébe (Code of Federal Regulations) foglalták bele, a C.F.R. 7. címének 1424. szakaszaként.

| (75) | Amint azt eredetileg tervezték, a CCC az 5. cikk e) pontjában foglalt finanszírozással csak a 2002. adóévig élt (13). 2002-ben azonban a Kongresszus kimondott felhatalmazást adott a program folytatására és finanszírozására a 2006. adóévig bezárólag. |
| --- | --- |

(75)

Amint azt eredetileg tervezték, a CCC az 5. cikk e) pontjában foglalt finanszírozással csak a 2002. adóévig élt (13). 2002-ben azonban a Kongresszus kimondott felhatalmazást adott a program folytatására és finanszírozására a 2006. adóévig bezárólag.

| (76) | A program 2000. december 1-jétől 2006 júniusáig működött. A programot az USDA hivatala, a Mezőgazdasági Üzemek Ügynöksége (Farm Service Agency, FSA) igazgatta. |
| --- | --- |

(76)

A program 2000. december 1-jétől 2006 júniusáig működött. A programot az USDA hivatala, a Mezőgazdasági Üzemek Ügynöksége (Farm Service Agency, FSA) igazgatta.

b)   Jogosultság

| (77) | A program működése idején valamennyi kereskedelmi bioenergia-termelő jogosult volt a részvételre. A termelőknek bizonyítaniuk kellett a termelést, valamint a termeléshez kapcsolódó mezőgazdasági alapanyagok beszerzését és használatát. Különösen a biodízelgyártóknak kereskedelmi forgalomban kellett gyártani és értékesíteni a biodízelt. |
| --- | --- |

(77)

A program működése idején valamennyi kereskedelmi bioenergia-termelő jogosult volt a részvételre. A termelőknek bizonyítaniuk kellett a termelést, valamint a termeléshez kapcsolódó mezőgazdasági alapanyagok beszerzését és használatát. Különösen a biodízelgyártóknak kereskedelmi forgalomban kellett gyártani és értékesíteni a biodízelt.

| (78) | A jogszabály a „biodízelt” olyan monoalkil-észterként határozta meg, amely megfelel az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság megfelelő szabványának. A támogathatósághoz a gyártónak meg kellett felelnie bizonyos nyilvántartási és információszolgáltatási követelményeknek, valamint bele kellett egyeznie abba, hogy a CCC ellenőrizze ezt az információt. A vonatkozó szabályok meghatározták a programba való belépés során követendő eljárás részleteit, a kifizetés iránti kérelem és a jelentéstételi eljárások szabályait, amelyeket a kedvezményezetteknek be kellett tartaniuk a kifizetésre való jogosultság érdekében. |
| --- | --- |

(78)

A jogszabály a „biodízelt” olyan monoalkil-észterként határozta meg, amely megfelel az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság megfelelő szabványának. A támogathatósághoz a gyártónak meg kellett felelnie bizonyos nyilvántartási és információszolgáltatási követelményeknek, valamint bele kellett egyeznie abba, hogy a CCC ellenőrizze ezt az információt. A vonatkozó szabályok meghatározták a programba való belépés során követendő eljárás részleteit, a kifizetés iránti kérelem és a jelentéstételi eljárások szabályait, amelyeket a kedvezményezetteknek be kellett tartaniuk a kifizetésre való jogosultság érdekében.

| (79) | A 2002. évi jogszabály megállapította, hogy a bioenergia (vagy biodízel, vagy üzemanyagnak minősülő etanol) termeléséhez használható, támogatható alapanyagok többek között a következők:






  — | búza, kukorica, cirokmag, árpa, zab, rizs, szójabab, napraforgómag, repcemag, repce, pórsáfrány, lenmag, mustár, káposzta (Crambe), szezámmag és gyapotmag; |
| --- | --- | --- |

(79)

A 2002. évi jogszabály megállapította, hogy a bioenergia (vagy biodízel, vagy üzemanyagnak minősülő etanol) termeléséhez használható, támogatható alapanyagok többek között a következők:

—

búza, kukorica, cirokmag, árpa, zab, rizs, szójabab, napraforgómag, repcemag, repce, pórsáfrány, lenmag, mustár, káposzta (Crambe), szezámmag és gyapotmag;

| — | bármilyen cellulóztartalmú alapanyag, mint a hibrid nyár vagy a vesszős köles; |
| --- | --- |

—

bármilyen cellulóztartalmú alapanyag, mint a hibrid nyár vagy a vesszős köles;

| — | mezőgazdasági termékekből származó (újrafeldolgozott és nem újrafeldolgozott) zsírok és olajok; és |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági termékekből származó (újrafeldolgozott és nem újrafeldolgozott) zsírok és olajok; és

| — | bármilyen állati eredetű melléktermék, a zsírokat és olajokat kivéve, amelyeket bioenergia-termeléshez lehet használni. |
| --- | --- |

—

bármilyen állati eredetű melléktermék, a zsírokat és olajokat kivéve, amelyeket bioenergia-termeléshez lehet használni.

| (80) | Az Amerikai Egyesült Államok hatóságai szerint az e program ösztönzőiben részesített biodízelgyártók többsége szójababot használ. |
| --- | --- |

(80)

Az Amerikai Egyesült Államok hatóságai szerint az e program ösztönzőiben részesített biodízelgyártók többsége szójababot használ.

| (81) | Minden kereskedelmi biodízelgyártó jogosult volt a részvételre, ha betartotta a fent bemutatott kérelmezési és jelentéstételi eljárásokat. A kormány nem élt mérlegeléssel azon túl, hogy meggyőződött a jogosultsági feltételek teljesüléséről. |
| --- | --- |

(81)

Minden kereskedelmi biodízelgyártó jogosult volt a részvételre, ha betartotta a fent bemutatott kérelmezési és jelentéstételi eljárásokat. A kormány nem élt mérlegeléssel azon túl, hogy meggyőződött a jogosultsági feltételek teljesüléséről.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (82) | Az egyes adóévekben a biodízelgyártók a megfelelő formanyomtatványok benyújtásával léphettek be a programba. A belépést követően a biodízelgyártók negyedévente kérelmezték az ösztönzők kifizetését. A biodízelgyártóknak be kellett mutatni a támogatható alapanyagok nettó beszerzéséről és a vonatkozó időszak nettó biodízeltermeléséről szóló dokumentációt. |
| --- | --- |

(82)

Az egyes adóévekben a biodízelgyártók a megfelelő formanyomtatványok benyújtásával léphettek be a programba. A belépést követően a biodízelgyártók negyedévente kérelmezték az ösztönzők kifizetését. A biodízelgyártóknak be kellett mutatni a támogatható alapanyagok nettó beszerzéséről és a vonatkozó időszak nettó biodízeltermeléséről szóló dokumentációt.

| (83) | A program az előző adóév megfelelő időszakában megvalósított biodízel-alaptermelésük és megnövekedett biodízeltermelésük kombinációja alapján teljesített kifizetéseket a biodízelgyártók számára. A 2006. adóévben a vállalatok csak a megnövekedett biodízeltermelés után kaptak ösztönzőket. Az egyes kedvezményezettek támogatható mezőgazdasági alapanyagokból származó biodízeltermelése és megnövekedett biodízeltermelése alapján az USDA a kifizetések összegét a jogszabályokban meghatározottak szerint számította ki. |
| --- | --- |

(83)

A program az előző adóév megfelelő időszakában megvalósított biodízel-alaptermelésük és megnövekedett biodízeltermelésük kombinációja alapján teljesített kifizetéseket a biodízelgyártók számára. A 2006. adóévben a vállalatok csak a megnövekedett biodízeltermelés után kaptak ösztönzőket. Az egyes kedvezményezettek támogatható mezőgazdasági alapanyagokból származó biodízeltermelése és megnövekedett biodízeltermelése alapján az USDA a kifizetések összegét a jogszabályokban meghatározottak szerint számította ki.

| (84) | Mivel a program 2006 júniusában befejeződött, sem a mintába felvett vállalatok, sem az egyedi vizsgálat alá vont, a (9) preambulumbekezdésben említett vállalat nem részesültek az e program szerinti ösztönzőkben a vizsgálati időszakban. Amíg a program működött, a mintába felvett vállalatok közül három részesült kifizetésekben 2002 és 2006 között. Egy vállalat kapott közvetlen kifizetést az FSA-tól. Egy másik vállalat közvetett kifizetésben részesült a programból, mivel a program egyik kedvezményezettje a megszerzett összeg egy részét átadta a mintába felvett vállalatnak egy haszonmegosztási megállapodás keretében, amely a nyersanyagtermelő és a késztermék-előállító vállalat közötti, bizonyos termékek átvételére irányuló szerződés része volt. Egy harmadik vállalat csak kisebb összegben részesült a 2006. adóévben. |
| --- | --- |

(84)

Mivel a program 2006 júniusában befejeződött, sem a mintába felvett vállalatok, sem az egyedi vizsgálat alá vont, a (9) preambulumbekezdésben említett vállalat nem részesültek az e program szerinti ösztönzőkben a vizsgálati időszakban. Amíg a program működött, a mintába felvett vállalatok közül három részesült kifizetésekben 2002 és 2006 között. Egy vállalat kapott közvetlen kifizetést az FSA-tól. Egy másik vállalat közvetett kifizetésben részesült a programból, mivel a program egyik kedvezményezettje a megszerzett összeg egy részét átadta a mintába felvett vállalatnak egy haszonmegosztási megállapodás keretében, amely a nyersanyagtermelő és a késztermék-előállító vállalat közötti, bizonyos termékek átvételére irányuló szerződés része volt. Egy harmadik vállalat csak kisebb összegben részesült a 2006. adóévben.

d)   Következtetés

| (85) | Megállapítható, hogy a programból egyes biodízelgyártóknak biodízeltermelésük alapján nyújtottak ösztönzőket sok éven keresztül, és hogy egyértelmű az USA kormányának támogatás formájában megjelenő pénzügyi hozzájárulása, amelyet a biodízelágazatra jellemző egyedi támogatásnak kell tekinteni. A támogatások azonban ismétlődtek, és azokat el is költötték minden évben, ennélfogva a vizsgálati időszakban a vállalatok nem szereztek előnyt. |
| --- | --- |

(85)

Megállapítható, hogy a programból egyes biodízelgyártóknak biodízeltermelésük alapján nyújtottak ösztönzőket sok éven keresztül, és hogy egyértelmű az USA kormányának támogatás formájában megjelenő pénzügyi hozzájárulása, amelyet a biodízelágazatra jellemző egyedi támogatásnak kell tekinteni. A támogatások azonban ismétlődtek, és azokat el is költötték minden évben, ennélfogva a vizsgálati időszakban a vállalatok nem szereztek előnyt.

| (86) | Az is megállapítást nyert, hogy a programot a 2009. adóévben (2008. október – 2009. szeptember) újra bevezették. Tekintettel azonban arra, hogy a vizsgálati időszak 2007 áprilisától 2008 márciusáig tart, nem indokolt az újra bevezetett programból esetlegesen szerzett előny kiegyenlítése. |
| --- | --- |

(86)

Az is megállapítást nyert, hogy a programot a 2009. adóévben (2008. október – 2009. szeptember) újra bevezették. Tekintettel azonban arra, hogy a vizsgálati időszak 2007 áprilisától 2008 márciusáig tart, nem indokolt az újra bevezetett programból esetlegesen szerzett előny kiegyenlítése.

Az állam programok közül négyben nem vett részt egyetlen mintába felvett vállalat sem, és az egyedi vizsgálat alá vont vállalat sem. Tekintettel ezekre a körülményekre, ezeket a programokat a Bizottság a továbbiakban nem elemezte. Ezek a programok a következők: észak-dakotai adómentesség a biodízeltermeléshez szükséges berendezések után; Washington állam energiaszabadság-programja; Washington állam által a bioüzemanyagokhoz nyújtott kiskereskedelmiadó-mentesség; és Washington állam által a bioüzemanyagra vonatkozóan nyújtott adólevonás.

3.5.   Illinois-i adómentesség a biodízel tekintetében

| (87) | Illinois államban a „forgalmi adó” két különálló, de egymást kiegészítő adóból áll. A személyi ingó vagyontárgyak (14) kiskereskedőjénél foglalkozásiadó-fizetési kötelezettség (Retailer’s occupation tax –„ROT”), míg a személyi vagyontárgy beszerzőjénél ennek megfelelő fogyasztásiadó-fizetési kötelezettség keletkezik. |
| --- | --- |

(87)

Illinois államban a „forgalmi adó” két különálló, de egymást kiegészítő adóból áll. A személyi ingó vagyontárgyak (14) kiskereskedőjénél foglalkozásiadó-fizetési kötelezettség (Retailer’s occupation tax –„ROT”), míg a személyi vagyontárgy beszerzőjénél ennek megfelelő fogyasztásiadó-fizetési kötelezettség keletkezik.

| (88) | Az ROT jogalapja az Illinois-i Jogszabálygyűjtemény (Illinois Compiled Statutes – „ILCS”) 35. törvénye 120. fejezetének 2. szakasza, míg a fogyasztási adó jogalapja a 105. fejezet 3–45. szakasza. Az előbbi rendelkezéseknek megfelelően „adó terheli azokat a személyeket, akik személyi ingó vagyontárgyakat értékesítenek kiskereskedelmi forgalomban ...”. Az utóbbi rendelkezések azt mondják ki, hogy a kiskereskedők „úgy szedik be az adót a felhasználóktól, hogy az értékesítéskor hozzáadják a vagyontárgy eladási árához ...”. |
| --- | --- |

(88)

Az ROT jogalapja az Illinois-i Jogszabálygyűjtemény (Illinois Compiled Statutes – „ILCS”) 35. törvénye 120. fejezetének 2. szakasza, míg a fogyasztási adó jogalapja a 105. fejezet 3–45. szakasza. Az előbbi rendelkezéseknek megfelelően „adó terheli azokat a személyeket, akik személyi ingó vagyontárgyakat értékesítenek kiskereskedelmi forgalomban ...”. Az utóbbi rendelkezések azt mondják ki, hogy a kiskereskedők „úgy szedik be az adót a felhasználóktól, hogy az értékesítéskor hozzáadják a vagyontárgy eladási árához ...”.

| (89) | Az ROT-kulcs a személyes vagyontárgyak üzleti tevékenység keretében történő értékesítéséből származó bruttó bevétel 6,25 %-a volt a vizsgálati időszakban, ehhez adódtak az illinois-i megyékben alkalmazott helyi adók (35 ILCS, 120. fejezet, 2–10. szakasz). |
| --- | --- |

(89)

Az ROT-kulcs a személyes vagyontárgyak üzleti tevékenység keretében történő értékesítéséből származó bruttó bevétel 6,25 %-a volt a vizsgálati időszakban, ehhez adódtak az illinois-i megyékben alkalmazott helyi adók (35 ILCS, 120. fejezet, 2–10. szakasz).

| (90) | A fogyasztási adó kulcsa a vizsgálati időszakban a személyes vagyontárgy eladási árának vagy adott esetben forgalmi értékének 6,25 %-a volt, ehhez adódtak az illinois-i megyékben alkalmazott helyi adók (35 ILCS, 105. fejezet, 3–10. szakasz). |
| --- | --- |

(90)

A fogyasztási adó kulcsa a vizsgálati időszakban a személyes vagyontárgy eladási árának vagy adott esetben forgalmi értékének 6,25 %-a volt, ehhez adódtak az illinois-i megyékben alkalmazott helyi adók (35 ILCS, 105. fejezet, 3–10. szakasz).

| (91) | A gyakorlatban ez úgy működik, hogy az értékesítése utáni fogyasztási adót begyűjtő vállalat ezt az adót ROT-ként megfizeti az Illionois-i Adóhivatalnak. |
| --- | --- |

(91)

A gyakorlatban ez úgy működik, hogy az értékesítése utáni fogyasztási adót begyűjtő vállalat ezt az adót ROT-ként megfizeti az Illionois-i Adóhivatalnak.

a)   Jogalap

| (92) | Az ROT biodízelre és biodízelkeverékre történő kivetése tekintetében az ILCS 35. törvénye 120. fejezetének 2–10. szakasza előírja, hogy a 2003. július 1-je és 2013. december 31-e közötti értékesítések bevétele után






  i. | csak a bevételek 80 %-a tekintetében kell az adót megfizetni a nem kevesebb, mint 1 % és nem több mint 10 % biodízelt tartalmazó keverékek esetében, és |
| --- | --- | --- |

(92)

Az ROT biodízelre és biodízelkeverékre történő kivetése tekintetében az ILCS 35. törvénye 120. fejezetének 2–10. szakasza előírja, hogy a 2003. július 1-je és 2013. december 31-e közötti értékesítések bevétele után

i.

csak a bevételek 80 %-a tekintetében kell az adót megfizetni a nem kevesebb, mint 1 % és nem több mint 10 % biodízelt tartalmazó keverékek esetében, és

| ii. | a 100 % biodízelt és a 10 %-nál több, de 99 %-nál nem több biodízelt tartalmazó keverékek után nem kell ROT-t fizetni. |
| --- | --- |

ii.

a 100 % biodízelt és a 10 %-nál több, de 99 %-nál nem több biodízelt tartalmazó keverékek után nem kell ROT-t fizetni.

| (93) | A biodízelre és biodízelkeverékekre kivetett fogyasztási adó tekintetében ugyanazokat a részleges/teljes mentességeket kell alkalmazni, mint az ROT-ra fent (35 ILCS, 105. fejezet, 3–10. szakasz). |
| --- | --- |

(93)

A biodízelre és biodízelkeverékekre kivetett fogyasztási adó tekintetében ugyanazokat a részleges/teljes mentességeket kell alkalmazni, mint az ROT-ra fent (35 ILCS, 105. fejezet, 3–10. szakasz).

| (94) | Az ROT- és a fogyasztásiadó-mentességeket a fent említett jogszabály más termékek értékesítéséből származó bevételek tekintetében is előírja. |
| --- | --- |

(94)

Az ROT- és a fogyasztásiadó-mentességeket a fent említett jogszabály más termékek értékesítéséből származó bevételek tekintetében is előírja.

b)   Jogosultság

| (95) | A fenti (92) és (93) preambulumbekezdésben említett mentességeket igényelheti a biodízel-üzemanyag kiskereskedője vagy beszerzője. |
| --- | --- |

(95)

A fenti (92) és (93) preambulumbekezdésben említett mentességeket igényelheti a biodízel-üzemanyag kiskereskedője vagy beszerzője.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (96) | A fenti (92) és (93) preambulumbekezdésben említett mentességi rendelkezések azt írják elő, hogy a fogyasztási adót biodízel/biodízelkeverékek kiskereskedelmi értékesítése után nem kell beszedni. Mivel a biodízel/biodízelkeverékek kiskereskedelmi értékesítése mentes a fogyasztási adó alól, a biodízelt/biodízelkeverékeket a kiskereskedőnek értékesítő vállalatok (ideértve a gyártókat/keverőket) nem kötelesek ROT-t fizetni a biodízel/biodízelkeverék értékesítése után. |
| --- | --- |

(96)

A fenti (92) és (93) preambulumbekezdésben említett mentességi rendelkezések azt írják elő, hogy a fogyasztási adót biodízel/biodízelkeverékek kiskereskedelmi értékesítése után nem kell beszedni. Mivel a biodízel/biodízelkeverékek kiskereskedelmi értékesítése mentes a fogyasztási adó alól, a biodízelt/biodízelkeverékeket a kiskereskedőnek értékesítő vállalatok (ideértve a gyártókat/keverőket) nem kötelesek ROT-t fizetni a biodízel/biodízelkeverék értékesítése után.

d)   Következtetés

| (97) | Egyértelmű, hogy a fogyasztási adó és az ROT alóli mentességet a biodízel/biodízelkeverék kiskereskedelmi értékesítése keletkezteti. Ebben a tekintetben a mentességből származó előny tehát a termék megvásárlójánál jelenik meg. Ezekre a körülményekre tekintettel, az alaprendelet 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem lehet kiegyenlítő vámot alkalmazni e támogatás ellentételezésére, mivel azt közvetlenül vagy közvetve nem az érintett termék gyártására, termelésére, exportjára vagy szállítására adták. |
| --- | --- |

(97)

Egyértelmű, hogy a fogyasztási adó és az ROT alóli mentességet a biodízel/biodízelkeverék kiskereskedelmi értékesítése keletkezteti. Ebben a tekintetben a mentességből származó előny tehát a termék megvásárlójánál jelenik meg. Ezekre a körülményekre tekintettel, az alaprendelet 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem lehet kiegyenlítő vámot alkalmazni e támogatás ellentételezésére, mivel azt közvetlenül vagy közvetve nem az érintett termék gyártására, termelésére, exportjára vagy szállítására adták.

| (98) | A mintába felvett vállalatok közül egy nem szedett be fogyasztási adót a biodízel/biodízelkeverék kiskereskedőknek történő értékesítése után, és ebből következően nem fizetett ROT-t ezen értékesítések tekintetében. A fenti (97) preambulumbekezdésben levont következtetések fényében azonban ennél a vállalatnál nem merült fel kiegyenlíthető előny. |
| --- | --- |

(98)

A mintába felvett vállalatok közül egy nem szedett be fogyasztási adót a biodízel/biodízelkeverék kiskereskedőknek történő értékesítése után, és ebből következően nem fizetett ROT-t ezen értékesítések tekintetében. A fenti (97) preambulumbekezdésben levont következtetések fényében azonban ennél a vállalatnál nem merült fel kiegyenlíthető előny.

3.6.   Missouri minősített biodízelgyártók ösztönző alapja

a)   Jogalap

| (99) | 2002-ben Missouri állam törvénye („RSMo”) (142. fejezet, 142.031. szakasz) értelmében létrejött a „missouri minősített biodízelgyártók ösztönző alapja” (az „Alap”). Ezen alap célja, hogy „... gazdasági támogatást nyújtson a Missouri állambeli minősített biodízelgyártóknak ...”. |
| --- | --- |

(99)

2002-ben Missouri állam törvénye („RSMo”) (142. fejezet, 142.031. szakasz) értelmében létrejött a „missouri minősített biodízelgyártók ösztönző alapja” (az „Alap”). Ezen alap célja, hogy „... gazdasági támogatást nyújtson a Missouri állambeli minősített biodízelgyártóknak ...”.

| (100) | Minden adóévben (amely július 1-jétől a következő év június 30-áig tart) a missouri Mezőgazdasági Hivatal a minősített missouri biodízelgyártók („MQBP”) rendelkezésére bocsátja a missouri törvényhozás által az alap számára elkülönített, és a missouri kormányzó által törvényerőre emelt pénzösszegeket. |
| --- | --- |

(100)

Minden adóévben (amely július 1-jétől a következő év június 30-áig tart) a missouri Mezőgazdasági Hivatal a minősített missouri biodízelgyártók („MQBP”) rendelkezésére bocsátja a missouri törvényhozás által az alap számára elkülönített, és a missouri kormányzó által törvényerőre emelt pénzösszegeket.

b)   Jogosultság

| (101) | A vizsgálati időszak kezdetén (2007. április 1.) az MQBP olyan létesítmény volt, amely biodízelt gyártott, és megfelelt a következő feltételeknek






  i. | az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynökségénél („USEPA”) bejegyezték,
  és |
| --- | --- | --- |

(101)

A vizsgálati időszak kezdetén (2007. április 1.) az MQBP olyan létesítmény volt, amely biodízelt gyártott, és megfelelt a következő feltételeknek

i.

az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynökségénél („USEPA”) bejegyezték,

és

| ii. | legalább ötvenegy százalékban olyan mezőgazdasági termelők tulajdonában áll, akik Missouri államban rendelkeznek lakóhellyel, és akik aktívan tevékenykednek a kereskedelmi célú mezőgazdasági termelésben;
  vagy |
| --- | --- |

ii.

legalább ötvenegy százalékban olyan mezőgazdasági termelők tulajdonában áll, akik Missouri államban rendelkeznek lakóhellyel, és akik aktívan tevékenykednek a kereskedelmi célú mezőgazdasági termelésben;

vagy

| iii. | a létesítmény által használt alapanyag legalább nyolcvan százalékban Missouri államból származik. Az alapanyag olyan missouri mezőgazdasági termék, amelyet az RSMo 348.400. szakasza határoz meg. Ez utóbbi meghatározás kiterjed többek között az olyan mezőgazdasági és növényi termékekre természetes vagy feldolgozott formájukban, amelyeket Missouri államban termeltek, dolgoztak fel, vagy másként növelték ott értékét. |
| --- | --- |

iii.

a létesítmény által használt alapanyag legalább nyolcvan százalékban Missouri államból származik. Az alapanyag olyan missouri mezőgazdasági termék, amelyet az RSMo 348.400. szakasza határoz meg. Ez utóbbi meghatározás kiterjed többek között az olyan mezőgazdasági és növényi termékekre természetes vagy feldolgozott formájukban, amelyeket Missouri államban termeltek, dolgoztak fel, vagy másként növelték ott értékét.

| (102) | E jogosultsági feltételek 2007. augusztus 28-i hatállyal módosultak, úgy, hogy a fenti iii. pont helyébe a következő lépett, illetve a szöveg egy újabb feltétellel (alábbi iv.) egészült ki:






  iii. | a létesítmény által használt alapanyag legalább nyolcvan százalékban Missouri államból származik. Az alapanyag mezőgazdasági, kertészeti, borászati, növényi, akvakultúra-, állati, erdészeti vagy baromfitermék, természetes vagy feldolgozott állapotban. |
| --- | --- | --- |

(102)

E jogosultsági feltételek 2007. augusztus 28-i hatállyal módosultak, úgy, hogy a fenti iii. pont helyébe a következő lépett, illetve a szöveg egy újabb feltétellel (alábbi iv.) egészült ki:

iii.

a létesítmény által használt alapanyag legalább nyolcvan százalékban Missouri államból származik. Az alapanyag mezőgazdasági, kertészeti, borászati, növényi, akvakultúra-, állati, erdészeti vagy baromfitermék, természetes vagy feldolgozott állapotban.

| iv. | megfelel a következő valamennyi feltételnek:






  — | a Missouri Mezőgazdasági Hivatalnál 2007. szeptember 1-jéig bejegyezték; |
| --- | --- | --- |

iv.

megfelel a következő valamennyi feltételnek:

—

a Missouri Mezőgazdasági Hivatalnál 2007. szeptember 1-jéig bejegyezték;

| — | a létesítmény építése 2007. november 1-je előtt megkezdődött; és |
| --- | --- |

