# Az Európai Unió L 6/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.006.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 6 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. január 9. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.006.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 6

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. január 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 15/2010/EU rendelete (2010. január 7.) a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | | A Bizottság 16/2010/EU rendelete (2010. január 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 6 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/12/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. január 5.) az olaszországi postai ágazaton belül működő egyes pénzügyi szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
  (az értesítés a C(2009) 10382. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | Régiók Bizottsága – Eljárási szabályzat | 14 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 15/2010/EU rendelete (2010. január 7.) a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

1

A Bizottság 16/2010/EU rendelete (2010. január 8.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

6

HATÁROZATOK

2010/12/EU

*

A Bizottság határozata (2010. január 5.) az olaszországi postai ágazaton belül működő egyes pénzügyi szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről
  (az értesítés a C(2009) 10382. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 10382. számú dokumentummal történt)

1

8

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

Régiók Bizottsága – Eljárási szabályzat

14

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/13/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. szeptember 30.) a Németország által a tőkebefektetések általános feltételeinek korszerűsítéséhez nyújtandó C 2/09 (korábbi N 221/08 és N 413/08). számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2009) 7387. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 32 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

2010/13/EK

*

A Bizottság határozata (2009. szeptember 30.) a Németország által a tőkebefektetések általános feltételeinek korszerűsítéséhez nyújtandó C 2/09 (korábbi N 221/08 és N 413/08). számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2009) 7387. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 7387. számú dokumentummal történt)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 9.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/1

---

A BIZOTTSÁG 15/2010/EU RENDELETE

(2010. január 7.)

a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról szóló, 2008. június 17-i 689/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 689/2008/EK rendelet az 1998. szeptember 11-én aláírt és a Közösség nevében a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezménynek a Közösség nevében való jóváhagyásáról szóló, 2002. december 19-i 2003/106/EK tanácsi határozattal (2) jóváhagyott, a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról (PIC eljárás) szóló rotterdami egyezmény végrehajtását szolgálja. |
| --- | --- |

(1)

A 689/2008/EK rendelet az 1998. szeptember 11-én aláírt és a Közösség nevében a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezménynek a Közösség nevében való jóváhagyásáról szóló, 2002. december 19-i 2003/106/EK tanácsi határozattal (2) jóváhagyott, a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról (PIC eljárás) szóló rotterdami egyezmény végrehajtását szolgálja.

| (2) | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet, (3) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelv (4) és a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján egyes vegyi anyagokkal kapcsolatban különböző szabályozási intézkedések születtek, amelyek figyelembevétele céljából a 689/2008/EK rendelet I. mellékletét módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(2)

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet, (3) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelv (4) és a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) alapján egyes vegyi anyagokkal kapcsolatban különböző szabályozási intézkedések születtek, amelyek figyelembevétele céljából a 689/2008/EK rendelet I. mellékletét módosítani szükséges.

| (3) | Az 1,3-diklór-propén, a benfurakarb és a trifluralin hatóanyagok nem kerültek be a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, ennek megfelelően ezeket a hatóanyagokat peszticidként használni tilos, ezért indokolt őket felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre. Mivel a szóban forgó anyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére vonatkozóan új kérelmek érkeztek, a szóban forgó vegyi anyagok sorsára vonatkozó döntések meghozataláig ezeket az anyagokat nem indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékre. |
| --- | --- |

(3)

Az 1,3-diklór-propén, a benfurakarb és a trifluralin hatóanyagok nem kerültek be a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, ennek megfelelően ezeket a hatóanyagokat peszticidként használni tilos, ezért indokolt őket felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre. Mivel a szóban forgó anyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére vonatkozóan új kérelmek érkeztek, a szóban forgó vegyi anyagok sorsára vonatkozó döntések meghozataláig ezeket az anyagokat nem indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékre.

| (4) | A metomil hatóanyag nem került be a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, sem a 98/8/EK irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe, ennek megfelelően ezt a hatóanyagot peszticidként használni tilos, ezért indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre. Mivel a szóban forgó anyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére vonatkozóan új kérelem érkezett, a szóban forgó vegyi anyag sorsára vonatkozó döntés meghozataláig ezt az anyagot nem indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékre. |
| --- | --- |

(4)

A metomil hatóanyag nem került be a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, sem a 98/8/EK irányelv I., IA. vagy IB. mellékletébe, ennek megfelelően ezt a hatóanyagot peszticidként használni tilos, ezért indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre. Mivel a szóban forgó anyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételére vonatkozóan új kérelem érkezett, a szóban forgó vegyi anyag sorsára vonatkozó döntés meghozataláig ezt az anyagot nem indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékre.

| (5) | A diazinon, a diklórfosz és a fenitrotion hatóanyagok nem kerültek be a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, ennek megfelelően e hatóanyagok peszticidként való használata szigorú korlátozás alá esik, ezért – mivel gyakorlatilag mindenfajta felhasználásuk tilos – indokolt őket felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékre, annak ellenére is, hogy a 98/8/EK irányelv alkalmazásában azonosított és bejelentett anyagokról van szó, és ennek megfelelően használatukat a tagállamok az említett irányelv alapján meghozandó döntés elfogadásáig továbbra is engedélyezhetik. |
| --- | --- |

(5)