—

a létesítmény építése 2007. november 1-je előtt megkezdődött; és

| — | 2009. március 1-je előtt megkezdte a biodízeltermelést. |
| --- | --- |

—

2009. március 1-je előtt megkezdte a biodízeltermelést.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (103) | Az alapból való támogatás elnyeréséhez az MQBP-nek többek között engedéllyel kell rendelkeznie. Az engedélyt akkor kapja meg, ha teljesíti a fenti követelményeket, és további információt szolgáltat a Missouri Mezőgazdasági Hivatalnak („MDA”), többek között a vállalat USEPA-számáról, a szövetségi munkáltatói azonosítószámról stb. Az engedély azon a napon lép hatályba, amelyen valamennyi kért információ beérkezik, és az információt az MDA jóváhagyja, és akkor jár le, amikor az MQBP megkapta a hatvan hónapnyi támogatást, vagy ha többé nem felel meg a jogosultsági feltételeknek. |
| --- | --- |

(103)

Az alapból való támogatás elnyeréséhez az MQBP-nek többek között engedéllyel kell rendelkeznie. Az engedélyt akkor kapja meg, ha teljesíti a fenti követelményeket, és további információt szolgáltat a Missouri Mezőgazdasági Hivatalnak („MDA”), többek között a vállalat USEPA-számáról, a szövetségi munkáltatói azonosítószámról stb. Az engedély azon a napon lép hatályba, amelyen valamennyi kért információ beérkezik, és az információt az MDA jóváhagyja, és akkor jár le, amikor az MQBP megkapta a hatvan hónapnyi támogatást, vagy ha többé nem felel meg a jogosultsági feltételeknek.

| (104) | Amint az engedélyt kiállították, az MQBP úgy kérelmezheti a gyártóik ösztönző támogatását, hogy megkéri az MDA Minősített Gyártók Ösztönző Alapjától a havi támogatás kérelmezésére szolgáló formanyomtatványt. A gyártók ösztönző támogatásának megszerzéséhez egy adott hónapban az MQBP-nek ki kell töltenie az előírt támogatáskérelmezési formanyomtatványt. |
| --- | --- |

(104)

Amint az engedélyt kiállították, az MQBP úgy kérelmezheti a gyártóik ösztönző támogatását, hogy megkéri az MDA Minősített Gyártók Ösztönző Alapjától a havi támogatás kérelmezésére szolgáló formanyomtatványt. A gyártók ösztönző támogatásának megszerzéséhez egy adott hónapban az MQBP-nek ki kell töltenie az előírt támogatáskérelmezési formanyomtatványt.

| (105) | Az MQBP-nek az azon hónap utolsó napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtania a kitöltött támogatáskérelmezési formanyomtatványt az MDA-hoz, amely hónap tekintetében a támogatást igényli. Az e határidőt követően benyújtott kérelmeket automatikusan elutasítják. |
| --- | --- |

(105)

Az MQBP-nek az azon hónap utolsó napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtania a kitöltött támogatáskérelmezési formanyomtatványt az MDA-hoz, amely hónap tekintetében a támogatást igényli. Az e határidőt követően benyújtott kérelmeket automatikusan elutasítják.

| (106) | A havi támogatások összegét úgy számítják ki, hogy először meghatározzák a missouri mezőgazdasági termékből az adóév előző hónapjában előállított minősített biodízel gallonban számított mennyiségét, amit az MDA igazol. Ezt a számot aztán megszorozzák az RSMo (állami törvény) 142.031. szakaszában és az állami törvények kódexe (Code of State Regulations – „CSR”) 2. címének 110–2.010. szakaszában meghatározott gallononkénti jóváírással. Az egyes MQBP-k bármely adóévben gallononként összesen 0,30 USD támogatásra jogosultak a missouri mezőgazdasági termékből abban az adóévben előállított, minősített biodízel első tizenötmillió gallonja után, valamint 0,10 USD támogatásra a missouri mezőgazdasági termékből abban az adóévben előállított, minősített biodízel következő tizenötmillió gallonja után. A támogatás kiszámításánál nem lehet figyelembe venni az MQBP által az adóévben előállított, minősített biodízel harmincmillió gallonját meghaladó mennyiséget. |
| --- | --- |

(106)

A havi támogatások összegét úgy számítják ki, hogy először meghatározzák a missouri mezőgazdasági termékből az adóév előző hónapjában előállított minősített biodízel gallonban számított mennyiségét, amit az MDA igazol. Ezt a számot aztán megszorozzák az RSMo (állami törvény) 142.031. szakaszában és az állami törvények kódexe (Code of State Regulations – „CSR”) 2. címének 110–2.010. szakaszában meghatározott gallononkénti jóváírással. Az egyes MQBP-k bármely adóévben gallononként összesen 0,30 USD támogatásra jogosultak a missouri mezőgazdasági termékből abban az adóévben előállított, minősített biodízel első tizenötmillió gallonja után, valamint 0,10 USD támogatásra a missouri mezőgazdasági termékből abban az adóévben előállított, minősített biodízel következő tizenötmillió gallonja után. A támogatás kiszámításánál nem lehet figyelembe venni az MQBP által az adóévben előállított, minősített biodízel harmincmillió gallonját meghaladó mennyiséget.

| (107) | Ha a rendelkezésre álló pénzösszegek nem elegendők arra, hogy valamennyi MQBP-nek kifizessék a törvény szerint járó havi legmagasabb összeget, a rendelkezésre álló pénzösszeget úgy osztják el, hogy abból minden MQBP a valamennyi MQBP adott hónapban támogatható biodízeltermelésével arányosan részesül. |
| --- | --- |

(107)

Ha a rendelkezésre álló pénzösszegek nem elegendők arra, hogy valamennyi MQBP-nek kifizessék a törvény szerint járó havi legmagasabb összeget, a rendelkezésre álló pénzösszeget úgy osztják el, hogy abból minden MQBP a valamennyi MQBP adott hónapban támogatható biodízeltermelésével arányosan részesül.

| (108) | Az MDA arra törekszik, hogy az adott hónapra szóló minden támogatást a támogatáskérelmezési formanyomtatvány beérkezésétől és jóváhagyásától számított harminc napon belül kifizessen. |
| --- | --- |

(108)

Az MDA arra törekszik, hogy az adott hónapra szóló minden támogatást a támogatáskérelmezési formanyomtatvány beérkezésétől és jóváhagyásától számított harminc napon belül kifizessen.

d)   Következtetés

| (109) | Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel Missouri állam kormánya (15) által közvetlen támogatásként nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. A támogatás előnyhöz juttatja az azt megszerző vállalatokat. |
| --- | --- |

(109)

Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel Missouri állam kormánya (15) által közvetlen támogatásként nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. A támogatás előnyhöz juttatja az azt megszerző vállalatokat.

| (110) | A program a biodízelgyártókra korlátozódik, ezért az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében egyedinek kell tekinteni, és ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(110)

A program a biodízelgyártókra korlátozódik, ezért az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében egyedinek kell tekinteni, és ezért kiegyenlíthető.

e)   A támogatás mértékének kiszámítása

| (111) | A mintába felvett együttműködő exportőrök egyike jutott előnyhöz a program révén a vizsgálati időszakban. A vizsgálati időszakban szerzett támogatás összegét az érintett termék vizsgálati időszakban teljesített összes értékesítéséhez rendelték hozzá. Az ebben a programban szerzett kiegyenlíthető támogatások mértéke érték szerint 3,8 % volt e vállalat tekintetében. |
| --- | --- |

(111)

A mintába felvett együttműködő exportőrök egyike jutott előnyhöz a program révén a vizsgálati időszakban. A vizsgálati időszakban szerzett támogatás összegét az érintett termék vizsgálati időszakban teljesített összes értékesítéséhez rendelték hozzá. Az ebben a programban szerzett kiegyenlíthető támogatások mértéke érték szerint 3,8 % volt e vállalat tekintetében.

3.7.   Észak-dakotai bioüzemanyag-partnerség a közösségi terjeszkedési hitelprogram (PACE) támogatására

| (112) | A bioüzemanyagra vonatkozó PACE rendszer 2007 júliusában lépett hatályba; előzménye pedig a közösségi terjeszkedési hitelprogramot támogató biodízel-partnerség volt (a „biodízel-PACE”, amely 2005 júliusától 2007 júniusáig volt hatályban). |
| --- | --- |

(112)

A bioüzemanyagra vonatkozó PACE rendszer 2007 júliusában lépett hatályba; előzménye pedig a közösségi terjeszkedési hitelprogramot támogató biodízel-partnerség volt (a „biodízel-PACE”, amely 2005 júliusától 2007 júniusáig volt hatályban).

a)   Jogalap

| (113) | A biodízelre vonatkozó PACE rendszert az észak-dakotai törvényhozás alkotta meg az észak-dakotai évszázados kódex (North Dakota Century Code – N.D.C.C) „A közösségi terjeszkedést támogató biodízel-partnerség” című 6-09.17. fejezetében 2005-ben. E kódex szerint létrejön a közösségi terjeszkedést támogató biodízel-partnerségi alap (az „alap”). |
| --- | --- |

(113)

A biodízelre vonatkozó PACE rendszert az észak-dakotai törvényhozás alkotta meg az észak-dakotai évszázados kódex (North Dakota Century Code – N.D.C.C) „A közösségi terjeszkedést támogató biodízel-partnerség” című 6-09.17. fejezetében 2005-ben. E kódex szerint létrejön a közösségi terjeszkedést támogató biodízel-partnerségi alap (az „alap”).

| (114) | 2007-ben, a 2180. számú szenátusi törvényjavaslat elfogadásával a fent említett N.D.C.C. 6-09.17. fejezete módosult, így 2007 júliusától a biodízelre vonatkozó PACE rendszer is, és a bioüzemanyagra vonatkozó PACE rendszer nevet kapta. |
| --- | --- |

(114)

2007-ben, a 2180. számú szenátusi törvényjavaslat elfogadásával a fent említett N.D.C.C. 6-09.17. fejezete módosult, így 2007 júliusától a biodízelre vonatkozó PACE rendszer is, és a bioüzemanyagra vonatkozó PACE rendszer nevet kapta.

b)   Jogosultság

| (115) | A biodízelre vonatkozó PACE rendszerben a biodízelgyártó létesítmény jogosult finanszírozásra az alapból. |
| --- | --- |

(115)

A biodízelre vonatkozó PACE rendszerben a biodízelgyártó létesítmény jogosult finanszírozásra az alapból.

| (116) | A „biodízelgyártó létesítmény” olyan „szövetkezet, korlátolt felelősségű társaság, partnerség, magánszemély vagy szövetség, amely legalább öt százalékban az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság által elfogadott előírásoknak megfelelő biodízelt tartalmazó dízelüzemanyag gyártásával foglalkozik.” |
| --- | --- |

(116)

A „biodízelgyártó létesítmény” olyan „szövetkezet, korlátolt felelősségű társaság, partnerség, magánszemély vagy szövetség, amely legalább öt százalékban az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság által elfogadott előírásoknak megfelelő biodízelt tartalmazó dízelüzemanyag gyártásával foglalkozik.”

| (117) | A finanszírozás formája a vezető (kereskedelmi) pénzügyi intézmény és a Bank of North Dakota által nyújtott hitelekkel kapcsolatos kamatkölcsön (a megállapított kamatláb csökkentése) volt. Az utóbbi bank észak-dakotai állami intézmény. A hitelfelvevők a bankjegy-árfolyamtól 5 %-kal elmaradó kamatkölcsönt kaptak. Egy egyéni biodízelgyártó létesítmény összesen legfeljebb 400 000 USD kamatkölcsönt kaphatott hitelenként. |
| --- | --- |

(117)

A finanszírozás formája a vezető (kereskedelmi) pénzügyi intézmény és a Bank of North Dakota által nyújtott hitelekkel kapcsolatos kamatkölcsön (a megállapított kamatláb csökkentése) volt. Az utóbbi bank észak-dakotai állami intézmény. A hitelfelvevők a bankjegy-árfolyamtól 5 %-kal elmaradó kamatkölcsönt kaptak. Egy egyéni biodízelgyártó létesítmény összesen legfeljebb 400 000 USD kamatkölcsönt kaphatott hitelenként.

| (118) | A bioüzemanyagra vonatkozó PACE rendszert azért hozták létre, hogy kölcsönt nyújtsanak a biodízel- és etanolgyártó létesítményeknek, állattenyésztőknek, bioüzemanyag-kiskereskedőknek és magkezelő létesítményeknek nyújtott hitelt terhelő kamatra. Az alkalmazandó kritériumoknak megfelelő biodízelgyártó létesítmények jogosultak ebben a programban részt venni. |
| --- | --- |

(118)

A bioüzemanyagra vonatkozó PACE rendszert azért hozták létre, hogy kölcsönt nyújtsanak a biodízel- és etanolgyártó létesítményeknek, állattenyésztőknek, bioüzemanyag-kiskereskedőknek és magkezelő létesítményeknek nyújtott hitelt terhelő kamatra. Az alkalmazandó kritériumoknak megfelelő biodízelgyártó létesítmények jogosultak ebben a programban részt venni.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (119) | Az alap pénzösszegeit a helyi hitelező és a Bank of North Dakota (BND) – Észak-Dakota állam tulajdonában álló jogi személy – által a hitelfelvevőnek nyújtott hitelt terhelő kamatok csökkentésére használták. A hitelt helyi hitelintézet – bank, takarékpénztár, hitelszövetkezet, mezőgazdasági hitelszövetkezet – bonyolítja, és ehhez a BND részvételére van szükség. A helyi hitelintézetek lehetnek állami vagy magánintézmények. A hitelfelvevő, a hitelnyújtó és a BND együtt határozzák meg a hitelszerződés feltételeit, a kamatlábat is ideértve. A vezető hitelező ezután kérelmezi, hogy az alapot kamatkölcsönre fordítsák. Valójában a kérelmet a vezető hitelező (általában magánbank) nyújtja be a BND-hez. |
| --- | --- |

(119)

Az alap pénzösszegeit a helyi hitelező és a Bank of North Dakota (BND) – Észak-Dakota állam tulajdonában álló jogi személy – által a hitelfelvevőnek nyújtott hitelt terhelő kamatok csökkentésére használták. A hitelt helyi hitelintézet – bank, takarékpénztár, hitelszövetkezet, mezőgazdasági hitelszövetkezet – bonyolítja, és ehhez a BND részvételére van szükség. A helyi hitelintézetek lehetnek állami vagy magánintézmények. A hitelfelvevő, a hitelnyújtó és a BND együtt határozzák meg a hitelszerződés feltételeit, a kamatlábat is ideértve. A vezető hitelező ezután kérelmezi, hogy az alapot kamatkölcsönre fordítsák. Valójában a kérelmet a vezető hitelező (általában magánbank) nyújtja be a BND-hez.

| (120) | A vállalat csökkentett kamatot fizet vissza a vezető hitelezőnek. A BND ezt követően megtéríti (de nem az alapból) a vezető hitelezőnek a szokásos kamatláb alapján járó törlesztés és a vállalat által kifizetett csökkentett összeg közötti különbséget. |
| --- | --- |

(120)

A vállalat csökkentett kamatot fizet vissza a vezető hitelezőnek. A BND ezt követően megtéríti (de nem az alapból) a vezető hitelezőnek a szokásos kamatláb alapján járó törlesztés és a vállalat által kifizetett csökkentett összeg közötti különbséget.

| (121) | Mind a biodízelre vonatkozó PACE, mind a bioüzemanyagra vonatkozó PACE végrehajtása az előző két preambulumbekezdésben vázoltaknak megfelelően zajlott. |
| --- | --- |

(121)

Mind a biodízelre vonatkozó PACE, mind a bioüzemanyagra vonatkozó PACE végrehajtása az előző két preambulumbekezdésben vázoltaknak megfelelően zajlott.

d)   Következtetés

| (122) | A biodízelre vonatkozó PACE és a bioüzemanyagra vonatkozó PACE tekintetében Észak-Dakota hatóságai pénzügyi hozzájárulást nyújtanak, mivel egy finanszírozási mechanizmusba (a közösségi terjeszkedést támogató biodízel-partnerségi alapba vagy a közösségi terjeszkedést támogató bioüzemanyag-partnerségi alapba) teljesítenek kifizetést. Az említett alapot a vállalat által felvett hitel után fizetendő kamattörlesztés részleges finanszírozására fordítják. A programból származó finanszírozásra való jogosultság többek között a biodízelgyártókra korlátozódik. Ezekre a körülményekre tekintettel mindkét program egyedinek tekinthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében. Az ebben a programban résztvevő vállalatoknál előny keletkezik a csökkentett kamattörlesztés formájában. |
| --- | --- |

(122)

A biodízelre vonatkozó PACE és a bioüzemanyagra vonatkozó PACE tekintetében Észak-Dakota hatóságai pénzügyi hozzájárulást nyújtanak, mivel egy finanszírozási mechanizmusba (a közösségi terjeszkedést támogató biodízel-partnerségi alapba vagy a közösségi terjeszkedést támogató bioüzemanyag-partnerségi alapba) teljesítenek kifizetést. Az említett alapot a vállalat által felvett hitel után fizetendő kamattörlesztés részleges finanszírozására fordítják. A programból származó finanszírozásra való jogosultság többek között a biodízelgyártókra korlátozódik. Ezekre a körülményekre tekintettel mindkét program egyedinek tekinthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében. Az ebben a programban résztvevő vállalatoknál előny keletkezik a csökkentett kamattörlesztés formájában.

e)   A támogatás mértékének kiszámítása

| (123) | A vizsgálati időszakban egy vállalat szerzett előnyt a biodízelre vonatkozó PACE keretében. Ez az előny azonban elhanyagolhatónak tekinthető, mivel nem éri el a 0,1 %-ot. |
| --- | --- |

(123)

A vizsgálati időszakban egy vállalat szerzett előnyt a biodízelre vonatkozó PACE keretében. Ez az előny azonban elhanyagolhatónak tekinthető, mivel nem éri el a 0,1 %-ot.

3.8.   Észak-dakotai adójóváírás a biodízeltermeléshez szükséges berendezések tekintetében

a)   Jogalap

| (124) | Az észak-dakotai társasági adó jogalapja az észak-dakotai alkotmány X. cikkének 3. szakasza, és az N.D.C.C. 57-38-30. szakasza. Az e program szerinti adójóváírás, amely a biodízeltermelésben használt berendezés utánszerelése tekintetében jár, az N.D.C.C. 57-38-30.6. szakaszán alapul. |
| --- | --- |

(124)

Az észak-dakotai társasági adó jogalapja az észak-dakotai alkotmány X. cikkének 3. szakasza, és az N.D.C.C. 57-38-30. szakasza. Az e program szerinti adójóváírás, amely a biodízeltermelésben használt berendezés utánszerelése tekintetében jár, az N.D.C.C. 57-38-30.6. szakaszán alapul.

b)   Jogosultság

| (125) | Az adófizetőnek az észak-dakotai jövedelemadó hatálya alatt álló vállalatnak kell lennie. |
| --- | --- |

(125)

Az adófizetőnek az észak-dakotai jövedelemadó hatálya alatt álló vállalatnak kell lennie.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (126) | A jövedelemadó-jóváírást a fizetendő adó után, az adófizetőnél 2002. december 31-ét követően felmerült közvetlen költségek évi tíz százalékának megfelelő összegben alkalmazzák, öt évre. A költségek az adófizetőnél az államban található meglévő létesítmény utánszereléséhez szükséges átalakítással, vagy új berendezés beszerelésével vagy egy új létesítmény átalakításával összefüggésben keletkező közvetlen költségek, amennyiben ezen átalakítás célja legalább 2 % biodízel-üzemanyagot tartalmazó dízelüzemanyag vagy keverék gyártása. |
| --- | --- |

(126)

A jövedelemadó-jóváírást a fizetendő adó után, az adófizetőnél 2002. december 31-ét követően felmerült közvetlen költségek évi tíz százalékának megfelelő összegben alkalmazzák, öt évre. A költségek az adófizetőnél az államban található meglévő létesítmény utánszereléséhez szükséges átalakítással, vagy új berendezés beszerelésével vagy egy új létesítmény átalakításával összefüggésben keletkező közvetlen költségek, amennyiben ezen átalakítás célja legalább 2 % biodízel-üzemanyagot tartalmazó dízelüzemanyag vagy keverék gyártása.

d)   Következtetés

| (127) | A program azokra az adófizetőkre korlátozódik, akik abból a célból vállalják az államban található meglévő létesítmény utánszereléséhez szükséges átalakítást, vagy új berendezés beszerelését, vagy egy új létesítmény átalakítását, hogy legalább 2 % biodízel-üzemanyagot tartalmazó dízelüzemanyagot vagy keveréket gyártsanak. A program tehát egyedinek tekinthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében. Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel egyébként beszedendő kormányzati bevétel (társasági adó) elengedését, illetve be nem szedését foglalja magában. A vállalat által fizetendő adó csökkentése előnyhöz juttatja a vállalatot. |
| --- | --- |

(127)

A program azokra az adófizetőkre korlátozódik, akik abból a célból vállalják az államban található meglévő létesítmény utánszereléséhez szükséges átalakítást, vagy új berendezés beszerelését, vagy egy új létesítmény átalakítását, hogy legalább 2 % biodízel-üzemanyagot tartalmazó dízelüzemanyagot vagy keveréket gyártsanak. A program tehát egyedinek tekinthető az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében. Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel egyébként beszedendő kormányzati bevétel (társasági adó) elengedését, illetve be nem szedését foglalja magában. A vállalat által fizetendő adó csökkentése előnyhöz juttatja a vállalatot.

e)   A támogatás mértékének kiszámítása

| (128) | A vizsgálati időszakban egy vállalat vett részt ebben a programban. Előnye azonban elhanyagolhatónak tekinthető, mivel nem éri el a 0,1 %-ot. |
| --- | --- |

(128)

A vizsgálati időszakban egy vállalat vett részt ebben a programban. Előnye azonban elhanyagolhatónak tekinthető, mivel nem éri el a 0,1 %-ot.

3.9.   Észak-dakotai jövedelemadó-jóváírás a biodízel tekintetében

a)   Jogalap

| (129) | A biodízel-üzemanyag keverése után járó adójóváírás az N.D.C.C. 57-38-01.22. szakaszán alapul. |
| --- | --- |

(129)

A biodízel-üzemanyag keverése után járó adójóváírás az N.D.C.C. 57-38-01.22. szakaszán alapul.

b)   Jogosultság

| (130) | Az adófizetőnek az észak-dakotai személyi jövedelemadó hatálya alatt kell állnia, és az N.D.C.C. 57-43.2-05. szakaszának (1) bekezdése értelmében az Állami Adóhivatal által kiadott engedéllyel kell rendelkeznie, mint biodízel-üzemanyagot keverő üzemanyag-beszállítónak. |
| --- | --- |

(130)

Az adófizetőnek az észak-dakotai személyi jövedelemadó hatálya alatt kell állnia, és az N.D.C.C. 57-43.2-05. szakaszának (1) bekezdése értelmében az Állami Adóhivatal által kiadott engedéllyel kell rendelkeznie, mint biodízel-üzemanyagot keverő üzemanyag-beszállítónak.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (131) | Az adófizető az általa fizetendő adóból a biodízelüzemanyag-keverék egy gallonja után 0,05 USD adójóváírásra jogosult, feltéve hogy a keverék legalább 5 % biodízelt tartalmaz (B5). |
| --- | --- |

(131)

Az adófizető az általa fizetendő adóból a biodízelüzemanyag-keverék egy gallonja után 0,05 USD adójóváírásra jogosult, feltéve hogy a keverék legalább 5 % biodízelt tartalmaz (B5).

d)   Következtetés

| (132) | Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel egyébként beszedendő kormányzati bevétel (társasági adó) elengedését, illetve be nem szedését foglalja magában. A vállalat által fizetendő adó csökkentése előnyhöz juttatja a vállalatot. |
| --- | --- |

(132)

Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel egyébként beszedendő kormányzati bevétel (társasági adó) elengedését, illetve be nem szedését foglalja magában. A vállalat által fizetendő adó csökkentése előnyhöz juttatja a vállalatot.

e)   A támogatás mértékének kiszámítása

| (133) | A vizsgálati időszakban egy vállalat vett részt ebben a programban. Előnye azonban elhanyagolhatónak tekinthető, mivel nem éri el a 0,1 %-ot. |
| --- | --- |

(133)

A vizsgálati időszakban egy vállalat vett részt ebben a programban. Előnye azonban elhanyagolhatónak tekinthető, mivel nem éri el a 0,1 %-ot.

3.10.   Texasi adómentesség az etanol- és biodízelkeverék tekintetében

| (134) | A texasi kódex szerint a motorüzemanyagot – a dízelüzemanyagot is ideértve – állami jövedéki adó terheli. A dízelüzemanyag után fizetendő állami adót a törvény szerint az eladási árhoz kell hozzáadni minden további értékesítés során, így az adót végül az üzemanyag felhasználója vagy fogyasztója fizeti meg. A biodízelt a texasi állami törvények külön termékként kezelik. A biodízel nem adóköteles termék. Ez azt jelenti, hogy a biodízelgyártónak nem kell adót beszednie a vásárlótól az Állami Adóhivatal nevében, és nem kell ezt az adót a hivatalnak megfizetnie. Megállapítást nyert, hogy a biodízelgyártók nem szereznek előnyt az etanol- és biodízelkeverék után járó texasi adómentesség révén, és hogy amennyiben a texasi törvény azon rendelkezése révén, hogy egy adott termékre nem vet ki adót, mindenki előnyben részesülhet az államban, ez az előny a végső fogyasztónál jelenik meg. Ezekre a körülményekre tekintettel ezt a programot nem lehet kiegyenlíthetőnek tekinteni. |
| --- | --- |

(134)

A texasi kódex szerint a motorüzemanyagot – a dízelüzemanyagot is ideértve – állami jövedéki adó terheli. A dízelüzemanyag után fizetendő állami adót a törvény szerint az eladási árhoz kell hozzáadni minden további értékesítés során, így az adót végül az üzemanyag felhasználója vagy fogyasztója fizeti meg. A biodízelt a texasi állami törvények külön termékként kezelik. A biodízel nem adóköteles termék. Ez azt jelenti, hogy a biodízelgyártónak nem kell adót beszednie a vásárlótól az Állami Adóhivatal nevében, és nem kell ezt az adót a hivatalnak megfizetnie. Megállapítást nyert, hogy a biodízelgyártók nem szereznek előnyt az etanol- és biodízelkeverék után járó texasi adómentesség révén, és hogy amennyiben a texasi törvény azon rendelkezése révén, hogy egy adott termékre nem vet ki adót, mindenki előnyben részesülhet az államban, ez az előny a végső fogyasztónál jelenik meg. Ezekre a körülményekre tekintettel ezt a programot nem lehet kiegyenlíthetőnek tekinteni.

3.11.   Texasi üzemanyagetanol- és biodízeltermelést ösztönző program

a)   Jogalap

| (135) | A texasi mezőgazdasági kódex 16. fejezete; az üzemanyagetanol- és biodízeltermelést ösztönző program szabályai; és az üzemanyagetanol- és biodízeltermelést ösztönző program iránymutatásai. |
| --- | --- |

(135)

A texasi mezőgazdasági kódex 16. fejezete; az üzemanyagetanol- és biodízeltermelést ösztönző program szabályai; és az üzemanyagetanol- és biodízeltermelést ösztönző program iránymutatásai.

b)   Jogosultság

| (136) | A program támogatást nyújtott az arra jogosult, etanol- és biodízelgyártó vállalatoknak. A támogatást igénylő gyártónak kérelmet kellett benyújtania, amelyben a következőket igazolja:






  1. | az üzem üzemanyag-etanol vagy biodízel termelésére alkalmas; |
| --- | --- | --- |

(136)

A program támogatást nyújtott az arra jogosult, etanol- és biodízelgyártó vállalatoknak. A támogatást igénylő gyártónak kérelmet kellett benyújtania, amelyben a következőket igazolja:

1.

az üzem üzemanyag-etanol vagy biodízel termelésére alkalmas;

| 2. | a gyártó jelentős beruházást tett az üzemben; és |
| --- | --- |

2.

a gyártó jelentős beruházást tett az üzemben; és

| 3. | az üzem állandó létesítmény Texasban. |
| --- | --- |

3.

az üzem állandó létesítmény Texasban.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (137) | A program arról rendelkezett, hogy az a gyártó, aki egy bejegyzett üzemben előállított biodízel egy gallonja után 3,2 cent illetéket fizet, gallononként 20 centre jogosult az egyes bejegyzett üzemekben előállított biodízel után, az üzemi termelés megkezdésének napjától számított 10 évig. |
| --- | --- |

(137)

A program arról rendelkezett, hogy az a gyártó, aki egy bejegyzett üzemben előállított biodízel egy gallonja után 3,2 cent illetéket fizet, gallononként 20 centre jogosult az egyes bejegyzett üzemekben előállított biodízel után, az üzemi termelés megkezdésének napjától számított 10 évig.

| (138) | A bejegyzett üzem havi termelési jelentést nyújt be, és egy minősített állami könyvvizsgáló által hitelesített negyedéves jelentést. A negyedéves jelentés benyújtásakor az üzem gallononként 3,2 cent illetéket fizet. Ezt az illetéket megszorozzák 5,25-tel, és így gallononként 20 cent ösztönzőt fizetnek az üzemnek. Üzemenként évente csak az első 18 millió gallon után jár ösztönző. |
| --- | --- |

(138)

A bejegyzett üzem havi termelési jelentést nyújt be, és egy minősített állami könyvvizsgáló által hitelesített negyedéves jelentést. A negyedéves jelentés benyújtásakor az üzem gallononként 3,2 cent illetéket fizet. Ezt az illetéket megszorozzák 5,25-tel, és így gallononként 20 cent ösztönzőt fizetnek az üzemnek. Üzemenként évente csak az első 18 millió gallon után jár ösztönző.

| (139) | A program 2003 szeptemberében lépett hatályba, de az első kifizetésekre csak 2006 júniusában került sor, mivel a 2005 szeptembere és 2006 augusztusa közötti adóévig nem különítettek el forrásokat. A program 2007. augusztus 31. óta nem működik, mivel a texasi törvényhozás beszüntette a program finanszírozását a 2008–2009-es kétéves költségvetéstől (2007. szeptember – 2009. augusztus) kezdve. A program jogilag még mindig létezik Texasban. Ezen felül megállapítható, hogy az érintett vállalatok közül egy előnyt szerzett a program révén a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(139)

A program 2003 szeptemberében lépett hatályba, de az első kifizetésekre csak 2006 júniusában került sor, mivel a 2005 szeptembere és 2006 augusztusa közötti adóévig nem különítettek el forrásokat. A program 2007. augusztus 31. óta nem működik, mivel a texasi törvényhozás beszüntette a program finanszírozását a 2008–2009-es kétéves költségvetéstől (2007. szeptember – 2009. augusztus) kezdve. A program jogilag még mindig létezik Texasban. Ezen felül megállapítható, hogy az érintett vállalatok közül egy előnyt szerzett a program révén a vizsgálati időszakban.

d)   Következtetés

| (140) | Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel Texas állam kormánya által közvetlen kifizetésként nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. A támogatás előnyhöz juttatja az abban részesített vállalatokat az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. A program többek között biodízelgyártókra korlátozódik, ezért az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében egyedinek kell tekinteni, és ezért kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(140)

Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel Texas állam kormánya által közvetlen kifizetésként nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. A támogatás előnyhöz juttatja az abban részesített vállalatokat az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint. A program többek között biodízelgyártókra korlátozódik, ezért az alaprendelet 3. cikke (2) bekezdése a) pontjának értelmében egyedinek kell tekinteni, és ezért kiegyenlíthető.

e)   A támogatás mértékének kiszámítása

| (141) | A vizsgálati időszakban egy vállalat vett részt ebben a programban. A támogatás mértékét a vizsgálati időszakban teljesített kifizetések összege alapján számították ki. A támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült költségeket az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának értelmében levonták a teljesített kifizetésekből, és így jött ki a támogatás összege mint számláló. |
| --- | --- |

(141)

A vizsgálati időszakban egy vállalat vett részt ebben a programban. A támogatás mértékét a vizsgálati időszakban teljesített kifizetések összege alapján számították ki. A támogatás megszerzése során szükségszerűen felmerült költségeket az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának értelmében levonták a teljesített kifizetésekből, és így jött ki a támogatás összege mint számláló.

| (142) | A támogatás összegét az érintett vállalat által a vizsgálati időszakban teljesített összes értékesítéséhez rendelték hozzá, ez adta a nevezőt. |
| --- | --- |

(142)

A támogatás összegét az érintett vállalat által a vizsgálati időszakban teljesített összes értékesítéséhez rendelték hozzá, ez adta a nevezőt.

| (143) | Az érintett vállalat 0,3 %-os támogatásban részesült a programból a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(143)

Az érintett vállalat 0,3 %-os támogatásban részesült a programból a vizsgálati időszakban.

3.12.   Washington állam által a biodízeltermeléshez nyújtott adómentesség

| (144) | Washington állam adócsökkentéseket nyújt a vállalkozási és foglalkozási adó (Business and Occupation – B&O – tax) után, és adómentességet biztosít a vagyonadó és az állami tulajdon használatáért fizetendő adó után. |
| --- | --- |

(144)

Washington állam adócsökkentéseket nyújt a vállalkozási és foglalkozási adó (Business and Occupation – B&O – tax) után, és adómentességet biztosít a vagyonadó és az állami tulajdon használatáért fizetendő adó után.

| (145) | Washington államban nem alkalmaznak társaságiadó-rendszert. Ehelyett a vállalkozásoknak úgynevezett vállalkozási és foglalkozási adót („B&O–adót”) kell fizetniük a termelőtevékenység után. A termelőtevékenységet terhelő szokásos adókulcs a washingtoni állami jogszabályok eltérő rendelkezésének hiányában 0,484 %. |
| --- | --- |

(145)

Washington államban nem alkalmaznak társaságiadó-rendszert. Ehelyett a vállalkozásoknak úgynevezett vállalkozási és foglalkozási adót („B&O–adót”) kell fizetniük a termelőtevékenység után. A termelőtevékenységet terhelő szokásos adókulcs a washingtoni állami jogszabályok eltérő rendelkezésének hiányában 0,484 %.

| (146) | A vagyonadót illetően az alkalmazandó adókulcsot sok, egymást átfedő hatóság határozza meg, értéke ezért a Washington államban található helyi adóhatóságok szerint eltér. Az államban általánosan alkalmazott adókulcs azonban a forgalmi érték 1,2 %-a. |
| --- | --- |

(146)

A vagyonadót illetően az alkalmazandó adókulcsot sok, egymást átfedő hatóság határozza meg, értéke ezért a Washington államban található helyi adóhatóságok szerint eltér. Az államban általánosan alkalmazott adókulcs azonban a forgalmi érték 1,2 %-a.

| (147) | Az állami tulajdon használatáért fizetendő adót a vagyonadó helyett vetik ki, ha az adómentes vagyont, például az állami kikötői tulajdont adómentességben nem részesített személy, például üzletszerű tevékenységet folytató vállalkozás használja. Az adókulcs a szerződéses bérleti díj 12,84 %-a. |
| --- | --- |

(147)

Az állami tulajdon használatáért fizetendő adót a vagyonadó helyett vetik ki, ha az adómentes vagyont, például az állami kikötői tulajdont adómentességben nem részesített személy, például üzletszerű tevékenységet folytató vállalkozás használja. Az adókulcs a szerződéses bérleti díj 12,84 %-a.

a)   Jogalap

| (148) | A felülvizsgált washingtoni kódex (Revised Code of Washington – RCW) 82.04.260. szakasza (1) bekezdésének e) pontja szerint a tiszta bioüzemanyagot, többek között a biodízelt előállítókra alkalmazandó B&O adókulcs 0,484 %-ról 0,138 %-ra csökken. A csökkentett adókulcsot 2009. július 1-jéig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(148)

A felülvizsgált washingtoni kódex (Revised Code of Washington – RCW) 82.04.260. szakasza (1) bekezdésének e) pontja szerint a tiszta bioüzemanyagot, többek között a biodízelt előállítókra alkalmazandó B&O adókulcs 0,484 %-ról 0,138 %-ra csökken. A csökkentett adókulcsot 2009. július 1-jéig kell alkalmazni.

| (149) | Ami a vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentességet illeti, az RCW 84.36.635. és 82.29A.135. szakasza előírja, hogy az arra jogosult ingó és ingatlan vagyon mentes a vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alól. |
| --- | --- |

(149)

Ami a vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentességet illeti, az RCW 84.36.635. és 82.29A.135. szakasza előírja, hogy az arra jogosult ingó és ingatlan vagyon mentes a vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alól.

b)   Jogosultság

| (150) | A fent említett három adócsökkentés/adómentesség a bioüzemanyag-gyártókat illeti. Ezek a csökkentések/mentességek az egész államban igénybe vehetők, csak a jogosultsági feltételeket kell teljesíteni. |
| --- | --- |

(150)

A fent említett három adócsökkentés/adómentesség a bioüzemanyag-gyártókat illeti. Ezek a csökkentések/mentességek az egész államban igénybe vehetők, csak a jogosultsági feltételeket kell teljesíteni.

| (151) | Ami a B&O-adó csökkentésére való jogosultságot illeti, ezzel biodízelgyártók élhetnek, amint az fent is említésre került. |
| --- | --- |

(151)

Ami a B&O-adó csökkentésére való jogosultságot illeti, ezzel biodízelgyártók élhetnek, amint az fent is említésre került.

| (152) | Ami a vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentességet illeti, az arra jogosult ingó és ingatlan vagyon mentes a vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alól, amint az fent is említésre került. Az „arra jogosult” ingó és ingatlan vagyont elsődlegesen tiszta bioüzemanyag gyártásához kell használni. Az arra jogosult vagyon lehet a bioüzemanyag gyártásával összefüggésben használt épület, gépek és berendezések, egyéb ingóságok és földterület, a növénytermesztésre használt földterületet kivéve. Az épületeknek és berendezéseknek újaknak kell lenniük, és legfeljebb 2003 júliusa óta állhatnak fenn. |
| --- | --- |

(152)

Ami a vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentességet illeti, az arra jogosult ingó és ingatlan vagyon mentes a vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alól, amint az fent is említésre került. Az „arra jogosult” ingó és ingatlan vagyont elsődlegesen tiszta bioüzemanyag gyártásához kell használni. Az arra jogosult vagyon lehet a bioüzemanyag gyártásával összefüggésben használt épület, gépek és berendezések, egyéb ingóságok és földterület, a növénytermesztésre használt földterületet kivéve. Az épületeknek és berendezéseknek újaknak kell lenniük, és legfeljebb 2003 júliusa óta állhatnak fenn.

c)   Gyakorlati megvalósítás

| (153) | A B&O adó biodízelgyártókra alkalmazható csökkentésének igényléséhez a jogosult vállalatnak egyszerűen fel kell tüntetnie ezeknek a termékeknek az eladási értékét a megfelelő adóbevalláson. |
| --- | --- |

(153)

A B&O adó biodízelgyártókra alkalmazható csökkentésének igényléséhez a jogosult vállalatnak egyszerűen fel kell tüntetnie ezeknek a termékeknek az eladási értékét a megfelelő adóbevalláson.

| (154) | A vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentességet minden évben november 1-jéig lehet kérelmezni. A vagyonadó-mentességet a helyi megyei adóellenőrnél kell kérelmezni. Az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentességet az adóhivatalnál kell kérelmezni. |
| --- | --- |

(154)

A vagyonadó és az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentességet minden évben november 1-jéig lehet kérelmezni. A vagyonadó-mentességet a helyi megyei adóellenőrnél kell kérelmezni. Az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentességet az adóhivatalnál kell kérelmezni.

d)   Következtetés

| (155) | Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel Washington állam kormánya által az egyébként beszedendő kormányzati bevétel (B&O-adó) elengedéseként, illetve be nem szedéseként nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. A programban részt vevő vállalat által fizetendő adó csökkentése előnyhöz juttatja a vállalatot. A biodízelgyártókra alkalmazható csökkentett B&O-adókulcs egyedi, amennyiben bioüzemanyag-gyártókra (a biodízelt is ideértve), valamint más meghatározott tevékenységre korlátozódik, és ezért kiegyenlíthetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(155)

Ezt a programot az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében vett támogatásnak kell tekinteni, mivel Washington állam kormánya által az egyébként beszedendő kormányzati bevétel (B&O-adó) elengedéseként, illetve be nem szedéseként nyújtott pénzügyi hozzájárulást foglal magában. A programban részt vevő vállalat által fizetendő adó csökkentése előnyhöz juttatja a vállalatot. A biodízelgyártókra alkalmazható csökkentett B&O-adókulcs egyedi, amennyiben bioüzemanyag-gyártókra (a biodízelt is ideértve), valamint más meghatározott tevékenységre korlátozódik, és ezért kiegyenlíthetőnek tekinthető.

| (156) | A mintába felvett vállalatok egyike sem szerzett előnyt a vagyonadó-mentesség révén. Ilyen körülmények között ezen adómentességgel kapcsolatban nem lehet következtetést levonni. Egy vállalat részesült előnyben az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentesítés révén, de az előny összege nem érte le a 0,1 %-ot, ezért elhanyagolhatónak kell tekinteni. E körülmények között ezen adómentességgel kapcsolatban nem lehet következtetést levonni. |
| --- | --- |

(156)

A mintába felvett vállalatok egyike sem szerzett előnyt a vagyonadó-mentesség révén. Ilyen körülmények között ezen adómentességgel kapcsolatban nem lehet következtetést levonni. Egy vállalat részesült előnyben az állami tulajdon használata után fizetendő adó alóli mentesítés révén, de az előny összege nem érte le a 0,1 %-ot, ezért elhanyagolhatónak kell tekinteni. E körülmények között ezen adómentességgel kapcsolatban nem lehet következtetést levonni.

e)   A támogatás mértékének kiszámítása

| (157) | A B&O-adócsökkentési program révén egy vállalat szerzett előnyt a vizsgálati időszakban. A támogatás mértékét úgy számították ki, hogy a csökkentett B&O-adókulcsot alkalmazták a vállalat által a vizsgálati időszakban előállított biodízel árbevételére. A támogatás mértéke a biodízel vizsgálati időszakban eladott összes mennyiségének százalékos arányában kifejezve 0,7 % volt. |
| --- | --- |

(157)

A B&O-adócsökkentési program révén egy vállalat szerzett előnyt a vizsgálati időszakban. A támogatás mértékét úgy számították ki, hogy a csökkentett B&O-adókulcsot alkalmazták a vállalat által a vizsgálati időszakban előállított biodízel árbevételére. A támogatás mértéke a biodízel vizsgálati időszakban eladott összes mennyiségének százalékos arányában kifejezve 0,7 % volt.

3.13.   A kiegyenlíthető támogatások mértéke

| (158) | A kiegyenlíthető támogatások mértéke az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban, érték szerint 29,1 % és 41,1 % között változik a vizsgálat alá vont vállalatok tekintetében.











  (%) |
| --- | --- |
| Program
  Vállalat | Biodízel-keverék jóváírás | Mezőgazdasági biodízel-kistermelők jövedelemadó-jóváírása | Missouri minősített biodízel- gyártók ösztönző alapja | Texasi üzemanyag etanol-és biodízel-termelést ösztönző program | Washington állam biodízeltermeléshez nyújtott adómentessége | Összesen |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(158)

A kiegyenlíthető támogatások mértéke az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban, érték szerint 29,1 % és 41,1 % között változik a vizsgálat alá vont vállalatok tekintetében.

(%)

Program

Vállalat

Biodízel-keverék jóváírás

Mezőgazdasági biodízel-kistermelők jövedelemadó-jóváírása

Missouri minősített biodízel- gyártók ösztönző alapja

Texasi üzemanyag etanol-és biodízel-termelést ösztönző program

Washington állam biodízeltermeléshez nyújtott adómentessége

Összesen

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (159) | Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok tekintetében kiszámított támogatási különbözet – a mintába felvett együttműködő vállalatokra megállapított támogatási különbözet súlyozott átlaga alapján – 36,0 %. |
| --- | --- |

(159)

Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok tekintetében kiszámított támogatási különbözet – a mintába felvett együttműködő vállalatokra megállapított támogatási különbözet súlyozott átlaga alapján – 36,0 %.

| (160) | A többi amerikai exportőr tekintetében a Bizottság először az együttműködés mértékét határozta meg. Ennek alkalmával összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az USA-ból származó összes behozatallal, amint azt az USA kiviteli statisztikái feltüntetik. A megállapított együttműködési arány 81 %-os volt. Ezen az alapon az együttműködés mértékét a Bizottság magasnak ítélte. Ennélfogva úgy vélte, hogy – az intézkedések eredményességének biztosítása végett – helyénvaló a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó támogatási különbözetet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók tekintetében megállapított legmagasabb támogatási különbözet szintjén megállapítani. |
| --- | --- |

(160)

A többi amerikai exportőr tekintetében a Bizottság először az együttműködés mértékét határozta meg. Ennek alkalmával összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az USA-ból származó összes behozatallal, amint azt az USA kiviteli statisztikái feltüntetik. A megállapított együttműködési arány 81 %-os volt. Ezen az alapon az együttműködés mértékét a Bizottság magasnak ítélte. Ennélfogva úgy vélte, hogy – az intézkedések eredményességének biztosítása végett – helyénvaló a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó támogatási különbözetet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók tekintetében megállapított legmagasabb támogatási különbözet szintjén megállapítani.

4.   A KÖZÖSSÉGI GAZDASÁGI ÁGAZAT

4.1.   A közösségi termelés és az aktuális helyzet

| (161) | A Bizottság valamennyi rendelkezésre álló információt – ideértve a panaszban feltüntetett információt és a közösségi gyártóktól a vizsgálati eljárás megindítását megelőzően és azt követően beszerzett adatokat is – felhasznált a közösségi össztermelés megállapítására és a vizsgálat alátámasztására. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság valamennyi rendelkezésre álló információt – ideértve a panaszban feltüntetett információt és a közösségi gyártóktól a vizsgálati eljárás megindítását megelőzően és azt követően beszerzett adatokat is – felhasznált a közösségi össztermelés megállapítására és a vizsgálat alátámasztására.

| (162) | Ezen információ alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a közösségi össztermelés körülbelül 5 400 ezer tonna volt a vizsgálati időszakban. Azonos csoporthoz tartozó három vállalat esetében megállapítást nyert, hogy kapcsolatban állnak amerikai exportáló gyártókkal, és az érintett termékből a csoport maga is jelentős mennyiségeket importált a vele kapcsolatban álló amerikai exportőröktől. Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 10. cikkének (8) bekezdése értelmében ezek a vállalatok ki lettek zárva a közösségi termelés fogalmából. Következésképpen az aktuális helyzet megállapításának alapjául szolgáló termelési volumen 4 200–4 600 ezer tonna volt. |
| --- | --- |

(162)

Ezen információ alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a közösségi össztermelés körülbelül 5 400 ezer tonna volt a vizsgálati időszakban. Azonos csoporthoz tartozó három vállalat esetében megállapítást nyert, hogy kapcsolatban állnak amerikai exportáló gyártókkal, és az érintett termékből a csoport maga is jelentős mennyiségeket importált a vele kapcsolatban álló amerikai exportőröktől. Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 10. cikkének (8) bekezdése értelmében ezek a vállalatok ki lettek zárva a közösségi termelés fogalmából. Következésképpen az aktuális helyzet megállapításának alapjául szolgáló termelési volumen 4 200–4 600 ezer tonna volt.

| (163) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a panaszt támogató és a vizsgálatban együttműködő vállalatok a közösségi biodízeltermelés több mint 60 %-át képviselték a (162) preambulumbekezdésben megjelölt vizsgálati időszakban. Az alábbi (165) preambulumbekezdésben említett vállalatot, amely nem működött együtt a vizsgálatban, úgy tekintették, mint amely nem támogatja a panaszt. Megállapítható, hogy a panaszt és a vizsgálatot a közösségi termelés jelentős hányadát képviselő gyártók támogatták az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével és 10. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a panaszt támogató és a vizsgálatban együttműködő vállalatok a közösségi biodízeltermelés több mint 60 %-át képviselték a (162) preambulumbekezdésben megjelölt vizsgálati időszakban. Az alábbi (165) preambulumbekezdésben említett vállalatot, amely nem működött együtt a vizsgálatban, úgy tekintették, mint amely nem támogatja a panaszt. Megállapítható, hogy a panaszt és a vizsgálatot a közösségi termelés jelentős hányadát képviselő gyártók támogatták az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdésével és 10. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

4.2.   Mintavétel

| (164) | A közösségi gyártók nagy száma miatt a Bizottság úgy döntött, hogy a jelentős kár meglétét mintavétellel állapítja meg. Mintavételi formanyomtatványokat küldtek a hasonló termék valamennyi lehetséges közösségi gyártójának. Kezdetben több mint 40 vállalat adott használható információt a mintavételi formanyomtatványon, és vállalta a vizsgálatban való közreműködést. A (162) preambulumbekezdésben említett három vállalatot nem vették figyelembe a mintavételnél az említett preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt. |
| --- | --- |

(164)

A közösségi gyártók nagy száma miatt a Bizottság úgy döntött, hogy a jelentős kár meglétét mintavétellel állapítja meg. Mintavételi formanyomtatványokat küldtek a hasonló termék valamennyi lehetséges közösségi gyártójának. Kezdetben több mint 40 vállalat adott használható információt a mintavételi formanyomtatványon, és vállalta a vizsgálatban való közreműködést. A (162) preambulumbekezdésben említett három vállalatot nem vették figyelembe a mintavételnél az említett preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt.

| (165) | A fennmaradó vállalatokból egy 11 vállalatra kiterjedő mintát állítottak össze a lehető legnagyobb termelési és értékesítési reprezentatív mennyiség alapján, amint az a fenti (11) preambulumbekezdésben is kifejtésre került. A mintába eredetileg felvenni tervezett egyik gyártót ki kellett zárni, mivel nem működött együtt a vizsgálat során. A mintába felvett fennmaradó tíz vállalatot a közösségi össztermelés tekintetében reprezentatívnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(165)

A fennmaradó vállalatokból egy 11 vállalatra kiterjedő mintát állítottak össze a lehető legnagyobb termelési és értékesítési reprezentatív mennyiség alapján, amint az a fenti (11) preambulumbekezdésben is kifejtésre került. A mintába eredetileg felvenni tervezett egyik gyártót ki kellett zárni, mivel nem működött együtt a vizsgálat során. A mintába felvett fennmaradó tíz vállalatot a közösségi össztermelés tekintetében reprezentatívnak kell tekinteni.

| (166) | A továbbiakban a „közösségi gazdasági ágazatra” vagy a „mintába felvett közösségi gyártókra” tett hivatkozások alatt ezt a tíz, a mintába felvett gyártót kell érteni. |
| --- | --- |

(166)

A továbbiakban a „közösségi gazdasági ágazatra” vagy a „mintába felvett közösségi gyártókra” tett hivatkozások alatt ezt a tíz, a mintába felvett gyártót kell érteni.

5.   KÁR

| (167) | A fenti (17) preambulumbekezdésben említettek szerint a kárbecsléssel kapcsolatos tendenciák vizsgálata a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakot érintette. A vizsgálat azonban arra mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat gyakorlatilag 2004-ben indult be. Így helyénvalóbb volt az elemzést a 2005 és a vizsgálati időszak közötti időszakra jellemző tendenciák alapján elvégezni („elemzett időszak”). A következő kárbecslésben mindazonáltal szerepelnek a 2004 tekintetében gyűjtött információk is. |
| --- | --- |

(167)

A fenti (17) preambulumbekezdésben említettek szerint a kárbecsléssel kapcsolatos tendenciák vizsgálata a 2004 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakot érintette. A vizsgálat azonban arra mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat gyakorlatilag 2004-ben indult be. Így helyénvalóbb volt az elemzést a 2005 és a vizsgálati időszak közötti időszakra jellemző tendenciák alapján elvégezni („elemzett időszak”). A következő kárbecslésben mindazonáltal szerepelnek a 2004 tekintetében gyűjtött információk is.