A diazinon, a diklórfosz és a fenitrotion hatóanyagok nem kerültek be a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, ennek megfelelően e hatóanyagok peszticidként való használata szigorú korlátozás alá esik, ezért – mivel gyakorlatilag mindenfajta felhasználásuk tilos – indokolt őket felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékre, annak ellenére is, hogy a 98/8/EK irányelv alkalmazásában azonosított és bejelentett anyagokról van szó, és ennek megfelelően használatukat a tagállamok az említett irányelv alapján meghozandó döntés elfogadásáig továbbra is engedélyezhetik.

| (6) | A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése egy 12 éves időszakról rendelkezik, amely alatt bizonyos hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalát a tagállamok továbbra is engedélyezhetik. A 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett időszak meghosszabbításáról, egyes hatóanyagoknak az említett irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról, valamint az ezeket a hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2002. november 20-i 2076/2002/EK bizottsági rendelet (6) ezt az időszakot meghosszabbította. Mivel azonban ezen időszak vége előtt az azinfosz-metil és a vinklozolin hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvétele nem került jóváhagyásra, a tagállamoknak 2007. január 1-jei hatállyal vissza kellett vonniuk az ezeket a hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek nemzeti engedélyét. Ebből következően az azinfosz-metil és a vinklozolin hatóanyagokat peszticidként használni tilos, ezért indokolt őket felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékre. |
| --- | --- |

(6)

A 91/414/EGK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése egy 12 éves időszakról rendelkezik, amely alatt bizonyos hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek forgalomba hozatalát a tagállamok továbbra is engedélyezhetik. A 91/414/EGK tanácsi irányelv 8. cikkének (2) bekezdésében említett időszak meghosszabbításáról, egyes hatóanyagoknak az említett irányelv I. mellékletébe történő felvétele megtagadásáról, valamint az ezeket a hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek engedélyének visszavonásáról szóló, 2002. november 20-i 2076/2002/EK bizottsági rendelet (6) ezt az időszakot meghosszabbította. Mivel azonban ezen időszak vége előtt az azinfosz-metil és a vinklozolin hatóanyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvétele nem került jóváhagyásra, a tagállamoknak 2007. január 1-jei hatállyal vissza kellett vonniuk az ezeket a hatóanyagokat tartalmazó növényvédő szerek nemzeti engedélyét. Ebből következően az azinfosz-metil és a vinklozolin hatóanyagokat peszticidként használni tilos, ezért indokolt őket felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékre.

| (7) | Különböző intézkedések szigorúan korlátozzák a fenarimol, a metamidofosz és a procimidon használatát; ezen intézkedések egyike, hogy a szóban forgó hatóanyagok csak nagyon rövid időre kerültek felvételre a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. E rövid idő elteltével ezen hatóanyagok felhasználása nem lesz megengedett, tehát a „peszticidek” kategóriában használatuk tilos lesz, ezért indokolt őket felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre. |
| --- | --- |

(7)

Különböző intézkedések szigorúan korlátozzák a fenarimol, a metamidofosz és a procimidon használatát; ezen intézkedések egyike, hogy a szóban forgó hatóanyagok csak nagyon rövid időre kerültek felvételre a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe. E rövid idő elteltével ezen hatóanyagok felhasználása nem lesz megengedett, tehát a „peszticidek” kategóriában használatuk tilos lesz, ezért indokolt őket felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre.

| (8) | A 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a paraquat hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról szóló, 2003. december 1-jei 2003/112/EK bizottsági irányelv (7) rendelkezett a parakvát hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéről. Azonban az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága által a T-229/04. sz. ügyben 2007. július 11-én hozott ítélet (8) megsemmisítette a 2003/112/EK bizottsági irányelvet, ennek megfelelően ezt a hatóanyagot peszticidként használni tilos, ezért indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre. |
| --- | --- |

(8)

A 91/414/EGK tanácsi irányelvnek a paraquat hatóanyagként való felvétele céljából történő módosításáról szóló, 2003. december 1-jei 2003/112/EK bizottsági irányelv (7) rendelkezett a parakvát hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéről. Azonban az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága által a T-229/04. sz. ügyben 2007. július 11-én hozott ítélet (8) megsemmisítette a 2003/112/EK bizottsági irányelvet, ennek megfelelően ezt a hatóanyagot peszticidként használni tilos, ezért indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre.

| (9) | A tolilfluanidot tartalmazó növényvédő szerek ivóvízszennyezéshez vezető felhasználására vonatkozó óvintézkedések megállapításáról szóló, 2007. május 4-i 2007/322/EK bizottsági határozat (9) bizonyos körülmények között korlátozza a tolilfluanidot tartalmazó növényvédő szerek használatát. Emellett az ipar is úgy döntött, hogy az emberi egészség védelme érdekében a tolilfluanid hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket kivonja a piacról, ennek megfelelően ezt a hatóanyagot a növényvédő szerek csoportjából való peszticidek alkategóriájában használni tilos. Mivel az ebben az alkategóriában alkalmazott tilalom a „peszticidek” kategóriában szigorú korlátozásnak tekinthető, ezt a hatóanyagot indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre. |
| --- | --- |

(9)

A tolilfluanidot tartalmazó növényvédő szerek ivóvízszennyezéshez vezető felhasználására vonatkozó óvintézkedések megállapításáról szóló, 2007. május 4-i 2007/322/EK bizottsági határozat (9) bizonyos körülmények között korlátozza a tolilfluanidot tartalmazó növényvédő szerek használatát. Emellett az ipar is úgy döntött, hogy az emberi egészség védelme érdekében a tolilfluanid hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereket kivonja a piacról, ennek megfelelően ezt a hatóanyagot a növényvédő szerek csoportjából való peszticidek alkategóriájában használni tilos. Mivel az ebben az alkategóriában alkalmazott tilalom a „peszticidek” kategóriában szigorú korlátozásnak tekinthető, ezt a hatóanyagot indokolt felvenni a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. és 2. részében található vegyianyag-jegyzékekre.