5.1.   A közösségi fogyasztás

1.   táblázat

| Közösségi fogyasztás | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Index 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Közösségi fogyasztás

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Tonna

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Index 2005=100

60

100

155

207

206

| (168) | A közösségi fogyasztást az összes közösségi gyártó által a közösségi piacon előállított összes mennyiség alapján becsülték meg, a fenti (162) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint, ebből kivonták a kivitelüket, és hozzáadták az e vizsgálattal érintett országból és más harmadik országokból származó behozatalt. |
| --- | --- |

(168)

A közösségi fogyasztást az összes közösségi gyártó által a közösségi piacon előállított összes mennyiség alapján becsülték meg, a fenti (162) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint, ebből kivonták a kivitelüket, és hozzáadták az e vizsgálattal érintett országból és más harmadik országokból származó behozatalt.

| (169) | Ami az USA-ból származó behozatal volumenét illeti, a következő információforrások álltak rendelkezésre:






  — | a termék besorolása szerinti különböző KN-kódokra vonatkozó Eurostat-adatok; |
| --- | --- | --- |

(169)

Ami az USA-ból származó behozatal volumenét illeti, a következő információforrások álltak rendelkezésre:

—

a termék besorolása szerinti különböző KN-kódokra vonatkozó Eurostat-adatok;

| — | az USA kiviteli statisztikái; |
| --- | --- |

—

az USA kiviteli statisztikái;

| — | az érdekelt felek által átadott bizalmas jellegű behozatali statisztikai információk. |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek által átadott bizalmas jellegű behozatali statisztikai információk.

| (170) | Ezen információ elemzése azonban arra mutatott rá, hogy a fogyasztás becsléséhez az Eurostat adatait nem lehet felhasználni, mivel 2007 végéig nem volt külön KN-kód az érintett termék különböző típusainak vámbesorolásához. Az érintett termék behozatalát több olyan kód alá sorolták, amely más termékek behozatali adatait is tartalmazta. Így helyénvalóbb volt az USA kiviteli statisztikáit alkalmazni a megbízható behozatali és fogyasztási számadatok és behozatali tendenciák megállapítására. Ezen információforrás felhasználásakor figyelembe vették az USA-ból származó áruk Közösségbe történő beérkezéséhez szükséges szállítási időt, és így a kiviteli statisztikákat egy hónappal kiigazították ezen időkülönbség beszámítása érdekében. |
| --- | --- |

(170)

Ezen információ elemzése azonban arra mutatott rá, hogy a fogyasztás becsléséhez az Eurostat adatait nem lehet felhasználni, mivel 2007 végéig nem volt külön KN-kód az érintett termék különböző típusainak vámbesorolásához. Az érintett termék behozatalát több olyan kód alá sorolták, amely más termékek behozatali adatait is tartalmazta. Így helyénvalóbb volt az USA kiviteli statisztikáit alkalmazni a megbízható behozatali és fogyasztási számadatok és behozatali tendenciák megállapítására. Ezen információforrás felhasználásakor figyelembe vették az USA-ból származó áruk Közösségbe történő beérkezéséhez szükséges szállítási időt, és így a kiviteli statisztikákat egy hónappal kiigazították ezen időkülönbség beszámítása érdekében.

| (171) | A más országokból származó behozatalt és a közösségi gyártók kivitelét illetően a vizsgálat a panaszban bemutatott adatokra támaszkodott, tekintettel az Eurostat-adatok felhasználhatóságának fentiek szerinti korlátozott voltára. |
| --- | --- |

(171)

A más országokból származó behozatalt és a közösségi gyártók kivitelét illetően a vizsgálat a panaszban bemutatott adatokra támaszkodott, tekintettel az Eurostat-adatok felhasználhatóságának fentiek szerinti korlátozott voltára.

| (172) | A fentiek alapján megállapítható volt, hogy a közösségi biodízelfogyasztás 107 %-kal emelkedett 2005 és 2007 között, majd kis mértékben, 1 százalékponttal csökkent a vizsgálati időszakban. Általában véve a fogyasztás több mint kétszeresére nőtt az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(172)

A fentiek alapján megállapítható volt, hogy a közösségi biodízelfogyasztás 107 %-kal emelkedett 2005 és 2007 között, majd kis mértékben, 1 százalékponttal csökkent a vizsgálati időszakban. Általában véve a fogyasztás több mint kétszeresére nőtt az elemzett időszakban.

| (173) | A kereslet növekedése főként a tagállamok által a bioüzemanyagok használatának előmozdítására a közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) és az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (17) elfogadását követően hozott ösztönzőknek volt köszönhető. |
| --- | --- |

(173)

A kereslet növekedése főként a tagállamok által a bioüzemanyagok használatának előmozdítására a közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, 2003. május 8-i 2003/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) és az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (17) elfogadását követően hozott ösztönzőknek volt köszönhető.

5.2.   Az érintett országból származó behozatal volumene és a piaci részesedés

2.   táblázat

| USA-ból származó behozatal | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Index 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Piaci részesedés | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Index 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Forrás: az USA kiviteli statisztikái. |

USA-ból származó behozatal

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Tonna

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Index 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Piaci részesedés

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Index 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Forrás: az USA kiviteli statisztikái.

| (174) | Az USA-ból származó behozatal volumene jelentősen növekedett, a 2005. évi körülbelül 11 500 tonnáról a vizsgálati időszakban megfigyelt körülbelül 1 137 000 tonnára. |
| --- | --- |

(174)

Az USA-ból származó behozatal volumene jelentősen növekedett, a 2005. évi körülbelül 11 500 tonnáról a vizsgálati időszakban megfigyelt körülbelül 1 137 000 tonnára.

| (175) | Az elemzett időszakban tovább nőtt az USA-ból származó támogatott behozatal részesedése a közösségi piacon, a 2005. évi 0,4 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelt 17,2 %-ra. Ezért mind abszolút értelemben, mind az adott időszak közösségi fogyasztásához viszonyítva jelentősen növekedett a támogatott behozatal. |
| --- | --- |

(175)

Az elemzett időszakban tovább nőtt az USA-ból származó támogatott behozatal részesedése a közösségi piacon, a 2005. évi 0,4 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelt 17,2 %-ra. Ezért mind abszolút értelemben, mind az adott időszak közösségi fogyasztásához viszonyítva jelentősen növekedett a támogatott behozatal.

| (176) | A splash and dash kifejezést a biodízelágazatban tevékenykedő gazdasági szereplők azon eljárás leírására használják, amelynek során az állítólag külföldi eredetű biodízelt a Közösségbe szállítják az USA-n keresztül, ahol azt alapvetően csekély (a végső keverék 0,01 %-ának megfelelő) mennyiségű hagyományos dízelüzemanyaggal keverik, hogy a keverő támogatást igényelhessen az USA-ban. |
| --- | --- |

(176)

A splash and dash kifejezést a biodízelágazatban tevékenykedő gazdasági szereplők azon eljárás leírására használják, amelynek során az állítólag külföldi eredetű biodízelt a Közösségbe szállítják az USA-n keresztül, ahol azt alapvetően csekély (a végső keverék 0,01 %-ának megfelelő) mennyiségű hagyományos dízelüzemanyaggal keverik, hogy a keverő támogatást igényelhessen az USA-ban.

| (177) | Az amerikai felek azt állították, hogy a splash and dash ad magyarázatot a közösségi piacot elárasztó, USA-ból származó behozatalra, minthogy állításuk szerint az az USA-ból származó behozatal 40 %-át jelentette a vizsgálati időszakban. Ezek a felek azt is állították, hogy mivel a vizsgálatot az USA-ból származó biodízel behozatala tekintetében indították, a splash and dash-sel érintett mennyiségeket külön, más harmadik országokból származó behozatalként kellene kezelni a kárelemzés során. |
| --- | --- |

(177)

Az amerikai felek azt állították, hogy a splash and dash ad magyarázatot a közösségi piacot elárasztó, USA-ból származó behozatalra, minthogy állításuk szerint az az USA-ból származó behozatal 40 %-át jelentette a vizsgálati időszakban. Ezek a felek azt is állították, hogy mivel a vizsgálatot az USA-ból származó biodízel behozatala tekintetében indították, a splash and dash-sel érintett mennyiségeket külön, más harmadik országokból származó behozatalként kellene kezelni a kárelemzés során.

| (178) | A panaszos másrészről azzal érvelt, hogy a splash and dash típusú behozatal, ha egyáltalán sor került ilyenre, legfeljebb az USA exportvolumenének 10 %-át jelentette, és így jelentéktelennek tekinthető, és nem változtat azokon a megállapításokon, hogy az USA-ból nagy mennyiségű támogatott import került a közösségi piacra, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(178)

A panaszos másrészről azzal érvelt, hogy a splash and dash típusú behozatal, ha egyáltalán sor került ilyenre, legfeljebb az USA exportvolumenének 10 %-át jelentette, és így jelentéktelennek tekinthető, és nem változtat azokon a megállapításokon, hogy az USA-ból nagy mennyiségű támogatott import került a közösségi piacra, különösen a vizsgálati időszakban.

| (179) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA kiviteli statisztikái alapján nem lehet különbséget tenni az állítólag splash and dash eljárással kivitt biodízel és más, USA-ból származó, a „Kivitel” fejezetben feltüntettet kivitelek között. Ugyanezen statisztikákban alig lehetett olyan mennyiséget találni, amelyet az „Újrakivitel” fejezetben kellett volna bevallani. Az USA hatóságai azt is állították, hogy a „Kivitel” fejezetben szereplő valamennyi mennyiség olyan termék, amely a megítélés szerint az USA-ból származik. |
| --- | --- |

(179)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA kiviteli statisztikái alapján nem lehet különbséget tenni az állítólag splash and dash eljárással kivitt biodízel és más, USA-ból származó, a „Kivitel” fejezetben feltüntettet kivitelek között. Ugyanezen statisztikákban alig lehetett olyan mennyiséget találni, amelyet az „Újrakivitel” fejezetben kellett volna bevallani. Az USA hatóságai azt is állították, hogy a „Kivitel” fejezetben szereplő valamennyi mennyiség olyan termék, amely a megítélés szerint az USA-ból származik.

| (180) | Ráadásul a vizsgálat alá vont amerikai vállalatok többsége úgy nyilatkozott, hogy nem lehetett különbséget tenni a Közösségbe kivitt vagy a hazai piacon eladott mennyiségek, és az USA-ban termelt, illetve onnan származó, vagy a splash and dash eljárás keretében kivitt mennyiségek között. |
| --- | --- |

(180)

Ráadásul a vizsgálat alá vont amerikai vállalatok többsége úgy nyilatkozott, hogy nem lehetett különbséget tenni a Közösségbe kivitt vagy a hazai piacon eladott mennyiségek, és az USA-ban termelt, illetve onnan származó, vagy a splash and dash eljárás keretében kivitt mennyiségek között.

| (181) | A vizsgálat alá vont amerikai vállalatok esetében azt is megállapították, hogy minden biodízel-kivitelt úgy az amerikai exportőrök általi kivitel, mint a velük kapcsolatban álló importőrök által a Közösségbe történő behozatal során USA-ból származó biodízelként jelentettek be. |
| --- | --- |

(181)

A vizsgálat alá vont amerikai vállalatok esetében azt is megállapították, hogy minden biodízel-kivitelt úgy az amerikai exportőrök általi kivitel, mint a velük kapcsolatban álló importőrök által a Közösségbe történő behozatal során USA-ból származó biodízelként jelentettek be.

| (182) | A fentiek alapján, és figyelembe véve különösen, hogy az esetleges splash and dash típusú kivitelt is USA-ból származóként jelentették be, és azt az USA hatóságai is az USA-ból származónak tekintik, a Bizottság úgy véli, hogy nem indokolt nem amerikai behozatalnak tekinteni. |
| --- | --- |

(182)

A fentiek alapján, és figyelembe véve különösen, hogy az esetleges splash and dash típusú kivitelt is USA-ból származóként jelentették be, és azt az USA hatóságai is az USA-ból származónak tekintik, a Bizottság úgy véli, hogy nem indokolt nem amerikai behozatalnak tekinteni.

5.3.   A támogatott importár és az áralákínálás

5.3.1.   Egységnyi eladási ár

3.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Árak EUR/tonnában | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Index 2005=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Forrás: az USA kiviteli statisztikái és a mintába felvett amerikai exportőrök által a kérdőívekre adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Árak EUR/tonnában

463

575

600

596

616

Index 2005=100

81

100

104

104

107

Forrás: az USA kiviteli statisztikái és a mintába felvett amerikai exportőrök által a kérdőívekre adott válaszok.

| (183) | Az USA kiviteli statisztikáit az USA-ból származó támogatott behozatal ártendenciáinak megállapítására is használták, különösen a 2007. év tekintetében és a vizsgálati időszakban. A közösségi határokon alkalmazott árszint helyes meghatározása érdekében az átlagos exportárakat a megfelelő fuvardíjakkal és biztosítási költségekkel egészítették ki. Meg kell jegyezni, hogy az elemzett időszak korábbi szakaszai, azaz 2005 és 2006, illetve 2004 tekintetében az USA kiviteli statisztikái nem voltak teljesen megbízhatóak az eladási értékeket illetően, mivel az exportárak számított átlaga aránytalanul magas volt az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett árakhoz képest. Tekintettel ezekre a körülményekre, az USA átlagos exportárának meghatározásakor ezeknek az éveknek a tekintetében a mintába felvett amerikai exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszait vették alapul. |
| --- | --- |

(183)

Az USA kiviteli statisztikáit az USA-ból származó támogatott behozatal ártendenciáinak megállapítására is használták, különösen a 2007. év tekintetében és a vizsgálati időszakban. A közösségi határokon alkalmazott árszint helyes meghatározása érdekében az átlagos exportárakat a megfelelő fuvardíjakkal és biztosítási költségekkel egészítették ki. Meg kell jegyezni, hogy az elemzett időszak korábbi szakaszai, azaz 2005 és 2006, illetve 2004 tekintetében az USA kiviteli statisztikái nem voltak teljesen megbízhatóak az eladási értékeket illetően, mivel az exportárak számított átlaga aránytalanul magas volt az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett árakhoz képest. Tekintettel ezekre a körülményekre, az USA átlagos exportárának meghatározásakor ezeknek az éveknek a tekintetében a mintába felvett amerikai exportáló gyártók kérdőívekre adott válaszait vették alapul.

| (184) | Az USA-ból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban ingadozott, és összességében 7 %-os növekedést mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(184)

Az USA-ból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban ingadozott, és összességében 7 %-os növekedést mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között.

5.3.2.   Áralákínálás

| (185) | Az áralákínálás elemzéséhez a mintába felvett közösségi gyártók által a tőlük független vásárlóknak felszámolt eladási árak üzemi paritásra igazított súlyozott átlagát hasonlították össze az USA-ból származó behozatal súlyozott átlagárával, amelyet a mintába felvett amerikai exportáló gyártók tekintetében CIF-paritás alapján állapítottak meg. A vámok, behozatalt követő költségek és a biodízel-előállításhoz használt alapanyagok (lásd a következő preambulumbekezdést) különbségei tekintetében kiigazítást alkalmaztak, ahol ez szükséges volt. |
| --- | --- |

(185)

Az áralákínálás elemzéséhez a mintába felvett közösségi gyártók által a tőlük független vásárlóknak felszámolt eladási árak üzemi paritásra igazított súlyozott átlagát hasonlították össze az USA-ból származó behozatal súlyozott átlagárával, amelyet a mintába felvett amerikai exportáló gyártók tekintetében CIF-paritás alapján állapítottak meg. A vámok, behozatalt követő költségek és a biodízel-előállításhoz használt alapanyagok (lásd a következő preambulumbekezdést) különbségei tekintetében kiigazítást alkalmaztak, ahol ez szükséges volt.

| (186) | A vizsgálat az érintett termék különböző típusait azonosította, különösen a gyártási eljárásban használt alapanyagok alapján. Míg a Közösségben elsődlegesen használt alapanyag a repcemag, az amerikai gyártók más alapanyagokat használnak, mint amilyen a szójabab, a repce, a pálma stb. Tekintettel arra, hogy az alapanyag vitathatatlanul a legfontosabb nyersanyag az érintett termék előállítása során, a Bizottság úgy vélte, hogy az alapanyag különbözőségére tekintettel kiigazítást kell tenni. A kiigazítást tehát úgy számolták ki, hogy az feleljen meg az érintett termék megfelelő típusai és a repcemagból előállított terméktípus közötti különbség piaci értékének. Ilyen módon mind a közösségi gazdasági ágazat súlyozott eladási átlagárát, mind az érintett behozatal súlyozott átlagárát ugyanazon alapanyag, azaz a repcemag alapján számították ki. |
| --- | --- |

(186)

A vizsgálat az érintett termék különböző típusait azonosította, különösen a gyártási eljárásban használt alapanyagok alapján. Míg a Közösségben elsődlegesen használt alapanyag a repcemag, az amerikai gyártók más alapanyagokat használnak, mint amilyen a szójabab, a repce, a pálma stb. Tekintettel arra, hogy az alapanyag vitathatatlanul a legfontosabb nyersanyag az érintett termék előállítása során, a Bizottság úgy vélte, hogy az alapanyag különbözőségére tekintettel kiigazítást kell tenni. A kiigazítást tehát úgy számolták ki, hogy az feleljen meg az érintett termék megfelelő típusai és a repcemagból előállított terméktípus közötti különbség piaci értékének. Ilyen módon mind a közösségi gazdasági ágazat súlyozott eladási átlagárát, mind az érintett behozatal súlyozott átlagárát ugyanazon alapanyag, azaz a repcemag alapján számították ki.

| (187) | A fenti módszer alapján megállapítható volt, hogy az amerikai és közösségi árak közötti különbség a közösségi gazdasági ágazat súlyozott üzemi átlagárának százalékos arányában kifejezve 18,9 % és 33,0 % között változik; ez az áralákínálás mértéke. |
| --- | --- |

(187)

A fenti módszer alapján megállapítható volt, hogy az amerikai és közösségi árak közötti különbség a közösségi gazdasági ágazat súlyozott üzemi átlagárának százalékos arányában kifejezve 18,9 % és 33,0 % között változik; ez az áralákínálás mértéke.

5.4.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (188) | Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a támogatott behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám kiértékelésére, amelyet az adott gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak. |
| --- | --- |

(188)

Az alaprendelet 8. cikkének (5) bekezdésével összhangban a támogatott behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám kiértékelésére, amelyet az adott gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak.

5.4.1.   Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás

4.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás
  (tonna) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Index 2005=100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Termelés
  (tonna) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Index 2005=100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Kapacitáskihasználás | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Index 2005=100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Termelési kapacitás

(tonna)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Index 2005=100

58

100

142

238

274

Termelés

(tonna)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Index 2005=100

58

100

149

225

248

Kapacitáskihasználás

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Index 2005=100

102

100

106

95

91

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (189) | A megnövekedett fogyasztással összhangban a mintába felvett közösségi gyártók termelési kapacitása is folyamatosan növekedett az elemzett időszakban. Ez a kapacitás 42 %-kal nőtt 2005 és 2006 között, ezt követően 68 %-kal tovább növekedett 2007-ben, majd még 15 %-kal a 2007 és a vizsgálati időszak között. Ez összességében 174 %-os növekedést jelent az elemzett időszakban. A termelési kapacitás növekedése azon új beruházásoknak köszönhető, amelyeket a kereslet-növekedésben bízva hajtottak végre. |
| --- | --- |

(189)

A megnövekedett fogyasztással összhangban a mintába felvett közösségi gyártók termelési kapacitása is folyamatosan növekedett az elemzett időszakban. Ez a kapacitás 42 %-kal nőtt 2005 és 2006 között, ezt követően 68 %-kal tovább növekedett 2007-ben, majd még 15 %-kal a 2007 és a vizsgálati időszak között. Ez összességében 174 %-os növekedést jelent az elemzett időszakban. A termelési kapacitás növekedése azon új beruházásoknak köszönhető, amelyeket a kereslet-növekedésben bízva hajtottak végre.

| (190) | A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitásának növekedését ugyanis a bioüzemanyag és más megújuló üzemanyagok közösségi fogyasztásával kapcsolatosan a 2003/30/EK irányelv által kitűzött 5,75 %-os célérték fényében kell vizsgálni, amely arányt a 2010. december 31-ig a Közösségben forgalomba hozott, minden közlekedési célú benzin és dízel energiatartalma alapján kell kiszámítani. Ezen felül 2007 márciusában az Európai Tanács 10 %-os kötelező küszöbértéket tűzött ki a biodízelnek a közösségi közlekedés összes benzin- és dízelfogyasztásából való részesedése tekintetében, amely értéket valamennyi tagállamnak el kell érnie 2020-ra (18). Ez a célkitűzés kőolaj-egyenértéken számolva körülbelül 33 millió tonnával növeli a közösségi bioüzemanyag-fogyasztást arra az évre. A termelési kapacitás az egész Közösségben csak 6 millió tonnára volt becsülhető 2006-ban. A fentiekre tekintettel érthető, hogy a közösségi gyártók új kapacitásokba fektettek be a keresletnövekedésben bízva. |
| --- | --- |

(190)

A közösségi gazdasági ágazat termelési kapacitásának növekedését ugyanis a bioüzemanyag és más megújuló üzemanyagok közösségi fogyasztásával kapcsolatosan a 2003/30/EK irányelv által kitűzött 5,75 %-os célérték fényében kell vizsgálni, amely arányt a 2010. december 31-ig a Közösségben forgalomba hozott, minden közlekedési célú benzin és dízel energiatartalma alapján kell kiszámítani. Ezen felül 2007 márciusában az Európai Tanács 10 %-os kötelező küszöbértéket tűzött ki a biodízelnek a közösségi közlekedés összes benzin- és dízelfogyasztásából való részesedése tekintetében, amely értéket valamennyi tagállamnak el kell érnie 2020-ra (18). Ez a célkitűzés kőolaj-egyenértéken számolva körülbelül 33 millió tonnával növeli a közösségi bioüzemanyag-fogyasztást arra az évre. A termelési kapacitás az egész Közösségben csak 6 millió tonnára volt becsülhető 2006-ban. A fentiekre tekintettel érthető, hogy a közösségi gyártók új kapacitásokba fektettek be a keresletnövekedésben bízva.

| (191) | A hasonló termék közösségi gazdasági ágazat általi előállítása szintén folyamatosan nőtt; az elemzett időszakban összességében 148 %-kal. |
| --- | --- |

(191)

A hasonló termék közösségi gazdasági ágazat általi előállítása szintén folyamatosan nőtt; az elemzett időszakban összességében 148 %-kal.

| (192) | A termelési volumen növekedésének a termelési kapacitás növekedéséhez viszonyított lassabb üteme következtében a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 9 %-kal csökkent az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(192)

A termelési volumen növekedésének a termelési kapacitás növekedéséhez viszonyított lassabb üteme következtében a közösségi gazdasági ágazat kapacitáskihasználása 9 %-kal csökkent az elemzett időszakban.

5.4.2.   Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységár a Közösségben

5.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen
  (tonna) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Index 2005=100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Piaci részesedés | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Index 2005=100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Átlagár
  (EUR/tonna) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Index 2005=100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen

(tonna)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Index 2005=100

59

100

147

221

243

Piaci részesedés

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Index 2005=100

97

100

95

107

118

Átlagár

(EUR/tonna)

655

759

900

892

933

Index 2005=100

86

100

119

118

123

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (193) | A fogyasztás alakulásával összhangban a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene folyamatosan nőtt a közösségi piacon; összességében 143 %-kal az elemzett időszakban. Ugyanebben az időszakban a közösségi gazdasági ágazat a piaci részesedését is növelte 4,5 százalékponttal. |
| --- | --- |

(193)

A fogyasztás alakulásával összhangban a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene folyamatosan nőtt a közösségi piacon; összességében 143 %-kal az elemzett időszakban. Ugyanebben az időszakban a közösségi gazdasági ágazat a piaci részesedését is növelte 4,5 százalékponttal.

| (194) | A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási ára a közösségi piacon 23 %-kal emelkedett az elemzett időszakban. Az áremelkedést a nyersanyagköltség és egyéb ráfordítások költségének növekedése indokolta. |
| --- | --- |

(194)

A közösségi gazdasági ágazat átlagos eladási ára a közösségi piacon 23 %-kal emelkedett az elemzett időszakban. Az áremelkedést a nyersanyagköltség és egyéb ráfordítások költségének növekedése indokolta.

5.4.3.   Növekedés

| (195) | A közösségi gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók is tükrözik, vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés. A közösségi piacon az elemzett időszakban megugró fogyasztás ellenére a mintába felvett közösségi gyártók piaci részesedésének növekedése viszonylag szerénynek volt mondható. Különösen 2006 és a vizsgálati időszak között a mintába felvett közösségi gyártók mindössze 5,8 százalékpontos piaci részesedést szereztek. Ugyanebben az időszakban a támogatott behozatal több mint 16 százalékpontos piaci részesedéshez jutott. Az a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében negatívan érintette gazdasági helyzetét. Ez több kártényezőt, ideértve a termelést, a termelési kapacitás kihasználását, a termelékenységet, az értékesítést, a befektetési politikát, a beruházások megtérülését, súlyosan érintett. |
| --- | --- |

(195)

A közösségi gazdasági ágazat növekedését a volumenmutatók is tükrözik, vagyis a termelés, az értékesítés, főként pedig a piaci részesedés. A közösségi piacon az elemzett időszakban megugró fogyasztás ellenére a mintába felvett közösségi gyártók piaci részesedésének növekedése viszonylag szerénynek volt mondható. Különösen 2006 és a vizsgálati időszak között a mintába felvett közösségi gyártók mindössze 5,8 százalékpontos piaci részesedést szereztek. Ugyanebben az időszakban a támogatott behozatal több mint 16 százalékpontos piaci részesedéshez jutott. Az a tény, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kiaknázni a piaci növekedést, összességében negatívan érintette gazdasági helyzetét. Ez több kártényezőt, ideértve a termelést, a termelési kapacitás kihasználását, a termelékenységet, az értékesítést, a befektetési politikát, a beruházások megtérülését, súlyosan érintett.

5.4.4.   Készletek

6.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek
  (tonna) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Index 2005=100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Készletek

(tonna)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Index 2005=100

76

100

233

378

399

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (196) | Az elemzett időszakban a biodízelkészletek körülbelül 200 %-kal nőttek. Ez a készletnövekedés a teljes elemzett időszakra jellemző volt, és még erőteljesebben követte a közösségi gazdasági ágazat termelési volumenének ugyanezen időszakban bekövetkezett növekedését. Ugyanakkor úgy kell tekinteni, hogy mivel a biodízelt nem lehet 6 hónapnál tovább tárolni (az átlagos raktározási idő körülbelül három hónap), a készletekre vonatkozó adatok csak kis mértékben hasznosak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelésé szempontjából. |
| --- | --- |

(196)

Az elemzett időszakban a biodízelkészletek körülbelül 200 %-kal nőttek. Ez a készletnövekedés a teljes elemzett időszakra jellemző volt, és még erőteljesebben követte a közösségi gazdasági ágazat termelési volumenének ugyanezen időszakban bekövetkezett növekedését. Ugyanakkor úgy kell tekinteni, hogy mivel a biodízelt nem lehet 6 hónapnál tovább tárolni (az átlagos raktározási idő körülbelül három hónap), a készletekre vonatkozó adatok csak kis mértékben hasznosak a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelésé szempontjából.

5.4.5.   Nyereségesség, beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és a tőkebevonás képessége

7.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Index 2005=100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Beruházások ezer EUR-ban | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Index 2005=100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Beruházások megtérülése | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Index 2005=100 | 80 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Pénzáramlás ezer EUR-ban | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Index 2005=100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Nyereségesség

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Index 2005=100

51

100

98

31

31

Beruházások ezer EUR-ban

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Index 2005=100

28

100

335

198

185

Beruházások megtérülése

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Index 2005=100

80

100

95

20

20

Pénzáramlás ezer EUR-ban

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Index 2005=100

18

100

163

127

138

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (197) | A mintába felvett közösségi gyártók nyereségességét úgy állapították meg, hogy a hasonló termék közösségi piacon történő értékesítéséből származó nettó adózás előtti nyereséget ezen értékesítések bevételének százalékos arányában fejezték ki. Az elemzett időszakban a mintába felvett közösségi gyártók nyereségessége a 2005. évi 18,3 %-os nyereségről 5,7 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. Ez az elemzett időszakban 12,6 százalékpontos visszaesést jelent. |
| --- | --- |

(197)

A mintába felvett közösségi gyártók nyereségességét úgy állapították meg, hogy a hasonló termék közösségi piacon történő értékesítéséből származó nettó adózás előtti nyereséget ezen értékesítések bevételének százalékos arányában fejezték ki. Az elemzett időszakban a mintába felvett közösségi gyártók nyereségessége a 2005. évi 18,3 %-os nyereségről 5,7 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban. Ez az elemzett időszakban 12,6 százalékpontos visszaesést jelent.

| (198) | A mintába felvett közösségi gyártók biodízeltermeléssel kapcsolatos beruházásainak szintje 235 %-kal növekedett 2005 és 2006 között. Ez a növekedés a termelési kapacitás azon bővítésével függött össze, amelyet a közösségi kereslet növekedésében bízva végeztek el. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a legtöbb esetben a beruházásokat legalább két évvel azelőtt megtervezik, mielőtt a biodízelüzem teljes kapacitással működik. Ugyanezek a gyártók a beruházásokat 2007-ben és vizsgálati időszakban is folytatták, jóllehet jóval lassabb ütemben. Ez az időszak egybeesik azzal, amikor a támogatott behozatal elárasztotta a közösségi piacot. |
| --- | --- |

(198)

A mintába felvett közösségi gyártók biodízeltermeléssel kapcsolatos beruházásainak szintje 235 %-kal növekedett 2005 és 2006 között. Ez a növekedés a termelési kapacitás azon bővítésével függött össze, amelyet a közösségi kereslet növekedésében bízva végeztek el. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a legtöbb esetben a beruházásokat legalább két évvel azelőtt megtervezik, mielőtt a biodízelüzem teljes kapacitással működik. Ugyanezek a gyártók a beruházásokat 2007-ben és vizsgálati időszakban is folytatták, jóllehet jóval lassabb ütemben. Ez az időszak egybeesik azzal, amikor a támogatott behozatal elárasztotta a közösségi piacot.

| (199) | A mintába felvett közösségi gyártók beruházásainak megtérülése, ami az adózás előtti eredményüket a biodízeltermelésben felhasznált eszközök átlagos nyitó és záró nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában fejezi ki, veszteségre utaló tendenciát követett. A tényleges visszaesés azonban sokkal drámaibb volt; mintegy 91 százalékpontos csökkenést mutatott az elemzett időszakban. Elfogadott tény, hogy a beruházás megtérülésének gyengülése egyértelműen jelzi a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását. |
| --- | --- |

(199)

A mintába felvett közösségi gyártók beruházásainak megtérülése, ami az adózás előtti eredményüket a biodízeltermelésben felhasznált eszközök átlagos nyitó és záró nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában fejezi ki, veszteségre utaló tendenciát követett. A tényleges visszaesés azonban sokkal drámaibb volt; mintegy 91 százalékpontos csökkenést mutatott az elemzett időszakban. Elfogadott tény, hogy a beruházás megtérülésének gyengülése egyértelműen jelzi a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását.

| (200) | A pénzáramlás tendenciája, amely az ágazat önfinanszírozási képességére utal, 38 %-os növekedést mutatott az elemzett időszakban. A nyereségesség ugyanazon időszakban bekövetkező visszaesése ellenére ez a mutató pozitív tendenciára utal, amely főként annak köszönhető, hogy növekedtek az értékcsökkenési leírások, és ezeket a pénzáramlás megállapításánál figyelembe lehet venni. További ok volt, hogy a nyereség abszolút értelemben vett csökkenése a figyelembe vett időszakban nem volt olyan erőteljes, mint a forgalom visszaesése. 2006 és a vizsgálati időszak között azonban a pénzáramlás 15 %-os csökkenést mutatott, ami visszaesésre utal az elemzett időszak azon későbbi szakaszában, amikor a támogatott import még inkább jelen volt a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(200)

A pénzáramlás tendenciája, amely az ágazat önfinanszírozási képességére utal, 38 %-os növekedést mutatott az elemzett időszakban. A nyereségesség ugyanazon időszakban bekövetkező visszaesése ellenére ez a mutató pozitív tendenciára utal, amely főként annak köszönhető, hogy növekedtek az értékcsökkenési leírások, és ezeket a pénzáramlás megállapításánál figyelembe lehet venni. További ok volt, hogy a nyereség abszolút értelemben vett csökkenése a figyelembe vett időszakban nem volt olyan erőteljes, mint a forgalom visszaesése. 2006 és a vizsgálati időszak között azonban a pénzáramlás 15 %-os csökkenést mutatott, ami visszaesésre utal az elemzett időszak azon későbbi szakaszában, amikor a támogatott import még inkább jelen volt a közösségi piacon.

5.4.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

8.   táblázat

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás – Teljesidő egyenérték (FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Index 2005=100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Termelékenység
  (tonna/FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Index 2005=100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Bérek EUR/FTE | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Index 2005=100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok. |

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás – Teljesidő egyenérték (FTE)

61

182

278

462

506

Index 2005=100

34

100

153

254

278

Termelékenység

(tonna/FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Index 2005=100

174

100

98

89

89

Bérek EUR/FTE

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Index 2005=100

105

100

91

93

94

Forrás: a mintába felvett közösségi gyártók által adott válaszok.

| (201) | A termelési és értékesítési volumen növekedésével összhangban a közösségi gazdasági ágazatban 178 %-kal nőtt a foglalkoztatottság az elemzett időszakban. Meg kell jegyezni, hogy a biodízelágazat tőkeigényes ágazat, amelyben nincs szükség óriási munkaerőre a gyártási folyamat során. |
| --- | --- |

(201)

A termelési és értékesítési volumen növekedésével összhangban a közösségi gazdasági ágazatban 178 %-kal nőtt a foglalkoztatottság az elemzett időszakban. Meg kell jegyezni, hogy a biodízelágazat tőkeigényes ágazat, amelyben nincs szükség óriási munkaerőre a gyártási folyamat során.

| (202) | Az elemzett időszakban az átlagbér 6 %-kal csökkent. Ez azzal magyarázható, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a termelés bővítése érdekében az elemzett időszak vége felé felvett további munkaerő alacsonyabb képesítéssel rendelkezett. |
| --- | --- |

(202)

Az elemzett időszakban az átlagbér 6 %-kal csökkent. Ez azzal magyarázható, hogy a közösségi gazdasági ágazat által a termelés bővítése érdekében az elemzett időszak vége felé felvett további munkaerő alacsonyabb képesítéssel rendelkezett.

| (203) | A termelékenység 11 %-kal csökkent 2005 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(203)

A termelékenység 11 %-kal csökkent 2005 és a vizsgálati időszak között.

5.4.7.   A tényleges támogatási különbözet és a múltbeli támogatást követő helyreállás

| (204) | Az amerikai exportőröknek nyújtott támogatás különbözetét a támogatásokról szóló fenti szakasz határozza meg; ezek a támogatások jóval meghaladják a de minimis küszöböt. Ezen felül, tekintettel a támogatott behozatal volumenére és áraira, a tényleges támogatási különbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(204)

Az amerikai exportőröknek nyújtott támogatás különbözetét a támogatásokról szóló fenti szakasz határozza meg; ezek a támogatások jóval meghaladják a de minimis küszöböt. Ezen felül, tekintettel a támogatott behozatal volumenére és áraira, a tényleges támogatási különbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.4.8.   A mintába fel nem vett közösségi gyártók

| (205) | A közösségi piacra vonatkozó adatok elemzése azt mutatja, hogy a mintába felvetteken és a (162) preambulumbekezdésben említetteken kívüli közösségi gyártók tekintélyes piaci részesedést vesztettek az elemzett időszakban a saját gyártású biodízel közösségi piacon való értékesítése tekintetében. A gyártók piaci részesedésének csökkenése több mint 20 százalékpontra becsülhető az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(205)

A közösségi piacra vonatkozó adatok elemzése azt mutatja, hogy a mintába felvetteken és a (162) preambulumbekezdésben említetteken kívüli közösségi gyártók tekintélyes piaci részesedést vesztettek az elemzett időszakban a saját gyártású biodízel közösségi piacon való értékesítése tekintetében. A gyártók piaci részesedésének csökkenése több mint 20 százalékpontra becsülhető az elemzett időszakban.

| (206) | A panaszos által adott információkból kitűnt, hogy e vállalatok közül sokan vagy abbahagyták a biodízellel kapcsolatos tevékenységet, vagy csökkentették azt, és ezért nem tudtak megfelelően együttműködni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(206)

A panaszos által adott információkból kitűnt, hogy e vállalatok közül sokan vagy abbahagyták a biodízellel kapcsolatos tevékenységet, vagy csökkentették azt, és ezért nem tudtak megfelelően együttműködni a vizsgálatban.

| (207) | Ezen felül számos olyan vállalat, amely információt adott át a mintavételi eljárás keretében, azt állította, hogy a termelést és a személyzetet az USA-ból származó olcsó behozatal miatt kellett leépítenie. Más olyan gyártók is ehhez hasonló észrevételeket tettek, akik be akarták indítani a termelést, de a piacra lépést el kellett halasztaniuk az USA-ból származó olcsó import beáramlása miatt, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(207)

Ezen felül számos olyan vállalat, amely információt adott át a mintavételi eljárás keretében, azt állította, hogy a termelést és a személyzetet az USA-ból származó olcsó behozatal miatt kellett leépítenie. Más olyan gyártók is ehhez hasonló észrevételeket tettek, akik be akarták indítani a termelést, de a piacra lépést el kellett halasztaniuk az USA-ból származó olcsó import beáramlása miatt, különösen a vizsgálati időszakban.

| (208) | A mintába felvett közösségi gyártók által elszenvedett kárra vonatkozó következtetéseket tehát a mintába fel nem vett gyártókra vonatkozó fenti adatok is megerősíthetik. |
| --- | --- |

(208)

A mintába felvett közösségi gyártók által elszenvedett kárra vonatkozó következtetéseket tehát a mintába fel nem vett gyártókra vonatkozó fenti adatok is megerősíthetik.

5.5.   A kárral kapcsolatos következtetés

| (209) | A növekvő kereslettel összefüggésben a vizsgálat arra mutatott rá, hogy a mintába felvett közösségi gyártók a volumenmutatók, így a termelés (+ 150 %), a termelési kapacitás (+ 174 %) és az értékesítési volumen (+ 143 %) tekintetében növekedtek az elemzett időszakban. A mintába felvett közösségi gyártók piaci részesedése is növekedett, a 2005. évi 25,3 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelhető 29,8 %-ra, ez egy szerény, 4,5 százalékpontos növekedést jelent. Növekedett a foglalkoztatottság és a beruházások is, tekintettel a biodízel iránti kereslet adott időszakban tapasztalható növekedésére a közösségi piacon. Ugyanakkor mivel a termelési volumen nem követte a piaci növekedést, a termelési kapacitás kihasználása 9 %-ot esett, és a termelékenység 11 %-kal csökkent az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(209)

A növekvő kereslettel összefüggésben a vizsgálat arra mutatott rá, hogy a mintába felvett közösségi gyártók a volumenmutatók, így a termelés (+ 150 %), a termelési kapacitás (+ 174 %) és az értékesítési volumen (+ 143 %) tekintetében növekedtek az elemzett időszakban. A mintába felvett közösségi gyártók piaci részesedése is növekedett, a 2005. évi 25,3 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelhető 29,8 %-ra, ez egy szerény, 4,5 százalékpontos növekedést jelent. Növekedett a foglalkoztatottság és a beruházások is, tekintettel a biodízel iránti kereslet adott időszakban tapasztalható növekedésére a közösségi piacon. Ugyanakkor mivel a termelési volumen nem követte a piaci növekedést, a termelési kapacitás kihasználása 9 %-ot esett, és a termelékenység 11 %-kal csökkent az elemzett időszakban.

| (210) | A mintába felvett közösségi gyártók pénzügyi helyzetét jellemző fő mutatók romlottak az elemzett időszakban. A nyereségesség a 2005. és 2006. évi körülbelül 18 %-ról 6 % alá csökkent a vizsgálati időszakban. A különösen a pénzáramlás növekedésének betudható önfinanszírozási képességük ellenére a beruházások megtérülése drámaian, mintegy 80 %-kal csökkent a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(210)

A mintába felvett közösségi gyártók pénzügyi helyzetét jellemző fő mutatók romlottak az elemzett időszakban. A nyereségesség a 2005. és 2006. évi körülbelül 18 %-ról 6 % alá csökkent a vizsgálati időszakban. A különösen a pénzáramlás növekedésének betudható önfinanszírozási képességük ellenére a beruházások megtérülése drámaian, mintegy 80 %-kal csökkent a vizsgálati időszakban.

| (211) | A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a mintába felvett közösségi gyártók költségei jelentősen megnőttek 2005 és 2007 között (+ 36 %-kal), valamint 2005 és a vizsgálati időszak között (+ 42 %-kal), mivel emelkedett az alapanyag (főként a repcemag és a szójababolaj) ára, amely ár a biodízel összköltségének közel 80 %-át teszi ki. Ezen áremelkedéseket nem lehetett teljes mértékben a fogyasztókra áthárítani a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(211)

A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a mintába felvett közösségi gyártók költségei jelentősen megnőttek 2005 és 2007 között (+ 36 %-kal), valamint 2005 és a vizsgálati időszak között (+ 42 %-kal), mivel emelkedett az alapanyag (főként a repcemag és a szójababolaj) ára, amely ár a biodízel összköltségének közel 80 %-át teszi ki. Ezen áremelkedéseket nem lehetett teljes mértékben a fogyasztókra áthárítani a közösségi piacon.

| (212) | A fentiek fényében megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat egészét jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(212)

A fentiek fényében megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat egészét jelentős kár érte az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének értelmében.

6.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

6.1.   Bevezetés

| (213) | A Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az USA-ból származó támogatott behozatal olyan mértékű kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, amely lehetővé teszi annak a lényeges mértéket megtestesítő minősítését. Olyan ismert, a támogatott behozatalon kívüli tényezőket is vizsgáltak, amelyek azzal egyidejűleg kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatban, annak biztosítása érdekében, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a támogatott behozatalnak tudják be. |
| --- | --- |

(213)

A Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az USA-ból származó támogatott behozatal olyan mértékű kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, amely lehetővé teszi annak a lényeges mértéket megtestesítő minősítését. Olyan ismert, a támogatott behozatalon kívüli tényezőket is vizsgáltak, amelyek azzal egyidejűleg kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatban, annak biztosítása érdekében, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a támogatott behozatalnak tudják be.

6.2.   A támogatott behozatal hatásai

| (214) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA-ból származó olcsó, támogatott behozatal volumene az elemzett időszakban jelentősen, 100-szorosára növekedett. Ez a piaci részesedését jelentősen, 16,8 %-kal növelte, a 2005. évi 0,4 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelhető 17,2 %-ra. Annak illusztrálásához, hogy az USA-ból származó támogatott import beáramlása mennyire jelentős hatást gyakorolt a Közösségre, ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 16,8 százalékpontos növekedésére 15 hónap alatt került sor. |
| --- | --- |

(214)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy az USA-ból származó olcsó, támogatott behozatal volumene az elemzett időszakban jelentősen, 100-szorosára növekedett. Ez a piaci részesedését jelentősen, 16,8 %-kal növelte, a 2005. évi 0,4 %-ról a vizsgálati időszakban megfigyelhető 17,2 %-ra. Annak illusztrálásához, hogy az USA-ból származó támogatott import beáramlása mennyire jelentős hatást gyakorolt a Közösségre, ki kell emelni, hogy a piaci részesedés 16,8 százalékpontos növekedésére 15 hónap alatt került sor.

| (215) | Ugyanakkor, a fogyasztás jelentős növekedése ellenére a közösségi gazdasági ágazat fő piacán mindössze 4,5 százalékpontos részesedésnövekedést tudott elérni az elemzett időszakban. A vizsgálat azt mutatta, hogy ez kizárólag más közösségi gyártók rovására történt, amelyek abbahagyták vagy leépítették a termelést az elemzett időszakban. |
| --- | --- |

(215)

Ugyanakkor, a fogyasztás jelentős növekedése ellenére a közösségi gazdasági ágazat fő piacán mindössze 4,5 százalékpontos részesedésnövekedést tudott elérni az elemzett időszakban. A vizsgálat azt mutatta, hogy ez kizárólag más közösségi gyártók rovására történt, amelyek abbahagyták vagy leépítették a termelést az elemzett időszakban.

| (216) | A támogatott behozatal átlagára 7 %-kal emelkedett 2005 és a vizsgálati időszak között, de még így is lényegesen alacsonyabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazat által ugyanabban az időszakban alkalmazott ár. Így a támogatott importárak jelentősen, átlagosan 25 %-kal alákínáltak a közösségi áraknak a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(216)

A támogatott behozatal átlagára 7 %-kal emelkedett 2005 és a vizsgálati időszak között, de még így is lényegesen alacsonyabb volt, mint a közösségi gazdasági ágazat által ugyanabban az időszakban alkalmazott ár. Így a támogatott importárak jelentősen, átlagosan 25 %-kal alákínáltak a közösségi áraknak a vizsgálati időszakban.

| (217) | Az olcsó, támogatott import beáramlása által a közösségi piacra gyakorolt nyomás következtében a közösségi gazdasági ágazat nem tudta eladási árait a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. A vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazatban a biodízel-előállításhoz használt alapanyag átlagára ugyanis 25 %-kal haladta meg a 2006-os szintet. A közösségi gazdasági ágazat azonban csak 4 %-os áremelkedést tudott a fogyasztókra hárítani, jóllehet összköltsége 20 %-kal növekedett ugyanebben az időszakban. Meg kell említeni, hogy az amerikai gyártók által használt fő alapanyag, azaz a szójababolaj ára szintén jelentősen emelkedett ebben az időszakban. Ugyanakkor, amint azt a fenti (221) preambulumbekezdés is mutatja, ez a költségnövekedés nem tükröződött a támogatott behozatal árában. |
| --- | --- |

(217)

Az olcsó, támogatott import beáramlása által a közösségi piacra gyakorolt nyomás következtében a közösségi gazdasági ágazat nem tudta eladási árait a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. A vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazatban a biodízel-előállításhoz használt alapanyag átlagára ugyanis 25 %-kal haladta meg a 2006-os szintet. A közösségi gazdasági ágazat azonban csak 4 %-os áremelkedést tudott a fogyasztókra hárítani, jóllehet összköltsége 20 %-kal növekedett ugyanebben az időszakban. Meg kell említeni, hogy az amerikai gyártók által használt fő alapanyag, azaz a szójababolaj ára szintén jelentősen emelkedett ebben az időszakban. Ugyanakkor, amint azt a fenti (221) preambulumbekezdés is mutatja, ez a költségnövekedés nem tükröződött a támogatott behozatal árában.

| (218) | Az USA-ból származó olcsó, támogatott import beáramlása és a közösségi gazdasági ágazatban keletkezett kár közötti okozati összefüggés további igazolására a Bizottság összehasonlította a közösségi piac 2005–2006 közötti, még a támogatott import megjelenése előtti helyzetét a 2006 és a vizsgálati időszak között uralkodó helyzettel, amikor az olcsó, támogatott import elárasztotta a piacot. |
| --- | --- |

(218)

Az USA-ból származó olcsó, támogatott import beáramlása és a közösségi gazdasági ágazatban keletkezett kár közötti okozati összefüggés további igazolására a Bizottság összehasonlította a közösségi piac 2005–2006 közötti, még a támogatott import megjelenése előtti helyzetét a 2006 és a vizsgálati időszak között uralkodó helyzettel, amikor az olcsó, támogatott import elárasztotta a piacot.

| (219) | A 2005–2006 közötti időszakban, amikor a támogatott import még nem volt jelen a közösségi piacon, a fogyasztás körülbelül 1,8 millió tonnával nőtt. Valamennyi közösségi gyártó egy gyorsan növekvő, egészséges piacra tekintettel készítette el üzleti tervét. Ebben az időszakban az árak 19 %-kal emelkedtek, és a közösségi gazdasági ágazat 18,3 %-os nyereséget termelt. 2007-ben és a vizsgálati időszakban a helyzet drámaian megváltozott. A piacon megjelent az USA-ból származó olcsó, támogatott import. Jóllehet a piac továbbra is bővült, mintegy 1,6 millió tonnával, ennek a piaci növekedésnek a nagy része (több mint 1 millió tonna) az USA-ból származó támogatott behozatalnak volt betudható. A közösségi gazdasági ágazat csak szerény piaci részesedést szerzett, a biodízel előállítási költsége jelentősen, körülbelül 25 %-kal növekedett, ám az eladási árak mindössze körülbelül 4 %-kal emelkedtek ugyanabban az időszakban. Ennek megfelelően az ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete összességében romlott a vizsgálati időszakban, minthogy a forgalom utáni nyereség 6 % alá csökkent. |
| --- | --- |

(219)

A 2005–2006 közötti időszakban, amikor a támogatott import még nem volt jelen a közösségi piacon, a fogyasztás körülbelül 1,8 millió tonnával nőtt. Valamennyi közösségi gyártó egy gyorsan növekvő, egészséges piacra tekintettel készítette el üzleti tervét. Ebben az időszakban az árak 19 %-kal emelkedtek, és a közösségi gazdasági ágazat 18,3 %-os nyereséget termelt. 2007-ben és a vizsgálati időszakban a helyzet drámaian megváltozott. A piacon megjelent az USA-ból származó olcsó, támogatott import. Jóllehet a piac továbbra is bővült, mintegy 1,6 millió tonnával, ennek a piaci növekedésnek a nagy része (több mint 1 millió tonna) az USA-ból származó támogatott behozatalnak volt betudható. A közösségi gazdasági ágazat csak szerény piaci részesedést szerzett, a biodízel előállítási költsége jelentősen, körülbelül 25 %-kal növekedett, ám az eladási árak mindössze körülbelül 4 %-kal emelkedtek ugyanabban az időszakban. Ennek megfelelően az ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete összességében romlott a vizsgálati időszakban, minthogy a forgalom utáni nyereség 6 % alá csökkent.

| (220) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az USA-ból származó olcsó, támogatott behozatal, amely jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszakban, és amely volumenét tekintve jelentősen növekedett, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, amit különösen az ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkező romlása tükröz. |
| --- | --- |

(220)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az USA-ból származó olcsó, támogatott behozatal, amely jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszakban, és amely volumenét tekintve jelentősen növekedett, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárban, amit különösen az ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkező romlása tükröz.

6.3.   Más tényezők hatásai

6.3.1.   Más harmadik országokból származó behozatal

9.   táblázat

| Más harmadik országok | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes behozatal
  (Tonna) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Index | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Piaci részesedés | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Index 2005=100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Forrás: a panaszos által közölt információ. |

Más harmadik országok

2004

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Összes behozatal

(Tonna)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Index

0

100

183

482

493

Piaci részesedés

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Index 2005=100

0

100

122

244

244

Forrás: a panaszos által közölt információ.

| (221) | A harmadik országokból származó behozatal volumenét a fenti (171) preambulumbekezdésben említett okokból nem lehetett pontosan megbecsülni a vizsgálat során. A fenti táblázatban szereplő adatok így a panaszos becslésén alapulnak. |
| --- | --- |

(221)

A harmadik országokból származó behozatal volumenét a fenti (171) preambulumbekezdésben említett okokból nem lehetett pontosan megbecsülni a vizsgálat során. A fenti táblázatban szereplő adatok így a panaszos becslésén alapulnak.

| (222) | Az e vizsgálattal nem érintett harmadik országokból származó behozatal a 2005. évi körülbelül 30 000 tonnáról 147 812 tonnára emelkedett a vizsgálati időszakban. Ennek eredménye a piaci részesedés mérsékelt, 1,3 százalékpontos növekedése volt ugyanabban az időszakban. Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy a más harmadik országokból származó behozatal egészen elhanyagolható mértékben járult hozzá a közösségi gazdasági ágazatban keletkezett kárhoz. |
| --- | --- |

(222)

Az e vizsgálattal nem érintett harmadik országokból származó behozatal a 2005. évi körülbelül 30 000 tonnáról 147 812 tonnára emelkedett a vizsgálati időszakban. Ennek eredménye a piaci részesedés mérsékelt, 1,3 százalékpontos növekedése volt ugyanabban az időszakban. Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy a más harmadik országokból származó behozatal egészen elhanyagolható mértékben járult hozzá a közösségi gazdasági ágazatban keletkezett kárhoz.

6.3.2.   A kereslet alakulása

| (223) | A keresletnek a figyelembe vett és az elemzett időszakban bekövetkező jelentős növekedésére tekintettel a közösségi gazdasági ágazatban a vizsgálati időszak során keletkezett jelentős kár nem tudható be a kereslet jelentéktelen (– 0,5 %-os) csökkenésének, amely 2007 és a vizsgálati időszak között volt tapasztalható a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(223)

A keresletnek a figyelembe vett és az elemzett időszakban bekövetkező jelentős növekedésére tekintettel a közösségi gazdasági ágazatban a vizsgálati időszak során keletkezett jelentős kár nem tudható be a kereslet jelentéktelen (– 0,5 %-os) csökkenésének, amely 2007 és a vizsgálati időszak között volt tapasztalható a közösségi piacon.