| (10) | A diuron hatóanyag bekerült a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, ennek megfelelően ezt a hatóanyagot a növényvédő szerek csoportjából való peszticidek alkategóriájában többé nem tilos használni. Ezért a szóban forgó hatóanyagot indokolt eltávolítani a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében található vegyianyag-jegyzékről. |
| --- | --- |

(10)

A diuron hatóanyag bekerült a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe, ennek megfelelően ezt a hatóanyagot a növényvédő szerek csoportjából való peszticidek alkategóriájában többé nem tilos használni. Ezért a szóban forgó hatóanyagot indokolt eltávolítani a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 1. részében található vegyianyag-jegyzékről.

| (11) | A kaduzafosz, a karbofurán, a karboszulfán és a haloxifop-R hatóanyagokra vonatkozóan új kérelem érkezett, ami új döntés meghozatalát teszi szükségessé a szóban forgó anyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéről, ezért a szóban forgó vegyi anyagokat indokolt eltávolítani a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékről. Az I. melléklet 2. részében található vegyianyag-jegyzékre való felvételről mindaddig nem indokolt dönteni, amíg a szóban forgó anyagoknak a 91/414/EGK irányelv szerinti sorsára vonatkozó döntés ismertté nem válik. |
| --- | --- |

(11)

A kaduzafosz, a karbofurán, a karboszulfán és a haloxifop-R hatóanyagokra vonatkozóan új kérelem érkezett, ami új döntés meghozatalát teszi szükségessé a szóban forgó anyagoknak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvételéről, ezért a szóban forgó vegyi anyagokat indokolt eltávolítani a 689/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. részében található vegyianyag-jegyzékről. Az I. melléklet 2. részében található vegyianyag-jegyzékre való felvételről mindaddig nem indokolt dönteni, amíg a szóban forgó anyagoknak a 91/414/EGK irányelv szerinti sorsára vonatkozó döntés ismertté nem válik.

| (12) | A 689/2008/EK rendelet I. mellékletét ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

A 689/2008/EK rendelet I. mellékletét ezért mindezeknek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 689/2008/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 204., 2008.7.31., 1. o.

1

(2)  HL L 63., 2003.3.6., 27. o.

2

(3)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

3

(4)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

4

(5)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

5

(6)  HL L 319., 2002.11.23., 3. o.

6

(7)  HL L 321., 2003.12.6., 32. o.

7

(8)  HL C 199., 2007.8.25., 32. o.

8

(9)  HL L 119., 2007.5.9., 49. o.

9

---

MELLÉKLET

A 689/2008/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. rész a következőképpen módosul:






  a) | A rész a következő bejegyzésekkel egészül ki:











  Vegyi anyag | CAS-szám | Einecs-szám | KN-kód | Alkategória (*) | Felhasználási korlátozás (**) | Értesítést nem igénylő országok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1,3-diklór-propén (1) | 542-75-6 | 208-826-5 | 2903 29 00 | p(1) | t | |
| Benfurakarb | 82560-54-1 | | 2932 99 00 | p(1) | t | |
| Fenarimol + | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p(1) | t | |
| Metamidofosz (2) + | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p(1) | t | |
| Metomil | 16752-77-5 | 240-815-0 | 2930 90 85 | p(1)–p(2) | t–t | |
| Parakvát + | 4685-14-7 | 225-141-7 | 2933 39 99 | p(1) | t | |
| Procimidon + | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p(1) | t | |
| Tolilfluanid + | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p(1) | t | |
| Trifluralin | 1582-09-8 | 216-428-8 | 2921 43 00 | p(1) | t | |

1.

Az 1. rész a következőképpen módosul:

a)

A rész a következő bejegyzésekkel egészül ki:

Vegyi anyag

CAS-szám

Einecs-szám

KN-kód

Alkategória (*)

Felhasználási korlátozás (**)

Értesítést nem igénylő országok

„1,3-diklór-propén (1)

542-75-6

208-826-5

2903 29 00

p(1)

t

Benfurakarb

82560-54-1

2932 99 00

p(1)

t

Fenarimol +

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p(1)

t

Metamidofosz (2) +

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p(1)

t

Metomil

16752-77-5

240-815-0

2930 90 85

p(1)–p(2)

t–t

Parakvát +

4685-14-7

225-141-7

2933 39 99

p(1)

t

Procimidon +

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p(1)

t

Tolilfluanid +

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p(1)

t

Trifluralin

1582-09-8

216-428-8

2921 43 00

p(1)

t

| b) | A következő bejegyzést el kell hagyni:











  Vegyi anyag | CAS-szám | Einecs-szám | KN-kód | Alkategória (*) | Felhasználási korlátozás (**) | Értesítést nem igénylő országok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Diuron | 330-54-1 | 006-015-00 | 2924 21 90 | p(1) | t” | |

b)

A következő bejegyzést el kell hagyni:

Vegyi anyag

CAS-szám

Einecs-szám

KN-kód

Alkategória (*)

Felhasználási korlátozás (**)

Értesítést nem igénylő országok

„Diuron

330-54-1

006-015-00

2924 21 90

p(1)

t”

| 2. | A 2. rész a következőképpen módosul:






  a) | A rész a következő bejegyzésekkel egészül ki:










  Vegyi anyag | CAS-szám | Einecs-szám | KN-kód | Kategória (*) | Felhasználási korlátozás (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Azinfosz-metil | 86-50-0 | 201-676-1 | 2933 99 80 | p | t |
| Diazinon | 333-41-5 | 206-373-8 | 2933 59 10 | p | szk |
| Diklórfosz | 62-73-7 | 200-547-7 | 2919 90 00 | p | szk |
| Fenarimol | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p | t |
| Fenitrotion | 122-14-5 | 204-524-2 | 2920 19 00 | p | szk |
| Metamidofosz (3) | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p | t |
| Parakvát | 1910-42-5 | 217-615-7 | 2933 39 99 | p | t |
| Procimidon | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p | t |
| Tolilfluanid | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p | t |
| Vinklozolin | 50471-44-8 | 256-599-6 | 2934 99 90 | p | t |

2.