6.3.3.   Állami döntések

| (224) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Németországban az energiaadó újrabevezetése a biodízel tekintetében (19) negatívan befolyásolhatta az adott tagállamba beszállító közösségi gyártók gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(224)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy Németországban az energiaadó újrabevezetése a biodízel tekintetében (19) negatívan befolyásolhatta az adott tagállamba beszállító közösségi gyártók gazdasági helyzetét.

| (225) | A vizsgálat feltárta, hogy a Németországban használt tiszta bioüzemanyag 1999-től adóösztönzésben részesült, amelyet 2006. augusztus 1-jén csökkentettek. 2007. január 1-jén azonban kötelező keverési követelményt vezettek be (20), amely a biodízelkvótát 4,4 %-ban rögzítette, ezt a közlekedési céllal a német piacon forgalomba hozott valamennyi benzin és dízel energiatartalma alapján számították ki. Az ennek a kvótának meg nem felelő gazdasági szereplők 0,60 EUR bírságot fizetnek minden olyan egy liter biodízel után, amelynek tekintetében nem teljesítették a kvótát. Ez a kötelező keverési követelmény nagymértékben kiegyenlítette az állítólagos értékesítési veszteségeket és ellensúlyozta az ösztönzők csökkentését. A vizsgálat ugyanis rámutatott arra, hogy a német piacra beszállító, a mintába felvett közösségi gyártók értékesítési volumene 68 %-kal növekedett 2006 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(225)

A vizsgálat feltárta, hogy a Németországban használt tiszta bioüzemanyag 1999-től adóösztönzésben részesült, amelyet 2006. augusztus 1-jén csökkentettek. 2007. január 1-jén azonban kötelező keverési követelményt vezettek be (20), amely a biodízelkvótát 4,4 %-ban rögzítette, ezt a közlekedési céllal a német piacon forgalomba hozott valamennyi benzin és dízel energiatartalma alapján számították ki. Az ennek a kvótának meg nem felelő gazdasági szereplők 0,60 EUR bírságot fizetnek minden olyan egy liter biodízel után, amelynek tekintetében nem teljesítették a kvótát. Ez a kötelező keverési követelmény nagymértékben kiegyenlítette az állítólagos értékesítési veszteségeket és ellensúlyozta az ösztönzők csökkentését. A vizsgálat ugyanis rámutatott arra, hogy a német piacra beszállító, a mintába felvett közösségi gyártók értékesítési volumene 68 %-kal növekedett 2006 és a vizsgálati időszak között.

| (226) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a Közösségben hozott hatósági döntések nem érintik a támogatott behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(226)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a Közösségben hozott hatósági döntések nem érintik a támogatott behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

6.3.4.   A közösségi gyártók kihasználatlan termelési kapacitása

| (227) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a biodízeltermelés előmozdítására hozott állami intézkedések hatására határozott úgy sok közösségi vállalat, hogy a meglévő termelési kapacitások bővítésébe vagy új üzemekbe fektet be. Ez a fél azt állította, hogy a közösségi biodízeltermelési kapacitás 11,5 millió tonna volt a vizsgálati időszakban. Azt állította továbbá, hogy mivel a fogyasztás alakulása nem felelt meg az elvárásoknak, a termelési kapacitás jelentős része kihasználatlan maradt, és az lett volna az USA-ból származó behozatal nélkül is. Ennek eredményeként az állandó költségek változása negatív hatást gyakorolt a nyereségességre és a közösségi gyártók beruházásainak megtérülésére, valamint pénzáramlásukra. |
| --- | --- |

(227)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a biodízeltermelés előmozdítására hozott állami intézkedések hatására határozott úgy sok közösségi vállalat, hogy a meglévő termelési kapacitások bővítésébe vagy új üzemekbe fektet be. Ez a fél azt állította, hogy a közösségi biodízeltermelési kapacitás 11,5 millió tonna volt a vizsgálati időszakban. Azt állította továbbá, hogy mivel a fogyasztás alakulása nem felelt meg az elvárásoknak, a termelési kapacitás jelentős része kihasználatlan maradt, és az lett volna az USA-ból származó behozatal nélkül is. Ennek eredményeként az állandó költségek változása negatív hatást gyakorolt a nyereségességre és a közösségi gyártók beruházásainak megtérülésére, valamint pénzáramlásukra.

| (228) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat a közösségi gyártók helyzetére összpontosított. Még akkor is, ha tény, hogy a közösségi termelési kapacitás nagyobb mértékben (+ 189 %-kal) növekedett, mint a kereslet (+ 106 %), meg kell említeni, hogy a biodízeltermelésben a fő költségokozók a változó költségek. Amint ugyanis azt a fenti (211) preambulumbekezdés említi, a biodízeltermeléshez szükséges nyersanyag az összköltség 80 %-át teszi ki. Ezen állítás további vizsgálata során az derült ki, hogy a biodízel termelésének és értékesítésének állandó költségei az összköltség mindössze 6 %-át adják. Így a ki nem használt kapacitás eredményeként megnövekedett állandó költségek állítólagos hatása nem magyarázza a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkező jelentős romlását. |
| --- | --- |

(228)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat a közösségi gyártók helyzetére összpontosított. Még akkor is, ha tény, hogy a közösségi termelési kapacitás nagyobb mértékben (+ 189 %-kal) növekedett, mint a kereslet (+ 106 %), meg kell említeni, hogy a biodízeltermelésben a fő költségokozók a változó költségek. Amint ugyanis azt a fenti (211) preambulumbekezdés említi, a biodízeltermeléshez szükséges nyersanyag az összköltség 80 %-át teszi ki. Ezen állítás további vizsgálata során az derült ki, hogy a biodízel termelésének és értékesítésének állandó költségei az összköltség mindössze 6 %-át adják. Így a ki nem használt kapacitás eredményeként megnövekedett állandó költségek állítólagos hatása nem magyarázza a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkező jelentős romlását.

| (229) | Ezen felül meg kell említeni, amint az a fenti 4. táblázatban is szerepel, hogy a mintába felvett közösségi gyártók kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 80 %-os volt. Így a mintába felvett közösség gyártók esetében az állítólagos közösségi kapacitástöbblet nem nyert bizonyítást. |
| --- | --- |

(229)

Ezen felül meg kell említeni, amint az a fenti 4. táblázatban is szerepel, hogy a mintába felvett közösségi gyártók kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 80 %-os volt. Így a mintába felvett közösség gyártók esetében az állítólagos közösségi kapacitástöbblet nem nyert bizonyítást.

| (230) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a kihasználatlan kapacitás által a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatás nem olyan mértékű, hogy érinthetné a támogatott behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(230)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a kihasználatlan kapacitás által a közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt negatív hatás nem olyan mértékű, hogy érinthetné a támogatott behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

6.3.5.   Növekvő alapanyag-kereslet és növekvő árak

| (231) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a repcemag és a repcemagolaj iránti megnövekedett kereslet miatt emelkedtek a nyersanyagárak a Közösségben. Az a tény, hogy a közösségi gyártók elsődleges nyersanyagként repcemagolajat használnak, magyarázatot ad arra, hogy miért érte őket nagyobb kár, mint azokat a gyártókat, akik más növényi olajokat, nevezetesen szójababolajat vagy pálmaolajat használnak a biodízel előállításához. |
| --- | --- |

(231)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a repcemag és a repcemagolaj iránti megnövekedett kereslet miatt emelkedtek a nyersanyagárak a Közösségben. Az a tény, hogy a közösségi gyártók elsődleges nyersanyagként repcemagolajat használnak, magyarázatot ad arra, hogy miért érte őket nagyobb kár, mint azokat a gyártókat, akik más növényi olajokat, nevezetesen szójababolajat vagy pálmaolajat használnak a biodízel előállításához.

| (232) | Először is meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat arra mutatatott rá, hogy a mintába felvett közösségi gyártók nem kizárólag repcemagolajat használtak a biodízel előállításához, hanem más növényi olajokat (szójabab, pálma, napraforgó) adott esetben pedig állati eredetű zsírt is. |
| --- | --- |

(232)

Először is meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat arra mutatatott rá, hogy a mintába felvett közösségi gyártók nem kizárólag repcemagolajat használtak a biodízel előállításához, hanem más növényi olajokat (szójabab, pálma, napraforgó) adott esetben pedig állati eredetű zsírt is.

| (233) | Ezen felül a fenti (211) preambulumbekezdés azt is elismeri, hogy a közösségi gazdasági ágazatban jelentősen emelkedett a nyersanyag (alapanyag) költsége az elemzett időszakban. Ezt a fejleményt azonban annak tükrében kell vizsgálni, hogy a mezőgazdasági termékek ára világszerte általánosan emelkedett, és meg kell jegyezni ebben a tekintetben, hogy a szójababolaj (az érintett ország gyártói által elsődlegesen használt alapanyag) árának növekedése sokkal erőteljesebb volt ugyanabban az időszakban. Ennek megfelelően az alapanyag árának növekedése minden biodízel-típust érintett. |
| --- | --- |

(233)

Ezen felül a fenti (211) preambulumbekezdés azt is elismeri, hogy a közösségi gazdasági ágazatban jelentősen emelkedett a nyersanyag (alapanyag) költsége az elemzett időszakban. Ezt a fejleményt azonban annak tükrében kell vizsgálni, hogy a mezőgazdasági termékek ára világszerte általánosan emelkedett, és meg kell jegyezni ebben a tekintetben, hogy a szójababolaj (az érintett ország gyártói által elsődlegesen használt alapanyag) árának növekedése sokkal erőteljesebb volt ugyanabban az időszakban. Ennek megfelelően az alapanyag árának növekedése minden biodízel-típust érintett.

| (234) | A hatékony verseny által irányított piacon várható, hogy a gyártók kompenzálni tudják az áremelkedést, és azt a piacra hárítják. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az olcsó, támogatott import beáramlása által a közösségi piacra gyakorolt nyomás következtében nem tudták a közösségi gyártók eladási áraikat a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. Amint az már említésre került, az amerikai gyártók által elsődlegesen használt alapanyag, nevezetesen a szójababolaj ára is erőteljesen emelkedett az elemzett időszakban. Ezek az USA-ban bekövetkező költségnövekedések azonban nem tükröződtek a közösségi piacra kerülő támogatott import árában. |
| --- | --- |

(234)

A hatékony verseny által irányított piacon várható, hogy a gyártók kompenzálni tudják az áremelkedést, és azt a piacra hárítják. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az olcsó, támogatott import beáramlása által a közösségi piacra gyakorolt nyomás következtében nem tudták a közösségi gyártók eladási áraikat a piaci feltételekkel és a költségnövekedéssel összhangban meghatározni. Amint az már említésre került, az amerikai gyártók által elsődlegesen használt alapanyag, nevezetesen a szójababolaj ára is erőteljesen emelkedett az elemzett időszakban. Ezek az USA-ban bekövetkező költségnövekedések azonban nem tükröződtek a közösségi piacra kerülő támogatott import árában.

| (235) | Ennek fényében a nyersanyagár-emelkedés nem érinti a támogatott behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(235)

Ennek fényében a nyersanyagár-emelkedés nem érinti a támogatott behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett kár közötti okozati összefüggést.

6.3.6.   Az ásványi olaj árának alakulása

| (236) | Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy mivel az ásványi dízel ára és a biodízel ára szorosan összefügg egymással, a biodízel árának növekedése, amely sokkal nagyobb volt, mint az ásványi dízel árának emelkedése – különösen Németországban – visszaesést eredményezett a tagállam piacára beszállító gyártók értékesítéseiben. |
| --- | --- |

(236)

Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy mivel az ásványi dízel ára és a biodízel ára szorosan összefügg egymással, a biodízel árának növekedése, amely sokkal nagyobb volt, mint az ásványi dízel árának emelkedése – különösen Németországban – visszaesést eredményezett a tagállam piacára beszállító gyártók értékesítéseiben.

| (237) | Először is meg kell jegyezni, hogy az érintett fél semmilyen információt nem adott állításának alátámasztására. Ezen felül, ellentétben azzal, amit ez a fél állít, a vizsgálat azt állapította meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat növelte értékesítéseit és piaci részesedését az elemzett időszakban. Ráadásul mivel a nyersolaj árát világszinten jegyzik, az érintett termék értékesítését ennek ugyanúgy kellett volna érintenie, mint a Közösségben előállított biodízel értékesítését. |
| --- | --- |

(237)

Először is meg kell jegyezni, hogy az érintett fél semmilyen információt nem adott állításának alátámasztására. Ezen felül, ellentétben azzal, amit ez a fél állít, a vizsgálat azt állapította meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat növelte értékesítéseit és piaci részesedését az elemzett időszakban. Ráadásul mivel a nyersolaj árát világszinten jegyzik, az érintett termék értékesítését ennek ugyanúgy kellett volna érintenie, mint a Közösségben előállított biodízel értékesítését.

| (238) | A fentiek alapján ezt az érvelést el kell utasítani. |
| --- | --- |

(238)

A fentiek alapján ezt az érvelést el kell utasítani.

6.3.7.   A biodízelüzemek Közösségen belüli elhelyezkedésének jelentősége

| (239) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy minden biodízelgyártó elhelyezkedése fontos tényező a versenyképesség tekintetében, és Németországot hozza fel példaként annak illusztrálására, hogy a biodízelgyártóknak az ország belsejében található telephelyei esetében magasak a szállítási költségek, mivel minden nagy vásárló, különösen a finomítók és keverési létesítményeik a tengerparton találhatók. |
| --- | --- |

(239)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy minden biodízelgyártó elhelyezkedése fontos tényező a versenyképesség tekintetében, és Németországot hozza fel példaként annak illusztrálására, hogy a biodízelgyártóknak az ország belsejében található telephelyei esetében magasak a szállítási költségek, mivel minden nagy vásárló, különösen a finomítók és keverési létesítményeik a tengerparton találhatók.

| (240) | A vizsgálat arra mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat gyártói közül csak kevesen rendelkeznek az ország belsejében található telephellyel. Ezen felül a gyártók némelyikénél az is megállapítható volt, hogy a finomítók a gyártókhoz közel, szintén az ország belsejében rendelkeznek telephellyel. Mások tekintetében a vizsgálat azt tárta fel, hogy az ország belsejében található biodízelgyártókat a vásárlóiktól (keverők, finomítók) való távolság következtében érő hátrány kiegyenlítődik azáltal, hogy a gyártók közel vannak az olajsajtolókhoz és/vagy alapanyag-termelőkhöz. |
| --- | --- |

(240)

A vizsgálat arra mutatott rá, hogy a közösségi gazdasági ágazat gyártói közül csak kevesen rendelkeznek az ország belsejében található telephellyel. Ezen felül a gyártók némelyikénél az is megállapítható volt, hogy a finomítók a gyártókhoz közel, szintén az ország belsejében rendelkeznek telephellyel. Mások tekintetében a vizsgálat azt tárta fel, hogy az ország belsejében található biodízelgyártókat a vásárlóiktól (keverők, finomítók) való távolság következtében érő hátrány kiegyenlítődik azáltal, hogy a gyártók közel vannak az olajsajtolókhoz és/vagy alapanyag-termelőkhöz.

| (241) | A fentiek alapján a Bizottság elutasította azt az állítást, amely szerint az okoz jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy az üzemek az ország belsejében helyezkednek el. |
| --- | --- |

(241)

A fentiek alapján a Bizottság elutasította azt az állítást, amely szerint az okoz jelentős kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy az üzemek az ország belsejében helyezkednek el.

6.3.8.   Az amerikai exportőrökkel kapcsolatban álló gyártók

| (242) | Megjegyzendő, hogy az USA-ból érkező támogatott import hatásának (214)–(220) preambulumbekezdésben elvégzett elemzésénél figyelembe lett véve a (162) preambulumbekezdésben említett három vállalat által teljesített amerikai import hatása is. Saját gyártású biodízelük értékesítésével kapcsolatban a vizsgálat nem mutatott ki a mintába felvett közösségi gyártókétól különböző árképzést vagy magatartást, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(242)

Megjegyzendő, hogy az USA-ból érkező támogatott import hatásának (214)–(220) preambulumbekezdésben elvégzett elemzésénél figyelembe lett véve a (162) preambulumbekezdésben említett három vállalat által teljesített amerikai import hatása is. Saját gyártású biodízelük értékesítésével kapcsolatban a vizsgálat nem mutatott ki a mintába felvett közösségi gyártókétól különböző árképzést vagy magatartást, különösen a vizsgálati időszakban.

6.4.   Az okozati összefüggéssel kapcsolatos következtetés

| (243) | A fenti elemzés azt mutatta, hogy 2005 és a vizsgálati időszak között jelentősen növekedett az USA-ból származó, olcsó, támogatott behozatal volumene és piaci részesedése. Ugyanakkor megállapítható volt, hogy ez a behozatal jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazatban alkalmazott árnak a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(243)

A fenti elemzés azt mutatta, hogy 2005 és a vizsgálati időszak között jelentősen növekedett az USA-ból származó, olcsó, támogatott behozatal volumene és piaci részesedése. Ugyanakkor megállapítható volt, hogy ez a behozatal jelentősen alákínált a közösségi gazdasági ágazatban alkalmazott árnak a vizsgálati időszakban.

| (244) | A vizsgálatnak és a 2005–2006 közötti időszak, valamint a 2007 és a vizsgálati időszak közötti időszak összehasonlító elemzésének megállapításai azt mutatták, hogy az USA-ból származó olcsó import beáramlása és a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének jelentős romlása időben egyértelműen egybeesik, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(244)

A vizsgálatnak és a 2005–2006 közötti időszak, valamint a 2007 és a vizsgálati időszak közötti időszak összehasonlító elemzésének megállapításai azt mutatták, hogy az USA-ból származó olcsó import beáramlása és a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének jelentős romlása időben egyértelműen egybeesik, különösen a vizsgálati időszakban.

| (245) | A fenti elemzés alapján, amely kellően különbséget tett a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatásai és a támogatott behozatal káros hatásai között, és elkülönítette azokat, ideiglenesen megállapítható, hogy az USA-ból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatban az alaprendelet 8. cikke (6) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(245)

A fenti elemzés alapján, amely kellően különbséget tett a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatásai és a támogatott behozatal káros hatásai között, és elkülönítette azokat, ideiglenesen megállapítható, hogy az USA-ból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatban az alaprendelet 8. cikke (6) bekezdésének értelmében.

7.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

7.1.   Előzetes megjegyzés

| (246) | Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapította a sérelmet előidéző támogatás meglétét, vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja a Közösség érdekét. A közösségi érdeket valamennyi érdeknek, többek között a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termékek használóinak érdekeinek az értékelésével határozták meg. |
| --- | --- |

(246)

Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapította a sérelmet előidéző támogatás meglétét, vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyekből arra lehet következtetni, hogy ebben az adott esetben az intézkedések elfogadása nem szolgálja a Közösség érdekét. A közösségi érdeket valamennyi érdeknek, többek között a közösségi gazdasági ágazat, az importőrök, a nyersanyag-beszállítók és az érintett termékek használóinak érdekeinek az értékelésével határozták meg.

7.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

7.2.1.   Az intézkedések alkalmazásának vagy alkalmazásuk mellőzésének hatása a közösségi gazdasági ágazatra

| (247) | Amint az fent említésre került, az USA-ból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatban. Az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén valószínűleg folytatódna a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása. A közösségi gazdasági ágazat helyzetét elsősorban a nyereségesség 12,6 százalékpontos csökkenése jellemezte 2005 és a vizsgálati időszak között, ami az elégtelen áremelkedésnek volt köszönhető. A nyereségesség lefelé irányuló tendenciájára tekintettel ugyanis valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romolna intézkedések hiányában. Ez végül a termelés beszüntetéséhez, és még több telephely bezárásához vezetne, így veszélyeztetné a foglalkoztatottságot és a beruházásokat a Közösségben. |
| --- | --- |

(247)

Amint az fent említésre került, az USA-ból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatban. Az intézkedések meghozatalának mellőzése esetén valószínűleg folytatódna a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének kedvezőtlen alakulása. A közösségi gazdasági ágazat helyzetét elsősorban a nyereségesség 12,6 százalékpontos csökkenése jellemezte 2005 és a vizsgálati időszak között, ami az elégtelen áremelkedésnek volt köszönhető. A nyereségesség lefelé irányuló tendenciájára tekintettel ugyanis valószínű, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romolna intézkedések hiányában. Ez végül a termelés beszüntetéséhez, és még több telephely bezárásához vezetne, így veszélyeztetné a foglalkoztatottságot és a beruházásokat a Közösségben.

| (248) | A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések alkalmazása helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének lefelé irányuló tendenciája abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt az USA-ból származó, olcsó, támogatott behozatallal. A támogatásellenes intézkedések alkalmazása várhatóan olyan helyzetbe hozná a közösségi gazdasági ágazatot, hogy nyereségességét azon a szinten tarthatná, amely e tőkeigényes ágazat számára szükséges. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések alkalmazása helyreállítaná a tisztességes versenyt a piacon. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének lefelé irányuló tendenciája abból ered, hogy az ágazat nehezen veszi fel a versenyt az USA-ból származó, olcsó, támogatott behozatallal. A támogatásellenes intézkedések alkalmazása várhatóan olyan helyzetbe hozná a közösségi gazdasági ágazatot, hogy nyereségességét azon a szinten tarthatná, amely e tőkeigényes ágazat számára szükséges.

| (249) | Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyan biztosítják a közösségi gazdasági ágazat számára annak lehetőségét, hogy a vizsgálat során feltárt, sérelmet előidéző támogatást ellensúlyozza. |
| --- | --- |

(249)

Következésképpen az intézkedések várhatóan hatékonyan biztosítják a közösségi gazdasági ágazat számára annak lehetőségét, hogy a vizsgálat során feltárt, sérelmet előidéző támogatást ellensúlyozza.

7.3.   A független közösségi importőrök/kereskedők érdekei

| (250) | A Bizottság körülbelül 25 független közösségi importőrrel/kereskedővel vette fel a kapcsolatot az eljárás megindításakor. Ezek a felek azonban nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(250)

A Bizottság körülbelül 25 független közösségi importőrrel/kereskedővel vette fel a kapcsolatot az eljárás megindításakor. Ezek a felek azonban nem működtek együtt.

| (251) | Ezekre a körülményekre tekintettel ideiglenesen nem lehetett pontosan megbecsülni az intézkedések importőrökre gyakorolt lehetséges hatását. |
| --- | --- |

(251)

Ezekre a körülményekre tekintettel ideiglenesen nem lehetett pontosan megbecsülni az intézkedések importőrökre gyakorolt lehetséges hatását.

7.4.   A felhasználók érdekei

| (252) | A Bizottság valamennyi ismert, az ásványi dízel előállításában és forgalmazásában érdekelt, valamint az ásványi dízel biodízellel történő keverésére kötelezett felhasználó vállalattal felvette a kapcsolatot, és kérdőíveket küldött ki a számukra az eljárás megindításakor. |
| --- | --- |

(252)

A Bizottság valamennyi ismert, az ásványi dízel előállításában és forgalmazásában érdekelt, valamint az ásványi dízel biodízellel történő keverésére kötelezett felhasználó vállalattal felvette a kapcsolatot, és kérdőíveket küldött ki a számukra az eljárás megindításakor.

| (253) | Közülük csak egy felhasználó vállalat működött együtt a Bizottsággal. Ez a felhasználó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, és ebben azt állította, hogy támogatja az USA-ból származó olcsó import beáramlásának megszüntetését, mert ezek a termékek torzítják a versenyt a Közösségben, ami kárt okoz a dízel előállításában és értékesítésében érdekelt vállalatoknak, mivel azok a versenytársak, akik megveszik az olcsó terméket, tisztességtelen versenyelőnyhöz jutnak azokkal szemben, akik tartózkodnak ettől. Azt is állította, hogy az intézkedések révén újraindulhatnak az észter-előállító gyárak (különösen Németországban), és/vagy folytatódhatnak az új észterező gyárak közösségi létesítésével kapcsolatos projektek. Mivel az európai észter hagyományosan repcemagból készül (ami jobb minőségű nyersanyag, mint a B99 előállításánál használt szója vagy pálma), az európai gyártók számának növekedése több jobb minőségű terméket is jelentene, ezáltal csökkenne az észter ára, és ez végső soron a fogyasztók javát szolgálja. |
| --- | --- |

(253)

Közülük csak egy felhasználó vállalat működött együtt a Bizottsággal. Ez a felhasználó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, és ebben azt állította, hogy támogatja az USA-ból származó olcsó import beáramlásának megszüntetését, mert ezek a termékek torzítják a versenyt a Közösségben, ami kárt okoz a dízel előállításában és értékesítésében érdekelt vállalatoknak, mivel azok a versenytársak, akik megveszik az olcsó terméket, tisztességtelen versenyelőnyhöz jutnak azokkal szemben, akik tartózkodnak ettől. Azt is állította, hogy az intézkedések révén újraindulhatnak az észter-előállító gyárak (különösen Németországban), és/vagy folytatódhatnak az új észterező gyárak közösségi létesítésével kapcsolatos projektek. Mivel az európai észter hagyományosan repcemagból készül (ami jobb minőségű nyersanyag, mint a B99 előállításánál használt szója vagy pálma), az európai gyártók számának növekedése több jobb minőségű terméket is jelentene, ezáltal csökkenne az észter ára, és ez végső soron a fogyasztók javát szolgálja.

| (254) | Az egyik felhasználó szövetség, amely a beszállítók érdekeit képviseli egy tagállamban, azt állította, hogy az intézkedések alkalmazása hátrányosan érintené tagjainak tevékenységét. Azt állította, hogy a dízelből adódik a közlekedési ágazat költségeinek 20–25 %-a, és tekintettel az ágazat alacsony nyereségességére (0–5 %), a dízel ára alapvető jelentőségű vállalatok ezreinek fennmaradása tekintetében. Ezeket az állításokat azonban nem lehetett igazolni, mivel a kérdéses szövetség tagjai nem küldték vissza a kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(254)

Az egyik felhasználó szövetség, amely a beszállítók érdekeit képviseli egy tagállamban, azt állította, hogy az intézkedések alkalmazása hátrányosan érintené tagjainak tevékenységét. Azt állította, hogy a dízelből adódik a közlekedési ágazat költségeinek 20–25 %-a, és tekintettel az ágazat alacsony nyereségességére (0–5 %), a dízel ára alapvető jelentőségű vállalatok ezreinek fennmaradása tekintetében. Ezeket az állításokat azonban nem lehetett igazolni, mivel a kérdéses szövetség tagjai nem küldték vissza a kitöltött kérdőívet.

| (255) | E körülményekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy az átadott információ alapján a kiegyenlítő intézkedések hatása változó lenne, így nem lehet egyértelmű következtetést levonni arra nézve, hogy vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyek értelmében ezen egyedi esetben nem szabad intézkedéseket alkalmazni a felhasználók érdekeire figyelemmel. |
| --- | --- |

(255)

E körülményekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy az átadott információ alapján a kiegyenlítő intézkedések hatása változó lenne, így nem lehet egyértelmű következtetést levonni arra nézve, hogy vannak-e olyan kényszerítő okok, amelyek értelmében ezen egyedi esetben nem szabad intézkedéseket alkalmazni a felhasználók érdekeire figyelemmel.

7.5.   A nyersanyag-beszállítók érdekei

| (256) | A kérdőíveket hat beszállító töltötte ki. Négy támogatta a támogatásellenes intézkedések alkalmazását, és azt állította, hogy ha nem kerülne sor ilyen intézkedésekre, az veszélyeztetné a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét. Amennyiben ez megtörténik, az egyértelműen hátrányosan érintené helyzetüket. |
| --- | --- |

(256)

A kérdőíveket hat beszállító töltötte ki. Négy támogatta a támogatásellenes intézkedések alkalmazását, és azt állította, hogy ha nem kerülne sor ilyen intézkedésekre, az veszélyeztetné a közösségi gazdasági ágazat hosszú távú jelenlétét. Amennyiben ez megtörténik, az egyértelműen hátrányosan érintené helyzetüket.

| (257) | Két másik beszállító, aki az USA-ból származó biodízel exportáló gyártóival állt kapcsolatban, azt állította, hogy a lehetséges intézkedéseknek nem lenne jelentős hatása, mivel csak a kereskedelmi forgalom áthelyeződését eredményeznék (olyan importtermékekre történő átállást, amelyek az intézkedéssel nem érintett országokból származnak). |
| --- | --- |

(257)

Két másik beszállító, aki az USA-ból származó biodízel exportáló gyártóival állt kapcsolatban, azt állította, hogy a lehetséges intézkedéseknek nem lenne jelentős hatása, mivel csak a kereskedelmi forgalom áthelyeződését eredményeznék (olyan importtermékekre történő átállást, amelyek az intézkedéssel nem érintett országokból származnak).

| (258) | A fentiek alapján megállapítható, hogy az intézkedések alkalmazása általában kedvező hatást gyakorolna a nyersanyag-beszállítók helyzetére. |
| --- | --- |

(258)

A fentiek alapján megállapítható, hogy az intézkedések alkalmazása általában kedvező hatást gyakorolna a nyersanyag-beszállítók helyzetére.

7.6.   Verseny- és kereskedelemtorzító hatások

| (259) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy ez az eljárás nem áll összhangban azon nemzetközi és közösségi politikai döntésekkel, amelyek a bioüzemanyag előállítását és értékesítését szorgalmazzák a környezetvédelemmel összefüggésben, és az ásványi üzemanyagoktól való függőség csökkentését támogatják. |
| --- | --- |

(259)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy ez az eljárás nem áll összhangban azon nemzetközi és közösségi politikai döntésekkel, amelyek a bioüzemanyag előállítását és értékesítését szorgalmazzák a környezetvédelemmel összefüggésben, és az ásványi üzemanyagoktól való függőség csökkentését támogatják.

| (260) | E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 31. cikke előírja, hogy a sérelmet előidéző támogatás kereskedelemtorzító hatásai felszámolásának és a tényleges verseny helyreállításának a szükségességét külön megfontolás tárgyává kell tenni. Ennek fényében általános környezetvédelmi és az ásványidízel-ellátással kapcsolatos megfontolásokat nem lehet figyelembe venni az elemzésben, és ezek nem indokolhatják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat sem. |
| --- | --- |

(260)

E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 31. cikke előírja, hogy a sérelmet előidéző támogatás kereskedelemtorzító hatásai felszámolásának és a tényleges verseny helyreállításának a szükségességét külön megfontolás tárgyává kell tenni. Ennek fényében általános környezetvédelmi és az ásványidízel-ellátással kapcsolatos megfontolásokat nem lehet figyelembe venni az elemzésben, és ezek nem indokolhatják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat sem.

| (261) | A közösségi piacot illetően, a támogatásellenes intézkedések alkalmazását követően az érintett amerikai exportáló gyártók – tekintettel erős piaci helyzetükre – valószínűleg folytatnák termékeik értékesítését, jóllehet nem támogatott árakon. Az is valószínű, hogy elegendő nagyobb versenytárs maradna a közösségi piacon, különösen a termelésüket ideiglenesen beszüntető közösségi gyártók, és olyanok is, akik eddig a támogatott behozatal miatt nem tudták beindítani termelési tevékenységüket. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az elemzett időszak kezdetén a vizsgálat alá nem vont közösségi gyártók értékesítései a közösségi piac legalább 30 %-át tették ki, és ez az arány drasztikusan csökkent az USA-ból származó támogatott behozatalnak köszönhetően. Ennélfogva valószínű, hogy a felhasználók továbbra is különböző biodízel-beszállítók közül választhatnak. Amennyiben azonban nem alkalmaznának intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat jövője kerülne veszélybe. Eltűnése súlyosan csökkentené a versenyt a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(261)

A közösségi piacot illetően, a támogatásellenes intézkedések alkalmazását követően az érintett amerikai exportáló gyártók – tekintettel erős piaci helyzetükre – valószínűleg folytatnák termékeik értékesítését, jóllehet nem támogatott árakon. Az is valószínű, hogy elegendő nagyobb versenytárs maradna a közösségi piacon, különösen a termelésüket ideiglenesen beszüntető közösségi gyártók, és olyanok is, akik eddig a támogatott behozatal miatt nem tudták beindítani termelési tevékenységüket. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az elemzett időszak kezdetén a vizsgálat alá nem vont közösségi gyártók értékesítései a közösségi piac legalább 30 %-át tették ki, és ez az arány drasztikusan csökkent az USA-ból származó támogatott behozatalnak köszönhetően. Ennélfogva valószínű, hogy a felhasználók továbbra is különböző biodízel-beszállítók közül választhatnak. Amennyiben azonban nem alkalmaznának intézkedéseket, a közösségi gazdasági ágazat jövője kerülne veszélybe. Eltűnése súlyosan csökkentené a versenyt a közösségi piacon.

7.7.   A közösségi érdekkel kapcsolatos következtetés

| (262) | Az USA-ból származó biodízel behozatalával kapcsolatos intézkedések meghozatala egyértelműen a Közösség érdekét szolgálná. Lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára a növekedést és a támogatott behozatal okozta kár helyreállítását. Amennyiben azonban nem kerül sor intézkedésre, a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, és több gazdasági szereplő hagyna fel tevékenységével. Ezen felül, noha a felhasználók és az importőrök tekintetében nem lehet egyértelmű következtetést levonni, az intézkedések alkalmazása várhatóan a nyersanyag-beszállítók érdekeit szolgálná. |
| --- | --- |

(262)

Az USA-ból származó biodízel behozatalával kapcsolatos intézkedések meghozatala egyértelműen a Közösség érdekét szolgálná. Lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára a növekedést és a támogatott behozatal okozta kár helyreállítását. Amennyiben azonban nem kerül sor intézkedésre, a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete tovább romlana, és több gazdasági szereplő hagyna fel tevékenységével. Ezen felül, noha a felhasználók és az importőrök tekintetében nem lehet egyértelmű következtetést levonni, az intézkedések alkalmazása várhatóan a nyersanyag-beszállítók érdekeit szolgálná.

| (263) | A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy nincsenek olyan, a Közösség érdekében álló kényszerítő okok, amelyek a kiegyenlítő vámok kivetésének mellőzését indokolnák ebben az esetben. |
| --- | --- |

(263)

A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy nincsenek olyan, a Közösség érdekében álló kényszerítő okok, amelyek a kiegyenlítő vámok kivetésének mellőzését indokolnák ebben az esetben.

8.   JAVASLAT IDEIGLENES TÁMOGATÁSELLENES INTÉZKEDÉSEKRE

8.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szintek

| (264) | A támogatással, kárral, okozati összefüggéssel és közösségi érdekkel kapcsolatos következtetésekre tekintettel ideiglenes támogatásellenes intézkedéseket kell alkalmazni a közösségi gazdasági ágazatban a támogatott behozatal által okozott további kár megelőzésére. |
| --- | --- |

(264)

A támogatással, kárral, okozati összefüggéssel és közösségi érdekkel kapcsolatos következtetésekre tekintettel ideiglenes támogatásellenes intézkedéseket kell alkalmazni a közösségi gazdasági ágazatban a támogatott behozatal által okozott további kár megelőzésére.

| (265) | A kiegyenlítő intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a támogatott behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy meghaladná a megállapított támogatási különbözetet. A sérelmet előidéző támogatás káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság azt mérlegelte, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy elérje azt az adózás előtti nyereséget, amely a rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a támogatott behozatal nélkül ésszerűen elérhető lenne. |
| --- | --- |

(265)

A kiegyenlítő intézkedések szintjének elégségesnek kell lennie ahhoz, hogy megszüntesse a közösségi gazdasági ágazatnak a támogatott behozatal által okozott kárt, anélkül, hogy meghaladná a megállapított támogatási különbözetet. A sérelmet előidéző támogatás káros hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság azt mérlegelte, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy elérje azt az adózás előtti nyereséget, amely a rendes versenyfeltételek mellett, vagyis a támogatott behozatal nélkül ésszerűen elérhető lenne.

| (266) | E tekintetben a Bizottság úgy vélte, hogy a forgalomból származó 15 %-os haszonkulcs olyan megfelelő szint, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a sérelmet előidéző támogatás hiányában várhatott volna az ágazatnak az érintett időszak első részére (2004, 2005, 2006) jellemző teljesítménye alapján; ez a szint méltányosnak is tekinthető ezen újonnan indult ágazat hosszú távú termelő-beruházásának biztosítása tekintetében is. |
| --- | --- |

(266)

E tekintetben a Bizottság úgy vélte, hogy a forgalomból származó 15 %-os haszonkulcs olyan megfelelő szint, amelyet a közösségi gazdasági ágazat a sérelmet előidéző támogatás hiányában várhatott volna az ágazatnak az érintett időszak első részére (2004, 2005, 2006) jellemző teljesítménye alapján; ez a szint méltányosnak is tekinthető ezen újonnan indult ágazat hosszú távú termelő-beruházásának biztosítása tekintetében is.

| (267) | A szükséges áremelést ezt követően az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. A kárt nem okozó ár úgy számítható ki, hogy a mintába felvett közösségi gyártók eladási árát kiigazítják a vizsgálati időszak tényleges nyerségével és veszteségével, és hozzáadják a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(267)

A szükséges áremelést ezt követően az alákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített hasonló termék kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. A kárt nem okozó ár úgy számítható ki, hogy a mintába felvett közösségi gyártók eladási árát kiigazítják a vizsgálati időszak tényleges nyerségével és veszteségével, és hozzáadják a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó bármely különbséget ezt követően a teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.

| (268) | A fenti (9) preambulumbekezdésben említett egyéni vizsgálatban részesülő vállalat elmulasztott értelmes információt adni közösség exporteladásairól, valamint kapcsolatban álló importőrének közösségi viszonteladásairól. A vállalatot felkérték, hogy a kérdőíves válaszában nyújtott tájékoztatás hiányosságainak korrigálására további információkat nyújtson be. A Bizottság arról is tájékoztatta a vállalatot, hogy amennyiben nem adja meg a kért információt, akkor az alaprendelet 28. cikkével összhangban a kérdőíves válaszában megadott hiányos információ figyelmen kívül hagyható, mivel indokolatlanul megnehezítette a vállalatra vonatkozó pontos megállapítások megtételét. |
| --- | --- |

(268)

A fenti (9) preambulumbekezdésben említett egyéni vizsgálatban részesülő vállalat elmulasztott értelmes információt adni közösség exporteladásairól, valamint kapcsolatban álló importőrének közösségi viszonteladásairól. A vállalatot felkérték, hogy a kérdőíves válaszában nyújtott tájékoztatás hiányosságainak korrigálására további információkat nyújtson be. A Bizottság arról is tájékoztatta a vállalatot, hogy amennyiben nem adja meg a kért információt, akkor az alaprendelet 28. cikkével összhangban a kérdőíves válaszában megadott hiányos információ figyelmen kívül hagyható, mivel indokolatlanul megnehezítette a vállalatra vonatkozó pontos megállapítások megtételét.

| (269) | A vállalat tájékoztatást kapott részleges együttműködésének következményeiről, és lehetőséget kapott észrevételek megtételére. A megadott határidőn belül azonban nem érkezett tőle ilyen értelmű válasz. |
| --- | --- |

(269)

A vállalat tájékoztatást kapott részleges együttműködésének következményeiről, és lehetőséget kapott észrevételek megtételére. A megadott határidőn belül azonban nem érkezett tőle ilyen értelmű válasz.

| (270) | Ennek következtében a vállalat esetében a kár kiküszöbölésének szintje ideiglenesen a mintába felvett vállalatok esetében talált legmagasabb kárszinten lett megállapítva. |
| --- | --- |

(270)

Ennek következtében a vállalat esetében a kár kiküszöbölésének szintje ideiglenesen a mintába felvett vállalatok esetében talált legmagasabb kárszinten lett megállapítva.

8.2.   Ideiglenes intézkedések

| (271) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket kell hozni a megállapított támogatási különbözet szintjének megfelelő, de a kisebb összeggel kapcsolatos szabállyal összhangban kiszámított kárkülönbözetet meg nem haladó mértékben. |
| --- | --- |

(271)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy az alaprendelet 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket kell hozni a megállapított támogatási különbözet szintjének megfelelő, de a kisebb összeggel kapcsolatos szabállyal összhangban kiszámított kárkülönbözetet meg nem haladó mértékben.

| (272) | A fentiek alapján a kiegyenlítő vámtételt a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a támogatási különbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt kiegyenlítő vámok a következőképpen alakulnak:








  Vállalat | Kárkülönbözet | Támogatási különbözet | Kiegyenlítő vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 69,9 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 37,6 % | 37,6 % |
| A mintában nem szereplő, együttműködő vállalatok | 51,4 % | 36,0 % | 36,0 % |

(272)

A fentiek alapján a kiegyenlítő vámtételt a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a támogatási különbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt kiegyenlítő vámok a következőképpen alakulnak:

Vállalat

Kárkülönbözet

Támogatási különbözet

Kiegyenlítő vámtétel

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

58,9 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

69,9 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

37,6 %

37,6 %

A mintában nem szereplő, együttműködő vállalatok

51,4 %

36,0 %

36,0 %

| (273) | Tekintve, hogy a kiegyenlítő vám a – biodízeltartalmukhoz viszonyítva – 20 tömegszázaléknál több biodízelt tartalmazó keverékekre fog vonatkozni, annak érdekében, hogy a tagállamok vámhatóságai az intézkedéseket eredményesen tudják végrehajtani, az látszik megfelelőnek, hogy a vámok a biodízeltartalom alapján rögzített összegként legyenek meghatározva. |
| --- | --- |

(273)

Tekintve, hogy a kiegyenlítő vám a – biodízeltartalmukhoz viszonyítva – 20 tömegszázaléknál több biodízelt tartalmazó keverékekre fog vonatkozni, annak érdekében, hogy a tagállamok vámhatóságai az intézkedéseket eredményesen tudják végrehajtani, az látszik megfelelőnek, hogy a vámok a biodízeltartalom alapján rögzített összegként legyenek meghatározva.

| (274) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó kiegyenlítő vámtételt a vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek a vámtételek a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az országszerte, „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételekkel szemben) kizárólag az érintett országból származó, a vállalatok, és így kifejezetten az említett jogi személyek által előállított termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten, névvel és címmel nem említett bármely más vállalat, többek között a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok által előállított importtermékekre nem ezek a vámtételek vonatkoznak; ezek a termékek a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtétel hatálya alatt állnak. |
| --- | --- |

(274)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó kiegyenlítő vámtételt a vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek a vámtételek a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (az országszerte, „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtételekkel szemben) kizárólag az érintett országból származó, a vállalatok, és így kifejezetten az említett jogi személyek által előállított termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten, névvel és címmel nem említett bármely más vállalat, többek között a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok által előállított importtermékekre nem ezek a vámtételek vonatkoznak; ezek a termékek a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámtétel hatálya alatt állnak.

9.   KÖZZÉTÉTEL

| (275) | A fenti ideiglenes megállapításokat az összes érdekelt féllel közlik és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és kérjék meghallgatásukat. Észrevételeiket tanulmányozni fogják, és megalapozottságuk esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Az ideiglenes megállapításokat a végleges döntés keretében felül is lehet vizsgálni. |
| --- | --- |

(275)

A fenti ideiglenes megállapításokat az összes érdekelt féllel közlik és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és kérjék meghallgatásukat. Észrevételeiket tanulmányozni fogják, és megalapozottságuk esetén figyelembe veszik a végleges döntés meghozatala előtt. Az ideiglenes megállapításokat a végleges döntés keretében felül is lehet vizsgálni.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság ideiglenes kiegyenlítő vámot vet ki az Amerikai Egyesült Államokból származó, tiszta formában előforduló szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és/vagy paraffingázolaj vagy a 20 tömegszázaléknál több, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észtert és/vagy paraffingázolajat tartalmazó keverék (közismert nevén „biodízel”) behozatalára, amely a következő KN-kódok alá tartozik: ex 1516 20 98 (TARIC-kód: 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC-kód: 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC-kód: 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC-kód: 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC-kód: 3824909787).

(2)   Az (1) bekezdésben leírt és az alább felsorolt vállalatok által előállított termékekre alkalmazandó ideiglenes kiegyenlítő vámtétel a következőképpen alakul:

| Vállalat | Kiegyenlítővám-tétel
  EUR/tonna (nettó) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| A mellékletben felsorolt vállalatok | 219,4 | lásd a mellékletet |
| Minden más vállalat | 237,0 | A999 |

Vállalat

Kiegyenlítővám-tétel

EUR/tonna (nettó)

Kiegészítő TARIC-kód

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

A mellékletben felsorolt vállalatok

219,4

lásd a mellékletet

Minden más vállalat

237,0

A999

A keverékekre vonatkozó kiegyenlítő vámot a keverékben megtalálható, szintézissel és/vagy hidrogénezéssel előállított, nem fosszilis eredetű, zsírsav-monoalkil-észterek és paraffingázolaj (vagyis a biodízeltartalom) tömegszázalékos arányában kell alkalmazni.

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Közösségen belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

(1)   A 2026/97/EK tanácsi rendelet 30. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított 16 napon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

(2)   A 2026/97/EK rendelet 31. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

E rendelet 1. cikkét négy hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 11-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 288., 1997.10.21., 1. o.

1

(2)  HL C 147., 2008.6.13., 10. o.

2

(3)  HL C 147., 2008.6.13., 5. o.

3

(4)  Az USA kormánya átadta a 2006. december 15-ig megjelenő összes adójogszabály tekintetében naprakésszé tett teljes adókódexet (2006. decemberi változat), amely a jelenlegi vizsgálati időszak szempontjából alkalmazandó.

4

(5)  Például a) a biodízel kezelési és használati útmutatója, amelyet az NREL (National renewable energy laboratory – Megújuló Energiaforrások Nemzeti Laboratóriuma) adott ki 2008 szeptemberében, b) az NREL által 2004 júniusában kiadott biomasszaolaj-elemzés, c) az Amerikai Anyagvizsgáló Társaság (ASTM) által kiadott, biodízelről szóló nyilvános hírek, információk és előírások, d) az NBB által kiadott, biodízelről szóló nyilvános hírek és információk, e) az USA Energiaügyi Minisztériuma által a tiszta városokkal kapcsolatos cselekvések keretében kiadott összefoglalók stb.

5

(6)  A szűz olajak – az észtereket is ideértve – különféle mezőgazdasági alapanyagokból származnak, például napraforgómagból, gyapotmagból, repcéből, káposztából (Crambe), repcemagból, pórsáfrányból, lenmagból, rizskorpából, mustármagból stb. vagy állati eredetű zsírból.

6

(7)  Valójában 99,9 %-ot, mivel az USA-ban elegendő 0,1 % ásványi dízelolaj hozzáadása a keverőknek járó adójóváírás megszerzéséhez.

7

(8)  Alapvetően a B99–B50 keverékek.

8

(9)  Alapvetően a B2–B20 keverékek.

9

(10)  Lásd az 1992. évi energiapolitikai törvényt.

10

(11)  Az U.S.C. szerint a mezőgazdasági biodízel olyan biodízel, amely kizárólag kukoricából, szójababból, napraforgómagból, gyapotmagból, repcéből, káposztából (Crambe), repcemagból, pórsáfrányból, lenmagból, rizskorpából, mustármagból, kinyert szűz növényi olajokból vagy állati eredetű zsírból származik, az észtereket is ideértve. A vizsgálat azt mutatta, hogy a vizsgálati időszakban az USA-ból a Közösségbe kivitt biodízel 98 %-a mezőgazdasági biodízel volt.

11

(12)  A gallononkénti 0,50 USD-os jóváírást az energiahatékonyság javításáról és az adójóváírás bővítéséről szóló 2008. évi (2009. január 1-jétől hatályos) törvény gallononként 1 USD-ra növelte.

12

(13)  A bioenergia-program tekintetében az adóév október 1-jétől a következő év szeptember 30-áig tartott.

13

(14)  A személyi ingó vagyontárgyakat az illinois-i jogszabályok nem határozzák meg, de bármely vagyontárgy ide sorolható.

14

személyi ingó vagyontárgyakat

(15)  A „kormány” kifejezést e rendelet alkalmazásában az alaprendelet 1. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerint kell érteni, amely a következőképpen rendelkezik: „E rendelet alkalmazásában a »kormányzat« a származási ország vagy az exportáló ország bármilyen illetékes állami szervét jelenti”.

15

E rendelet alkalmazásában a »kormányzat« a származási ország vagy az exportáló ország bármilyen illetékes állami szervét jelenti

(16)  HL L 123., 2003.3.17., 42. o.

16

(17)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

17

(18)  A küszöbérték támogatását követően a Parlament és a Tanács 2008 decemberében megállapodott egy a megújuló forrásokból származó energia használatát előmozdító irányelvben. Ez 2020-ra a közlekedésben 10 %-os megújulóenergia-célértéket tartalmaz, amely várhatóan jórészt bioüzemanyagokkal fog teljesülni.

18

(19)  Az „Energiesteuergesetz”2006. augusztus 1-jén lépett hatályba, és literenként 9 eurocent adót vetett ki a B 100-ra.

19

(20)  „Biokraftstoffquotengesetz” BGBl. 2006, I. rész, 62., 2006.12.21., 3180. o., a 2003/30/EK európai parlamenti és tanács irányelvet és a 2003/96/EK tanácsi irányelvet végrehajtó törvény.

20

---

MELLÉKLET

A mintában nem szereplő együttműködő amerikai exportáló gyártók

| Vállalat neve | Város | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Amereco | Phoenix | A941 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Wilton | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Pacific Biodiesel Inc. | Kahului | A941 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Vállalat neve

Város

Kiegészítő TARIC-kód

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Amereco

Phoenix

A941

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Wilton

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Pacific Biodiesel Inc.

Kahului

A941

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/85

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. március 11.)

a 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az EN 12312-9:2005 „Légi közlekedés földi berendezései – Jellegzetes követelmények – 9. rész: Konténer-/raklaprakodók” szabvány hivatkozásának jelzetének korlátozással ellátott közzétételéről

(az értesítés a C(2009) 1551. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/180/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tagállamok gépekre vonatkozó jogszabályainak közelítéséről szóló, 1998. június 22-i 98/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 5. cikke által létrehozott állandó bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | Amennyiben valamely, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező harmonizált szabványt átültető nemzeti szabvány megfelel egy vagy több, a 98/37/EK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, feltételezhető, hogy az ilyen szabvány szerint készült gépek megfelelnek a vonatkozó alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben valamely, az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező harmonizált szabványt átültető nemzeti szabvány megfelel egy vagy több, a 98/37/EK irányelv I. mellékletében meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, feltételezhető, hogy az ilyen szabvány szerint készült gépek megfelelnek a vonatkozó alapvető követelményeknek.

| (2) | A 98/37/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében Franciaország hivatalos kifogást emelt az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által 2005. március 21-én elfogadott, az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) közzétett hivatkozással rendelkező EN 12312-9:2005 „Légi közlekedés földi berendezései – Jellegzetes követelmények – 9. rész: Konténer-/raklaprakodók” szabvány ellen. |
| --- | --- |

(2)

A 98/37/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében Franciaország hivatalos kifogást emelt az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által 2005. március 21-én elfogadott, az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) közzétett hivatkozással rendelkező EN 12312-9:2005 „Légi közlekedés földi berendezései – Jellegzetes követelmények – 9. rész: Konténer-/raklaprakodók” szabvány ellen.

| (3) | A repülőtéri konténer- és raklaprakodókhoz fűződő egyik fő kockázat a megemelt üzemi helyzetből, illetve más olyan helyzetekből való leesés kockázata, ahová a kezelők a raktérajtók működtetése és a terhek mozgatása során kerülnek. Az e kockázat elleni védőeszközöknek hatékonynak kell lenniük, ugyanakkor a repülőgép alakjához is alkalmazkodniuk kell, és nem tehetnek benne kárt. |
| --- | --- |

(3)

A repülőtéri konténer- és raklaprakodókhoz fűződő egyik fő kockázat a megemelt üzemi helyzetből, illetve más olyan helyzetekből való leesés kockázata, ahová a kezelők a raktérajtók működtetése és a terhek mozgatása során kerülnek. Az e kockázat elleni védőeszközöknek hatékonynak kell lenniük, ugyanakkor a repülőgép alakjához is alkalmazkodniuk kell, és nem tehetnek benne kárt.

| (4) | Az EN 12312-9:2005 szabvány vizsgálatát követően a Bizottság megállapította, hogy a szabvány nem felel meg a 98/37/EK irányelv I. mellékletének a megcsúszás, botlás, leesés veszélyéről szóló 1.5.15. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, továbbá az említett mellékletnek a biztonság beépítésének alapelveiről szóló 1.1.2. b) pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi követelményeknek. Így különösen a szabvány 5.6. „Összenyomódás, elnyíródás, leesés” pontja nem határozza meg a konténer- és raklaprakodóról való leesés elleni védelemre szolgáló eszközök kiválasztását, kialakítását, elhelyezését és konstrukcióját, csupán az EN 1915-1:2001, „Légi közlekedés földi berendezései – Általános követelmények – 1. rész: Alapvető biztonsági követelmények” szabványban szereplő általános követelményekre hivatkozik, amelyek az alkalmazható védelem különféle fajtáit írják le. |
| --- | --- |

(4)

Az EN 12312-9:2005 szabvány vizsgálatát követően a Bizottság megállapította, hogy a szabvány nem felel meg a 98/37/EK irányelv I. mellékletének a megcsúszás, botlás, leesés veszélyéről szóló 1.5.15. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, továbbá az említett mellékletnek a biztonság beépítésének alapelveiről szóló 1.1.2. b) pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi követelményeknek. Így különösen a szabvány 5.6. „Összenyomódás, elnyíródás, leesés” pontja nem határozza meg a konténer- és raklaprakodóról való leesés elleni védelemre szolgáló eszközök kiválasztását, kialakítását, elhelyezését és konstrukcióját, csupán az EN 1915-1:2001, „Légi közlekedés földi berendezései – Általános követelmények – 1. rész: Alapvető biztonsági követelmények” szabványban szereplő általános követelményekre hivatkozik, amelyek az alkalmazható védelem különféle fajtáit írják le.

| (5) | A biztonság és a jogbiztonság érdekében az EN 12312-9:2005 szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéhez ezért megfelelő figyelmeztetést kell fűzni. |
| --- | --- |

(5)

A biztonság és a jogbiztonság érdekében az EN 12312-9:2005 szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéhez ezért megfelelő figyelmeztetést kell fűzni.

| (6) | A tagállamoknak azonos figyelmeztetést kell fűzniük az EN 12312-9:2005 szabványt átültető nemzeti szabványaik hivatkozásának közzétételéhez, |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak azonos figyelmeztetést kell fűzniük az EN 12312-9:2005 szabványt átültető nemzeti szabványaik hivatkozásának közzétételéhez,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EN 12312-9:2005 „Légi közlekedés földi berendezései – Jellegzetes követelmények – 9. rész: Konténer-/raklaprakodók” szabvány hivatkozásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele a mellékletben meghatározottak szerint történik.

2. cikk

Amennyiben a tagállamok a 98/37/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése szerint az EN 12312-9:2005 harmonizált szabványt átültető nemzeti szabványok hivatkozását közzéteszik, e közzétételhez olyan figyelmeztetést fűznek, amely azonos az e határozat mellékletében meghatározottakkal.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 11-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 207., 1998.7.23., 1. o.

1

(2)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

2

(3)  HL C 336., 2005.12.31., 12. o.