A 2. rész a következőképpen módosul:

a)

A rész a következő bejegyzésekkel egészül ki:

Vegyi anyag

CAS-szám

Einecs-szám

KN-kód

Kategória (*)

Felhasználási korlátozás (**)

„Azinfosz-metil

86-50-0

201-676-1

2933 99 80

p

t

Diazinon

333-41-5

206-373-8

2933 59 10

p

szk

Diklórfosz

62-73-7

200-547-7

2919 90 00

p

szk

Fenarimol

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p

t

Fenitrotion

122-14-5

204-524-2

2920 19 00

p

szk

Metamidofosz (3)

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p

t

Parakvát

1910-42-5

217-615-7

2933 39 99

p

t

Procimidon

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p

t

Tolilfluanid

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p

t

Vinklozolin

50471-44-8

256-599-6

2934 99 90

p

t

| b) | A következő bejegyzéseket el kell hagyni:










  Vegyi anyag | CAS-szám | Einecs-szám | KN-kód | Kategória (*) | Felhasználási korlátozás (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Kaduzafosz | 95465-99-9 | n.a. | 2930 90 85 | p | t |
| Karbofurán | 1563-66-2 | 216-353-0 | 2932 99 85 | p | t |
| Karboszulfán | 55285-14-8 | 259-565-9 | 2932 99 85 | p | t |
| Haloxifop-R
  (Haloxifop-P-metilészter) | 95977-29-0
  (72619-32-0) | n.a.
  (406-250-0) | 2933 39 99
  (2933 39 99) | p | t” |

b)

A következő bejegyzéseket el kell hagyni:

Vegyi anyag

CAS-szám

Einecs-szám

KN-kód

Kategória (*)

Felhasználási korlátozás (**)

„Kaduzafosz

95465-99-9

n.a.

2930 90 85

p

t

Karbofurán

1563-66-2

216-353-0

2932 99 85

p

t

Karboszulfán

55285-14-8

259-565-9

2932 99 85

p

t

Haloxifop-R

(Haloxifop-P-metilészter)

95977-29-0

(72619-32-0)

n.a.

(406-250-0)

2933 39 99

(2933 39 99)

p

t”

---

(1)  Ez a bejegyzés nem érinti a cisz-1,3-diklór-propénra (CAS-szám: 10061-01-5) vonatkozó, már meglévő bejegyzést.

(2)  Ez a bejegyzés nem érinti a metamidofosz 600 g/l-t meghaladó hatóanyag-tartalmú oldható folyékony készítményeire vonatkozó, már meglévő bejegyzést.”

(3)  Ez a bejegyzés nem érinti a metamidofosz 600 g/l-t meghaladó hatóanyag-tartalmú oldható folyékony készítményeire vonatkozóan az I. melléklet 3. részében található, már meglévő bejegyzést.”

---

| 9.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/6

---

A BIZOTTSÁG 16/2010/EU RENDELETE

(2010. január 8.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. január 9-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 8-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 51,7 |
| TN | 104,3 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 80,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 115,2 |
| MA | 79,4 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 124,7 |
| 0709 90 70 | MA | 99,2 |
| TR | 109,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 56,2 |
| MA | 42,4 |
| TR | 54,3 |
| ZZ | 49,8 |
| 0805 20 10 | MA | 73,9 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,7 |
| IL | 71,3 |
| JM | 118,7 |
| MA | 88,8 |
| TR | 76,7 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 50 10 | EG | 74,9 |
| MA | 65,5 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 67,9 |
| 0808 10 80 | CA | 84,4 |
| CN | 86,0 |
| MK | 25,2 |
| US | 110,5 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| US | 110,2 |
| ZZ | 82,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

51,7

TN

104,3

TR

85,9

ZZ

80,6

0707 00 05

EG

174,9

JO

115,2

MA

79,4

TR

129,4

ZZ

124,7

0709 90 70

MA

99,2

TR

109,6

ZZ

104,4

0805 10 20

EG

46,1

IL

56,2

MA

42,4

TR

54,3

ZZ

49,8

0805 20 10

MA

73,9

TR

64,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,7

IL

71,3

JM

118,7

MA

88,8

TR

76,7

US

75,0

ZZ

80,4

0805 50 10

EG

74,9

MA

65,5

TR

63,3

ZZ

67,9

0808 10 80

CA

84,4

CN

86,0

MK

25,2

US

110,5

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

54,9

US

110,2

ZZ

82,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 9.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/8

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. január 5.)

az olaszországi postai ágazaton belül működő egyes pénzügyi szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről

(az értesítés a C(2009) 10382. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/12/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 30. cikke (4) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Olasz Köztársaság által e-mailben benyújtott és 2009. július 8-án beérkezett négy kérelemre,

a közbeszerzési tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően,

mivel:

I.   TÉNYEK

| (1) | 2009. július 8-án a Bizottsághoz négy, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (4) bekezdése szerinti, Olaszország által e-mailben benyújtott kérelem érkezett. A Bizottság 2009. szeptember 24-én e-mailben további információkat kért, amelyeket a kezdeti határidő meghosszabbítását követően az olasz hatóságok 2009. október 16-án e-mailben elküldtek. |
| --- | --- |

(1)

2009. július 8-án a Bizottsághoz négy, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (4) bekezdése szerinti, Olaszország által e-mailben benyújtott kérelem érkezett. A Bizottság 2009. szeptember 24-én e-mailben további információkat kért, amelyeket a kezdeti határidő meghosszabbítását követően az olasz hatóságok 2009. október 16-án e-mailben elküldtek.

| (2) | Az Olasz Köztársaság által a Poste Italiane S.p.A. (a továbbiakban: a Poste) nevében elküldött kérelmek a Poste által nyújtott bizonyos pénzügyi szolgáltatásokra vonatkoznak. A 30. cikk (4) bekezdése szerinti négy önálló kérelem mindegyike négy külön csoportba sorolt különféle pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozik. A kérelmekben ismertetett szolgáltatások a következők:






  a) | Lakossági megtakarítások beszedése folyószámlán keresztül (a továbbiakban: megtakarítások). |
| --- | --- | --- |

(2)

Az Olasz Köztársaság által a Poste Italiane S.p.A. (a továbbiakban: a Poste) nevében elküldött kérelmek a Poste által nyújtott bizonyos pénzügyi szolgáltatásokra vonatkoznak. A 30. cikk (4) bekezdése szerinti négy önálló kérelem mindegyike négy külön csoportba sorolt különféle pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozik. A kérelmekben ismertetett szolgáltatások a következők:

a)

Lakossági megtakarítások beszedése folyószámlán keresztül (a továbbiakban: megtakarítások).

| b) | Hitelnyújtás bankok és akkreditált pénzügyi közvetítők nevében (a továbbiakban: finanszírozás). A leírás értelmében ez a szolgáltatáscsoport elsősorban azokat az eseteket foglalja magában, amikor a Poste forgalmazóként jár el harmadik fél általi






  — | hitelnyújtás (különösen jelzálog és kölcsönök), |
| --- | --- | --- |

b)

Hitelnyújtás bankok és akkreditált pénzügyi közvetítők nevében (a továbbiakban: finanszírozás). A leírás értelmében ez a szolgáltatáscsoport elsősorban azokat az eseteket foglalja magában, amikor a Poste forgalmazóként jár el harmadik fél általi

—

hitelnyújtás (különösen jelzálog és kölcsönök),

| — | fogyasztói hitelezés, és |
| --- | --- |

—

fogyasztói hitelezés, és

| — | pénzügyi lízing során. |
| --- | --- |

—

pénzügyi lízing során.

| c) | Befektetési szolgáltatások és tevékenységek (a továbbiakban: befektetések). A pénzügyi eszközök felügyelete és kezelése mellett a leírás szerint ez a szolgáltatáscsoport a következők alsó (forgalmazói) szakaszát foglalja magában:






  — | pénzügyi eszközök (különösen kötvények) eladása, és |
| --- | --- | --- |

c)

Befektetési szolgáltatások és tevékenységek (a továbbiakban: befektetések). A pénzügyi eszközök felügyelete és kezelése mellett a leírás szerint ez a szolgáltatáscsoport a következők alsó (forgalmazói) szakaszát foglalja magában:

—

pénzügyi eszközök (különösen kötvények) eladása, és

| — | kiegészítő nyugdíj- és pénzügyi/biztosítási termékek befektetése (különösen magánnyugdíj-biztosítások). |
| --- | --- |

—

kiegészítő nyugdíj- és pénzügyi/biztosítási termékek befektetése (különösen magánnyugdíj-biztosítások).

| d) | Fizetési és pénzátutalási szolgáltatások (a továbbiakban: fizetések). A leírás értelmében ez a szolgáltatáscsoport két külön kategóriát foglal magában, mégpedig






  — | fizetési szolgáltatásokat, amelyek a meghatározás értelmében hitelkártya- és bankkártya-szolgáltatásokat foglalnak magukban, valamint |
| --- | --- | --- |

d)

Fizetési és pénzátutalási szolgáltatások (a továbbiakban: fizetések). A leírás értelmében ez a szolgáltatáscsoport két külön kategóriát foglal magában, mégpedig

—

fizetési szolgáltatásokat, amelyek a meghatározás értelmében hitelkártya- és bankkártya-szolgáltatásokat foglalnak magukban, valamint

| — | pénzátutalási szolgáltatásokat, ideértve az Eurogiro rendszeren keresztül vagy nemzetközi pénzesutalvánnyal történő nemzetközi pénzátutalásokat, illetve az Olaszországon belüli postai pénzesutalvánnyal történő átutalásokat. |
| --- | --- |

—

pénzátutalási szolgáltatásokat, ideértve az Eurogiro rendszeren keresztül vagy nemzetközi pénzesutalvánnyal történő nemzetközi pénzátutalásokat, illetve az Olaszországon belüli postai pénzesutalvánnyal történő átutalásokat.