3

---

MELLÉKLET

A 98/37/EK irányelv hatálya alá tartozó harmonizált európai szabványok címének és hivatkozásának közzététele

| ESzSz (1) | A harmonizált szabvány hivatkozási száma és címe
  (és a referenciadokumentum) | Első közzététel HL | A helyettesített szabvány hivatkozási száma | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  (1. megjegyzés) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12312-9:2005
  Légi közlekedés földi berendezései – Jellegzetes követelmények – 9. rész: Konténer-/raklaprakodók | 2005.12.31. | — | |
| Figyelmeztetés: | Ez a közzététel nem vonatkozik a szabvány 5.6. pontjára, amelynek alkalmazása alapján nem tételezhető fel a 98/37/EK irányelv I. mellékletének 1.5.15. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, valamint a melléklet ezzel kapcsolatos 1.1.2.b) pontjában meghatározott követelményének való megfelelés. |

ESzSz (1)

A harmonizált szabvány hivatkozási száma és címe

(és a referenciadokumentum)

Első közzététel HL

A helyettesített szabvány hivatkozási száma

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

(1. megjegyzés)

CEN

EN 12312-9:2005

Légi közlekedés földi berendezései – Jellegzetes követelmények – 9. rész: Konténer-/raklaprakodók

2005.12.31.

—

Figyelmeztetés:

Ez a közzététel nem vonatkozik a szabvány 5.6. pontjára, amelynek alkalmazása alapján nem tételezhető fel a 98/37/EK irányelv I. mellékletének 1.5.15. pontjában meghatározott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelménynek, valamint a melléklet ezzel kapcsolatos 1.1.2.b) pontjában meghatározott követelményének való megfelelés.

| 1. megjegyzés | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonási időponttal, azonban felhívjuk e szabványok használóinak figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen is lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonási időponttal, azonban felhívjuk e szabványok használóinak figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen is lehet.

Megjegyzés:

| — | A szabványok rendelkezésre állásáról az európai szabványügyi szervezetek vagy a nemzeti szabványügyi testületek adnak felvilágosítást, amelyek jegyzékét a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

—

A szabványok rendelkezésre állásáról az európai szabványügyi szervezetek vagy a nemzeti szabványügyi testületek adnak felvilágosítást, amelyek jegyzékét a 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv melléklete tartalmazza.

| — | A hivatkozásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nem jelenti azt, hogy a szabványok a Közösség minden nyelvén rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

—

A hivatkozásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele nem jelenti azt, hogy a szabványok a Közösség minden nyelvén rendelkezésre állnak.

A harmonizált szabványokról további információk találhatók a következő honlapon:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  EszSz: Európai Szabványügyi Szervezet:

| — | CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. + 32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. + 32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu).

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/88

---

A TANÁCS 2009/181/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2009. március 11.)

az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére és 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2007. június 18-án elfogadta a 2007/427/KKBP együttes fellépést (1), amely Miroslav LAJČÁK-ot nevezte ki az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjévé (EUKK). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2007. június 18-án elfogadta a 2007/427/KKBP együttes fellépést (1), amely Miroslav LAJČÁK-ot nevezte ki az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjévé (EUKK).

| (2) | A Tanács 2008. február 18-án elfogadta az EUKK megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2008/130/KKBP határozatot (2), amely az EUKK megbízatását 2009. február 28-ig hosszabbította meg. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2008. február 18-án elfogadta az EUKK megbízatásának meghosszabbításáról szóló 2008/130/KKBP határozatot (2), amely az EUKK megbízatását 2009. február 28-ig hosszabbította meg.

| (3) | A 2008/130/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az EUKK megbízatását további tizenkét hónappal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/130/KKBP együttes fellépés felülvizsgálata alapján az EUKK megbízatását további tizenkét hónappal meg kell hosszabbítani.

| (4) | 2009. január 26-i levelében LAJČÁK úr benyújtotta lemondását. Ezért a 2009. március 1-jétől2010. február 28-ig terjedő időszakra új EUKK-t kell kinevezni. |
| --- | --- |

(4)

2009. január 26-i levelében LAJČÁK úr benyújtotta lemondását. Ezért a 2009. március 1-jétől2010. február 28-ig terjedő időszakra új EUKK-t kell kinevezni.

| (5) | A főtitkár/főképviselő az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének Valentin INZKO-t javasolta. |
| --- | --- |

(5)

A főtitkár/főképviselő az Európai Unió bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének Valentin INZKO-t javasolta.

| (6) | Az EUKK megbízatását a Bizottsággal együttműködésben kell végrehajtani a Közösség hatáskörébe tartozó, egyéb vonatkozó tevékenységekkel való összhang biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az EUKK megbízatását a Bizottsággal együttműködésben kell végrehajtani a Közösség hatáskörébe tartozó, egyéb vonatkozó tevékenységekkel való összhang biztosítása érdekében.

| (7) | Az EUKK megbízatását olyan helyzetben hajtja végre, amely rosszabbodhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(7)

Az EUKK megbízatását olyan helyzetben hajtja végre, amely rosszabbodhat, és sértheti a közös kül- és biztonságpolitikának a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

A 2009. március 1-jétől2010. február 28-ig terjedő időszakra az Európai Unió különleges képviselőjévé (EUKK) Bosznia-Hercegovinába Valentin INZKO -t nevezik ki.

2. cikk

Politikai célkitűzések

Az EUKK megbízatása az EU bosznia-hercegovinai politikai célkitűzésein alapul. Ezeknek központi elemét képezi – a Főképviselő Hivatalának misszió-végrehajtási tervével összhangban – a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó általános keretmegállapodás a békéért (GFAP) végrehajtásának, valamint a stabilizációs és társulási folyamatnak a további folyamatos előrehaladása annak érdekében, hogy egy olyan stabil, életképes, békés és több etnikumot magában foglaló Bosznia-Hercegovina jöjjön létre, amely békésen együttműködik szomszédaival és visszafordíthatatlanul halad az uniós tagság felé.

3. cikk

Megbízatás

Az EU fenti, Bosznia-Hercegovinára vonatkozó politikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következőkre terjed ki:

| a) | felajánlja az Európai Unió tanácsait és közreműködését a politikai folyamat előmozdításához; |
| --- | --- |

a)

felajánlja az Európai Unió tanácsait és közreműködését a politikai folyamat előmozdításához;

| b) | előmozdítja az átfogó uniós politikai koordinációt, és hozzájárul a belső uniós koordináció és koherencia megerősítéséhez Bosznia-Hercegovinában, többek között azáltal, hogy tájékoztatást ad az uniós misszióvezetőknek, illetve részt vesz vagy képviselteti magát rendszeres értekezleteiken, továbbá elnököl a területen jelen lévő összes európai uniós szereplő által alkotott koordinációs csoport ülésein, és ezáltal koordinálja az EU szerepvállalásának végrehajtási szempontjait, valamint iránymutatást ad a bosznia-hercegovinai hatóságokkal fennálló kapcsolatok tekintetében; |
| --- | --- |

b)

előmozdítja az átfogó uniós politikai koordinációt, és hozzájárul a belső uniós koordináció és koherencia megerősítéséhez Bosznia-Hercegovinában, többek között azáltal, hogy tájékoztatást ad az uniós misszióvezetőknek, illetve részt vesz vagy képviselteti magát rendszeres értekezleteiken, továbbá elnököl a területen jelen lévő összes európai uniós szereplő által alkotott koordinációs csoport ülésein, és ezáltal koordinálja az EU szerepvállalásának végrehajtási szempontjait, valamint iránymutatást ad a bosznia-hercegovinai hatóságokkal fennálló kapcsolatok tekintetében;

| c) | elősegíti az EU átfogó koordinációját és helyi politikai iránymutatást nyújt a szervezett bűnözés felderítésére irányuló uniós erőfeszítésekre vonatkozóan, az Európai Unió rendőri missziójának (EUPM) az ezen erőfeszítések rendőri vonatkozásainak koordinációja tekintetében fennálló vezető szerepének sérelme nélkül, valamint az ALTHEA (EUFOR) katonai parancsnoki lánc sérelme nélkül; |
| --- | --- |

c)

elősegíti az EU átfogó koordinációját és helyi politikai iránymutatást nyújt a szervezett bűnözés felderítésére irányuló uniós erőfeszítésekre vonatkozóan, az Európai Unió rendőri missziójának (EUPM) az ezen erőfeszítések rendőri vonatkozásainak koordinációja tekintetében fennálló vezető szerepének sérelme nélkül, valamint az ALTHEA (EUFOR) katonai parancsnoki lánc sérelme nélkül;

| d) | a katonai parancsnoki lánc sérelme nélkül az EU haderőparancsnokának politikai iránymutatást nyújt a helyi politikai vonatkozású katonai kérdésekről, különös tekintettel a kockázatos műveletekre, a helyi hatóságokkal és médiával való kapcsolatokra; |
| --- | --- |

d)

a katonai parancsnoki lánc sérelme nélkül az EU haderőparancsnokának politikai iránymutatást nyújt a helyi politikai vonatkozású katonai kérdésekről, különös tekintettel a kockázatos műveletekre, a helyi hatóságokkal és médiával való kapcsolatokra;

| e) | olyan politikai intézkedések esetében, amelyek kihatással lehetnek a biztonsági helyzetre, előzetesen egyeztet az EU haderőparancsnokával; |
| --- | --- |

e)

olyan politikai intézkedések esetében, amelyek kihatással lehetnek a biztonsági helyzetre, előzetesen egyeztet az EU haderőparancsnokával;

| f) | biztosítja az uniós fellépés következetességét és egységességét a nyilvánosság felé; az EUKK szóvivője a fő kapcsolattartó a bosznia-hercegovinai sajtóval a közös kül- és biztonságpolitika/európai biztonsági és védelmi politika (KKBP/EBVP) terén; |
| --- | --- |

f)

biztosítja az uniós fellépés következetességét és egységességét a nyilvánosság felé; az EUKK szóvivője a fő kapcsolattartó a bosznia-hercegovinai sajtóval a közös kül- és biztonságpolitika/európai biztonsági és védelmi politika (KKBP/EBVP) terén;

| g) | gondoskodik a jogállamiság keretében folytatott tevékenységek teljes körű áttekintéséről, és ezen összefüggésben – szükség szerint – tanáccsal látja el a főtitkár/főképviselőt, illetve a Bizottságot, amennyiben szükséges; |
| --- | --- |

g)

gondoskodik a jogállamiság keretében folytatott tevékenységek teljes körű áttekintéséről, és ezen összefüggésben – szükség szerint – tanáccsal látja el a főtitkár/főképviselőt, illetve a Bizottságot, amennyiben szükséges;

| h) | az EU rendőri missziója vezetőjének helyi politikai iránymutatást nyújt; az EUKK és a polgári műveleti parancsnok szükség esetén konzultációt folytat egymással; |
| --- | --- |

h)

az EU rendőri missziója vezetőjének helyi politikai iránymutatást nyújt; az EUKK és a polgári műveleti parancsnok szükség esetén konzultációt folytat egymással;

| i) | támogatja a rendőri szerkezetátalakítás előkészítését és végrehajtását a jogállamiságnak a nemzetközi közösség és a bosznia-hercegovinai hatóságok által történő átfogóbb megközelítése keretében, valamint az EUPM által e tekintetben nyújtott rendőri műszaki szakértői támogatást és segítségnyújtást igénybe véve; |
| --- | --- |

i)

támogatja a rendőri szerkezetátalakítás előkészítését és végrehajtását a jogállamiságnak a nemzetközi közösség és a bosznia-hercegovinai hatóságok által történő átfogóbb megközelítése keretében, valamint az EUPM által e tekintetben nyújtott rendőri műszaki szakértői támogatást és segítségnyújtást igénybe véve;

| j) | az EU rendőri missziójával szorosan együttműködve támogatja a bosznia-hercegovinai büntető igazságszolgáltatás és rendőrség közötti megerősített és hatékonyabb kapcsolatot; |
| --- | --- |

j)

az EU rendőri missziójával szorosan együttműködve támogatja a bosznia-hercegovinai büntető igazságszolgáltatás és rendőrség közötti megerősített és hatékonyabb kapcsolatot;

| k) | olyan politikai intézkedések esetében, amelyek kihatással lehetnek a rendészeti és a biztonsági helyzetre, előzetesen egyeztet az EU rendőri missziójának vezetőjével; |
| --- | --- |

k)

olyan politikai intézkedések esetében, amelyek kihatással lehetnek a rendészeti és a biztonsági helyzetre, előzetesen egyeztet az EU rendőri missziójának vezetőjével;

| l) | a Szerződés VI. címe alá tartozó tevékenységek tekintetében – az Europolt és a vonatkozó közösségi tevékenységeket is beleértve – szükség szerint tanácsot ad a főtitkár/főképviselőnek és a Bizottságnak, valamint részt vesz a szükséges helyi koordinációban; |
| --- | --- |

l)

a Szerződés VI. címe alá tartozó tevékenységek tekintetében – az Europolt és a vonatkozó közösségi tevékenységeket is beleértve – szükség szerint tanácsot ad a főtitkár/főképviselőnek és a Bizottságnak, valamint részt vesz a szükséges helyi koordinációban;

| m) | az egységesség és a lehetséges összhang érdekében továbbra is konzultációkat folytat az előcsatlakozási támogatási eszköz prioritásaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

m)

az egységesség és a lehetséges összhang érdekében továbbra is konzultációkat folytat az előcsatlakozási támogatási eszköz prioritásaival kapcsolatban;

| n) | támogatja a Főképviselő Hivatalának (OHR) bezárásával összefüggésben az EUKK megerősített hivatalának létrehozását célzó tervezést, beleértve a nyilvánosságnak az átalakulással kapcsolatos tájékoztatására vonatkozó tanácsadást, a Bizottsággal szoros együttműködésben; |
| --- | --- |

n)

támogatja a Főképviselő Hivatalának (OHR) bezárásával összefüggésben az EUKK megerősített hivatalának létrehozását célzó tervezést, beleértve a nyilvánosságnak az átalakulással kapcsolatos tájékoztatására vonatkozó tanácsadást, a Bizottsággal szoros együttműködésben;

| o) | hozzájárul az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kialakításához és megszilárdításához Bosznia-Hercegovinában, az EU emberi jogi politikájával és az EU emberi jogi iránymutatásaival összhangban; |
| --- | --- |

o)

hozzájárul az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának kialakításához és megszilárdításához Bosznia-Hercegovinában, az EU emberi jogi politikájával és az EU emberi jogi iránymutatásaival összhangban;

| p) | párbeszédet folytat az illetékes bosznia-hercegovinai hatóságokkal, azoknak a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszékkel (ICTY) való teljes körű együttműködéséről; |
| --- | --- |

p)

párbeszédet folytat az illetékes bosznia-hercegovinai hatóságokkal, azoknak a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket vizsgáló Nemzetközi Törvényszékkel (ICTY) való teljes körű együttműködéséről;

| q) | politikai tanácsadást nyújt és közvetít az alkotmányreform folyamatában; |
| --- | --- |

q)

politikai tanácsadást nyújt és közvetít az alkotmányreform folyamatában;

| r) | az alkalmazandó parancsnoki lánc sérelme nélkül elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszköz összehangoltan kerüljön alkalmazásra az uniós politikai célok megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

r)

az alkalmazandó parancsnoki lánc sérelme nélkül elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi helyszíni uniós eszköz összehangoltan kerüljön alkalmazásra az uniós politikai célok megvalósítása érdekében.

4. cikk

A megbízatás végrehajtása

(1)   Az EUKK felel megbízatásának a főtitkár/főképviselő felügyelete és operatív irányítása melletti végrehajtásáért.

(2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) kiemelt kapcsolatot tart fenn az EUKK-val, valamint az elsődleges kapcsolattartó a Tanácson belül. A PBB a megbízatás keretein belül stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.

5. cikk

Főképviselő

Az EUKK szerepe semmilyen módon nem befolyásolhatja hátrányosan a főképviselő bosznia-hercegovinai megbízatását, beleértve koordináló szerepét, amely a bosznia-hercegovinai békéről szóló általános keretmegállapodásban (GFAP), valamint a béketeremtési tanács (PIC) későbbi következtetéseiben és nyilatkozataiban meghatározott, valamennyi civil szervezet és ügynökség összes tevékenységére kiterjed.

6. cikk

Finanszírozás

(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2009. március 1-jétől2010. február 28-ig terjedő időszakra 3 200 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összegből finanszírozott kiadások 2009. március 1-jétől számolhatók el. A kiadásokat az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadást köteles elszámolni a Bizottságnak.

7. cikk

A csoport létrehozása és összetétele

(1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül – az elnökséggel konzultálva, a főtitkár/főképviselő közreműködésével, valamint a Bizottsággal való teljes együttműködésben – az EUKK felel az őt segítő csoport létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, meghatározott politikai kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan tájékoztatja a főtitkárt/főképviselőt, az elnökséget és a Bizottságot a csoport összetételéről.

(2)   A tagállamok és az EU intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. A tagállamok vagy az EU intézményei által az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, illetve az EU érintett intézménye fedezi. A tagállamok által a Tanács Főtitkárságához kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK-hoz. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak az uniós tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

(3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő állam vagy uniós intézmény közigazgatási fennhatósága alatt marad, és az EUKK küldetésének érdekében jár el és végzi feladatát.

8. cikk

Az EUKK és személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek

Az EUKK küldetésének és az alkalmazottak feladatának elvégzéséhez és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó féllel/felekkel kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megad.

9. cikk

Az EU minősített információk biztonsága

Az EUKK és csoportjának tagjai – különösen az EU minősített információk kezelése során – tiszteletben tartják a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.

10. cikk

Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás

(1)   A tagállamok, a Bizottság és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden lényeges információhoz hozzáférjen.

(2)   Az elnökség, a Bizottság és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.

11. cikk

Biztonság

Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Európai Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó európai uniós politikának megfelelően – megbízatásával és a hatásköre alá tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban, a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz valamennyi indokolt és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

| a) | az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása, amely tartalmazza a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint magában foglalja a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét; |
| --- | --- |

a)

az adott misszióra vonatkozó és a Tanács Főtitkárságának iránymutatásán alapuló biztonsági terv létrehozása, amely tartalmazza a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állomány biztonságos mozgását a misszió területére és a misszió területén belül, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint magában foglalja a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

| b) | annak biztosítása, hogy az Európai Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az Európai Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

| c) | annak biztosítása, hogy az Európai Unión kívül telepítendő csoportjának valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a missziónak a Tanács Főtitkársága szerinti biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való megérkezést megelőzően vagy azt követően; |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy az Európai Unión kívül telepítendő csoportjának valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a missziónak a Tanács Főtitkársága szerinti biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való megérkezést megelőzően vagy azt követően;

| d) | annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi elfogadott ajánlást végrehajtsák, és félidős, valamint a megbízatás teljesítéséről szóló jelentések keretében írásos jelentés benyújtása a főtitkár/főképviselő, a Tanács és a Bizottság részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről. |
| --- | --- |

d)

annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi elfogadott ajánlást végrehajtsák, és félidős, valamint a megbízatás teljesítéséről szóló jelentések keretében írásos jelentés benyújtása a főtitkár/főképviselő, a Tanács és a Bizottság részére az ajánlások végrehajtásáról és egyéb biztonsági kérdésekről.

12. cikk

Jelentéstétel

Az EUKK rendszeresen jelentést tesz a főtitkár/főképviselőnek és a PBB-nek szóban és írásban. Az EUKK szükség szerint a munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres írásbeli jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül terjesztik. Az EUKK a főtitkár/főképviselő vagy a PBB ajánlására jelentést tehet az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának.

13. cikk

Koordináció

(1)   Az EUKK tevékenységét össze kell hangolni az elnökség és a Bizottság, valamint adott esetben a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és a Bizottság küldöttségeit.

Az EUKK a helyszínen szoros kapcsolatot tart fenn az elnökséggel, a Bizottsággal és a külképviseletek vezetőivel, akik mindent megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK megbízatásának végrehajtásához segítséget nyújtsanak. Az EUKK egyéb, a helyszínen működő nemzetközi és regionális szereplőkkel is kapcsolatot tart.

(2)   Az EU válságkezelési műveleteinek támogatása érdekében az EUKK – a helyszínen jelen lévő más uniós szereplőkkel együtt – javítja az információk uniós szereplők általi terjesztését és megosztását a magas szintű együttes helyzetfelismerés és -értékelés céljából.

14. cikk

Felülvizsgálat

Ezen együttes fellépés végrehajtását, valamint az EU-nak az érintett régióban történő egyéb hozzájárulásaival való koherenciáját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2009. június végéig az elért eredményekről jelentést, 2009. november közepéig a megbízatás teljesítéséről átfogó jelentést nyújt be a főtitkár/főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. Ezek a jelentések alapul szolgálnak az érintett munkacsoportok és a PBB számára ezen együttes fellépés értékeléséhez. A szerepvállalás átfogó prioritásainak összefüggésében a főtitkár/főképviselő ajánlást tesz a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) a megbízatás megújítását, módosítását vagy befejezését elrendelő tanácsi határozatra vonatkozóan.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

16. cikk

Kihirdetés

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 11-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  HL L 159., 2007.6.20., 63. o.

1

(2)  HL L 43., 2008.2.19., 22. o.

2

(3)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

3

---

IV Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

Az EFTA-államok Állandó Bizottsága

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/93

---

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGÁNAK 5/2008/SC SZÁMÚ HATÁROZATA

(2008. december 4.)

az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló 5/2004/SC és 1/2007/SC számú állandó bizottsági határozat módosításáról

AZ EFTA-ÁLLAMOK ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás),

tekintettel a Bulgária és Románia Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodással módosított, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodás által az EGT-megállapodásba illesztett, az EGT pénzügyi mechanizmusról szóló 38a. jegyzőkönyvre,

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló, 2004. szeptember 23-i 5/2004/SC számú határozatára,

tekintettel arra, hogy most már Liechtenstein is – bár rendes esetben két év késéssel – el tudja készíteni a bruttó hazai termékre (GDP) vonatkozó saját hivatalos adatait,

tekintettel a nemzeti statisztikai intézetek vezetőinek 2008. április 24-i ajánlásaira,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló 5/2004/SC számú állandó bizottsági határozatot módosító 1/2007/SC számú állandó bizottsági határozat 1. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„Az EGT pénzügyi mechanizmust illető költségmegosztási elv megállapításáról szóló 5/2004/SC számú állandó bizottsági határozat mellékletének 6. és 7. bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| »6. | A GDP-adatokat, amelyekre az egy bizonyos t évet illető hozzájárulásokat alapozzák, ugyanazon év február 1-jéig kell leadni, és a t–2 évre kell vonatkozniuk. Amennyiben a t–2 évre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, Liechtenstein esetében a legfrissebb (t–4) rendelkezésre álló GDP-adatokon alapuló és a svájci GDP t–3 és t–2 évekre vonatkozó növekedési rátájával kiigazított becslés alkalmazandó. A módszert három éven belül felül kell vizsgálni.« ” |
| --- | --- |

»6.

A GDP-adatokat, amelyekre az egy bizonyos t évet illető hozzájárulásokat alapozzák, ugyanazon év február 1-jéig kell leadni, és a t–2 évre kell vonatkozniuk. Amennyiben a t–2 évre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, Liechtenstein esetében a legfrissebb (t–4) rendelkezésre álló GDP-adatokon alapuló és a svájci GDP t–3 és t–2 évekre vonatkozó növekedési rátájával kiigazított becslés alkalmazandó. A módszert három éven belül felül kell vizsgálni.« ”

2. cikk

Ez a határozat azonnali hatállyal érvényes és az ötödik/utolsó részletre (2008/2009) alkalmazandó.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának az EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

Kelt Brüsszelben, 2008. december 4-én.

az Állandó Bizottság részéről

az elnök

őfensége Nikolaus von LIECHTENSTEIN herceg

a főtitkár

Kåre BRYN

---

Helyesbítések

| 12.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 67/95 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 67/95

---

Helyesbítés a gépjárművek és pótkocsijuk időszakos műszaki vizsgálatáról szóló tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1996. december 20-i 96/96/EK tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 46., 1997. február 17.
  )

(Magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 2. kötet, 514. o.)

Az 524. oldalon, a II. mellékletben, a táblázat 2. pontjában:

a következő szövegrész:

| 2. | Kormányberendezés és kormánykerék |
| --- | --- |

2.

| 2. | Kormányberendezés |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mechanikus állapot |
| --- | --- |

2.1.

Mechanikus állapot

| 2.2. | Kormánykerék |
| --- | --- |

2.2.

Kormánykerék

| 2.3. | Kormányholtjáték |
| --- | --- |

2.3.

Kormányholtjáték

| 2.4. | Kerékcsapágyak |
| --- | --- |

2.4.

Kerékcsapágyak

| 2.1. | Mechanikus állapot |
| --- | --- |

2.1.

Mechanikus állapot

| 2.2. | Kormányholtjáték |
| --- | --- |

2.2.

Kormányholtjáték

| 2.3. | Kormányrendszer összeköttetései |
| --- | --- |

2.3.

Kormányrendszer összeköttetései

helyesen:

| 2. | Kormányberendezés és kormánykerék |
| --- | --- |

2.

| 2. | Kormányberendezés |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mechanikus állapot |
| --- | --- |

2.1.

Mechanikus állapot

| 2.2. | Kormánykerék |
| --- | --- |

2.2.

Kormánykerék

| 2.3. | Kormányholtjáték |
| --- | --- |

2.3.

Kormányholtjáték

| 2.1. | Mechanikus állapot |
| --- | --- |

2.1.

Mechanikus állapot

| 2.2. | Kormányholtjáték |
| --- | --- |

2.2.

Kormányholtjáték

| 2.3. | Kormányrendszer összeköttetései |
| --- | --- |

2.3.

Kormányrendszer összeköttetései

| 2.4. | Kerékcsapágyak |
| --- | --- |

2.4.

Kerékcsapágyak

Az 526. oldalon, a II. mellékletben, a táblázat 7.5. pontjában:

a következő szövegrész:

| 7.5. | Elsősegélynyújtó készlet |
| --- | --- |

7.5.

Elsősegélynyújtó készlet

| 7.5. | Biztonsági övek |
| --- | --- |

7.5.

Biztonsági övek

| 7.5.1. | Beépítések biztonsága |
| --- | --- |

7.5.1.

Beépítések biztonsága

| 7.5.3. | Működés |
| --- | --- |

7.5.3.

Működés

| 7.5.2. | A biztonsági övek állapota |
| --- | --- |

7.5.2.

A biztonsági övek állapota

helyesen:

| 7.5. | Elsősegélynyújtó készlet |
| --- | --- |

7.5.

Elsősegélynyújtó készlet

| 7.5. | Biztonsági övek |
| --- | --- |

7.5.

Biztonsági övek

| 7.5.1. | Beépítések biztonsága |
| --- | --- |

7.5.1.

Beépítések biztonsága

| 7.5.2. | A biztonsági övek állapota |
| --- | --- |

7.5.2.

A biztonsági övek állapota

| 7.5.3. | Működés |
| --- | --- |

7.5.3.

Működés

---