| (3) | A kérelemhez csatolták egy független nemzeti hatóság (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, a közbeszerzéseket felügyelő olasz hatóság) két nyilatkozatát. A hatóság 2008. november 12-i végleges nyilatkozatában hangsúlyozza, hogy amennyiben a 30. cikk (1) bekezdése az itt érintett szolgáltatások egy részére vagy mindegyikére nézve alkalmazandónak minősülne, különleges felügyeleti intézkedésekre lenne szükség annak érdekében, hogy biztosítani lehessen, hogy a közbeszerzésekre vonatkozó közösségi szabályok alkalmazása továbbra is megfelelően történik a Poste azon közbeszerzései esetén, amelyek a 30. cikk (1) bekezdésének hatályán kívül eső tevékenységek végrehajtását célozzák. A határozat következésképpen kimondja, hogy a Poste-nak meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket a beszerzéseknek a célzott tevékenység jellege szerinti elkülönítésére. |
| --- | --- |

(3)

A kérelemhez csatolták egy független nemzeti hatóság (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, a közbeszerzéseket felügyelő olasz hatóság) két nyilatkozatát. A hatóság 2008. november 12-i végleges nyilatkozatában hangsúlyozza, hogy amennyiben a 30. cikk (1) bekezdése az itt érintett szolgáltatások egy részére vagy mindegyikére nézve alkalmazandónak minősülne, különleges felügyeleti intézkedésekre lenne szükség annak érdekében, hogy biztosítani lehessen, hogy a közbeszerzésekre vonatkozó közösségi szabályok alkalmazása továbbra is megfelelően történik a Poste azon közbeszerzései esetén, amelyek a 30. cikk (1) bekezdésének hatályán kívül eső tevékenységek végrehajtását célozzák. A határozat következésképpen kimondja, hogy a Poste-nak meg kell hoznia a szükséges intézkedéseket a beszerzéseknek a célzott tevékenység jellege szerinti elkülönítésére.

| (4) | A kérelemhez csatolták továbbá egy független nemzeti hatóság, az Autorità garante della concorrenza e del mercato (az olasz versenyhatóság) véleményét is. A hatóság hangsúlyozza az olasz pénzügyi ágazat általános nyitottságát, mivel ez több mint 800 bankot, több mint 80 bankcsoportot és 170-nél is több, a biztosítási ágazatban tevékenykedő vállalatot foglal magában; ez utóbbiak közül 68 intézmény kizárólag az életbiztosítási ágazat aktív szolgáltatója, 77 csak a nem életbiztosítások területén, 17 intézmény pedig mindkét biztosítási ágban tevékenykedik. A pénzügyi ágazatot emellett az összefonódás viszonylag alacsony szintje jellemzi, mivel 2007-ben az öt legnagyobb csoport összesített piaci részesedése a bankszektorban hozzávetőleg 51,5 %, az összes életbiztosítási ágazat tekintetében pedig körülbelül 53 % volt. A hatóság általános észrevételeiben arra is rámutat, hogy a Poste pénzügyi szolgáltatásait „a postai tevékenységén alapuló, igen átfogó és a többi szolgáltatóéhoz nem hasonlítható forgalmazási hálózaton keresztül nyújtja. A hálózatot mintegy 14 000 postahivatal alkotja (2), míg Olaszország vezető bankcsoportjának teljes hálózata 6 000-nél valamivel több fiókot számlál.” |
| --- | --- |

(4)

A kérelemhez csatolták továbbá egy független nemzeti hatóság, az Autorità garante della concorrenza e del mercato (az olasz versenyhatóság) véleményét is. A hatóság hangsúlyozza az olasz pénzügyi ágazat általános nyitottságát, mivel ez több mint 800 bankot, több mint 80 bankcsoportot és 170-nél is több, a biztosítási ágazatban tevékenykedő vállalatot foglal magában; ez utóbbiak közül 68 intézmény kizárólag az életbiztosítási ágazat aktív szolgáltatója, 77 csak a nem életbiztosítások területén, 17 intézmény pedig mindkét biztosítási ágban tevékenykedik. A pénzügyi ágazatot emellett az összefonódás viszonylag alacsony szintje jellemzi, mivel 2007-ben az öt legnagyobb csoport összesített piaci részesedése a bankszektorban hozzávetőleg 51,5 %, az összes életbiztosítási ágazat tekintetében pedig körülbelül 53 % volt. A hatóság általános észrevételeiben arra is rámutat, hogy a Poste pénzügyi szolgáltatásait „a postai tevékenységén alapuló, igen átfogó és a többi szolgáltatóéhoz nem hasonlítható forgalmazási hálózaton keresztül nyújtja. A hálózatot mintegy 14 000 postahivatal alkotja (2), míg Olaszország vezető bankcsoportjának teljes hálózata 6 000-nél valamivel több fiókot számlál.”

| (5) | A bankfúziók terén szerzett gyakorlata alapján a hatóság részletes megjegyzéseket fűzött a kérelemben foglalt egyes szolgáltatásokhoz, és a következőket állapította meg: „A Poste Italiane által indított eljárás a banki, a biztosítási és az irányított megtakarítási ágazatban folytatott alapvető tevékenységek széles körét érinti. Ezen ágazatok tekintetében, amelyekhez a hozzáférés korlátlannak tekinthető, a versenyhatóság a nyílt piacot jellemző tulajdonságokat állapított meg. [...] Ebben az összefüggésben maga a Poste Italiane különleges szolgáltatónak tekinthető, egyrészről a BancoPosta/Bancoposta szolgáltatásait szabályozó normatív korlátozások, másrészről pedig az általa kiszolgált ügyfélkör jellege miatt. Ezt a Hatóság által ismert korábbi tények is megerősítik, amelyek szerint a Poste Italiane soha nem volt teljes mértékben összehasonlítható az érintett piacokon működő bankokkal vagy egyéb pénzügyi közvetítőkkel. A BancoPosta/Bancoposta szolgáltatásai összességükben kiegészítik a banki szolgáltatásokat, és azokhoz szorosan kapcsolódnak, de nem helyettesíthetik azokat [...], a Poste Italiane sajátos jellege ellenére megállapítható, hogy a banki, pénzügyi és biztosítási szolgáltatások nyújtása Olaszországban olyan piacokon történik, amelyeket illetően a hozzáférés nem korlátozott, ahol különböző szolgáltatók működnek, és ahol az összefonódás mértéke hasonló az európai átlaghoz”. |
| --- | --- |

(5)

A bankfúziók terén szerzett gyakorlata alapján a hatóság részletes megjegyzéseket fűzött a kérelemben foglalt egyes szolgáltatásokhoz, és a következőket állapította meg: „A Poste Italiane által indított eljárás a banki, a biztosítási és az irányított megtakarítási ágazatban folytatott alapvető tevékenységek széles körét érinti. Ezen ágazatok tekintetében, amelyekhez a hozzáférés korlátlannak tekinthető, a versenyhatóság a nyílt piacot jellemző tulajdonságokat állapított meg. [...] Ebben az összefüggésben maga a Poste Italiane különleges szolgáltatónak tekinthető, egyrészről a BancoPosta/Bancoposta szolgáltatásait szabályozó normatív korlátozások, másrészről pedig az általa kiszolgált ügyfélkör jellege miatt. Ezt a Hatóság által ismert korábbi tények is megerősítik, amelyek szerint a Poste Italiane soha nem volt teljes mértékben összehasonlítható az érintett piacokon működő bankokkal vagy egyéb pénzügyi közvetítőkkel. A BancoPosta/Bancoposta szolgáltatásai összességükben kiegészítik a banki szolgáltatásokat, és azokhoz szorosan kapcsolódnak, de nem helyettesíthetik azokat [...], a Poste Italiane sajátos jellege ellenére megállapítható, hogy a banki, pénzügyi és biztosítási szolgáltatások nyújtása Olaszországban olyan piacokon történik, amelyeket illetően a hozzáférés nem korlátozott, ahol különböző szolgáltatók működnek, és ahol az összefonódás mértéke hasonló az európai átlaghoz”.

| (6) | Mindazonáltal az olasz versenyhatóság időközben eljárást indított a Poste Italiane S.p.A. ellen a kifizetések, pontosabban a postai folyószámlákon keresztül történő hitelátutalások terén meglévő erőfölényével való visszaélés miatt. A Poste Italiane jelenleg megbeszéléseket folytat a versenyhatósággal a probléma megoldásához szükséges lépésekről (3). |
| --- | --- |

(6)

Mindazonáltal az olasz versenyhatóság időközben eljárást indított a Poste Italiane S.p.A. ellen a kifizetések, pontosabban a postai folyószámlákon keresztül történő hitelátutalások terén meglévő erőfölényével való visszaélés miatt. A Poste Italiane jelenleg megbeszéléseket folytat a versenyhatósággal a probléma megoldásához szükséges lépésekről (3).

II.   JOGI KERETEK

| (7) | Emlékeztetni kell arra, hogy a 2004/17/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően az irányelv előírásai csak olyan mértékben vonatkoznak az említett c) pont negyedik francia bekezdésében meghatározott pénzügyi szolgáltatások nyújtására, amennyiben az ilyen szolgáltatásokat a rendelkezés b) pontjában meghatározott postai szolgáltatásokat is nyújtó szervezetek biztosítják. Olaszországban a Poste az egyetlen olyan ajánlatkérő, amely az e határozattal érintett szolgáltatásokat nyújtja. |
| --- | --- |

(7)

Emlékeztetni kell arra, hogy a 2004/17/EK irányelv 6. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően az irányelv előírásai csak olyan mértékben vonatkoznak az említett c) pont negyedik francia bekezdésében meghatározott pénzügyi szolgáltatások nyújtására, amennyiben az ilyen szolgáltatásokat a rendelkezés b) pontjában meghatározott postai szolgáltatásokat is nyújtó szervezetek biztosítják. Olaszországban a Poste az egyetlen olyan ajánlatkérő, amely az e határozattal érintett szolgáltatásokat nyújtja.

| (8) | A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartozhatnak a 2004/17/EK irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazta az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. Ha az itt érintett szolgáltatások esetéhez hasonlóan az irányelv XI. mellékletében nem szerepelnek vonatkozó közösségi jogszabályok, a 30. cikk (3) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy „bizonyítani kell, hogy az érintett piacra való belépés ténylegesen és jogilag is szabad”. |
| --- | --- |

(8)

A 2004/17/EK irányelv 30. cikke előírja, hogy az irányelvben említett bármely tevékenység folytatására irányuló szerződések nem tartozhatnak a 2004/17/EK irányelv hatálya alá, ha abban a tagállamban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. A versenynek való közvetlen kitettséget objektív szempontok alapján kell értékelni, figyelembe véve az érintett ágazat egyedi jellemzőit. A piaci belépés akkor minősül szabadnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazta az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő közösségi jogszabályokat. Ha az itt érintett szolgáltatások esetéhez hasonlóan az irányelv XI. mellékletében nem szerepelnek vonatkozó közösségi jogszabályok, a 30. cikk (3) bekezdésének második albekezdése előírja, hogy „bizonyítani kell, hogy az érintett piacra való belépés ténylegesen és jogilag is szabad”.

| (9) | A pénzügyi szolgáltatások tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy közösségi szinten számos olyan jogi aktust fogadtak el, amelynek célja az ágazati szolgáltatások létrehozásának és biztosításának liberalizációja. Továbbá a Bizottság a Poste-t érintő egyéb állami támogatásokkal kapcsolatos ügyekben is megállapította, hogy „a bankszektor sok éve nyitva áll a verseny előtt. A fokozatos liberalizáció fokozta a versenyt, amit már az EK-Szerződésben előírt tőke szabad mozgása indított el.” (4) A 30. cikk (3) bekezdése által a piacra való szabad belépés tekintetében előírt feltétel ezért teljesítettnek tekinthető. |
| --- | --- |

(9)

A pénzügyi szolgáltatások tekintetében emlékeztetni kell arra, hogy közösségi szinten számos olyan jogi aktust fogadtak el, amelynek célja az ágazati szolgáltatások létrehozásának és biztosításának liberalizációja. Továbbá a Bizottság a Poste-t érintő egyéb állami támogatásokkal kapcsolatos ügyekben is megállapította, hogy „a bankszektor sok éve nyitva áll a verseny előtt. A fokozatos liberalizáció fokozta a versenyt, amit már az EK-Szerződésben előírt tőke szabad mozgása indított el.” (4) A 30. cikk (3) bekezdése által a piacra való szabad belépés tekintetében előírt feltétel ezért teljesítettnek tekinthető.

| (10) | Egy adott piacon a versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos paraméter az adott piac legfontosabb szereplőinek piaci részesedése. A másik kritérium a piacok összefonódásának szintje. Mivel a határozat hatálya alá tartozó egyes tevékenységek feltételei változóak, a versenyhelyzet vizsgálata során figyelembe kell venni a különböző piacokon fennálló különböző helyzeteket. |
| --- | --- |

(10)

Egy adott piacon a versenynek való közvetlen kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jellegű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos paraméter az adott piac legfontosabb szereplőinek piaci részesedése. A másik kritérium a piacok összefonódásának szintje. Mivel a határozat hatálya alá tartozó egyes tevékenységek feltételei változóak, a versenyhelyzet vizsgálata során figyelembe kell venni a különböző piacokon fennálló különböző helyzeteket.

| (11) | Noha bizonyos esetekben a piac fogalmának szűkebb meghatározása is elképzelhető, e határozat alkalmazásában az érintett piac pontos meghatározása nyitva hagyható, mivel az elemzés eredménye a Poste által benyújtott kérelemben felsorolt szolgáltatások közül több esetében a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül ugyanaz marad. |
| --- | --- |

(11)

Noha bizonyos esetekben a piac fogalmának szűkebb meghatározása is elképzelhető, e határozat alkalmazásában az érintett piac pontos meghatározása nyitva hagyható, mivel az elemzés eredménye a Poste által benyújtott kérelemben felsorolt szolgáltatások közül több esetében a szűkebb vagy a tágabb értelmű meghatározástól függetlenül ugyanaz marad.

| (12) | Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

(12)

Ez a határozat nem sérti a versenyszabályok alkalmazását.

III.   ÉRTÉKELÉS

| (13) | A fenti (5) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az illetékes olasz hatóság korábban több olaszországi bank és más pénzügyi intézmények közötti fúzióval (5) is foglalkozott, és megállapította, hogy a Poste által a postai folyószámlákhoz kapcsolódóan nyújtott pénzügyi szolgáltatások a bankok által a különböző típusú bankszámlák révén nyújtott szolgáltatások szempontjából „kiegészítő” és nem „helyettesítő” jellegűek. Ezt a gyakorlatot azonban összefüggéseiben kell szemlélni, vagyis meg kell vizsgálni, hogy nincs-e a Poste-nak lehetősége arra, hogy versenynyomást gyakoroljon a bankokra. (6) Az olasz hatóság által, illetve részére elvégzett részletes elemzés eredményei arról tanúskodnak, hogy a bankszámlával rendelkező ügyfelek túlnyomó része (7) nem szüntetné meg jelenlegi bankszámláját, és nem nyitna helyette postai folyószámlát. Ennek megfelelően 2005-ben több mint 28 millió (jogi vagy természetes) személy rendelkezett csak bankszámlával, több mint 3 millióan bankszámlával és postai folyószámlával egyaránt, és kevesebb mint 2,3 millióan csak postai folyószámlával. Megjegyzendő továbbá, hogy az eredmények szerint a kizárólag postai folyószámlával rendelkező személyek száma lassabb ütemben nő, mint a posta- és bankszámlával egyaránt rendelkezőké. Ezeket a tényeket nagy részben magyarázzák a Poste működését szabályozó normatív korlátozások, valamint ebből következően az a tény, hogy az intézmény saját folyószámláihoz kapcsolódóan szűkebb körű szolgáltatásokat nyújt. A széles körű szolgáltatásokat igénylő ügyfelek ezért nem szívesen váltanának az általuk megszokott szolgáltatásokat nem biztosító postai folyószámlára (8). A kétféle számlatípus használatát leggyakrabban azzal magyarázták, hogy így „minden alkalommal a legpraktikusabb/legegyszerűbb és/vagy a legelőnyösebb/leggazdaságosabb [megoldás] választható”. |
| --- | --- |

(13)

A fenti (5) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az illetékes olasz hatóság korábban több olaszországi bank és más pénzügyi intézmények közötti fúzióval (5) is foglalkozott, és megállapította, hogy a Poste által a postai folyószámlákhoz kapcsolódóan nyújtott pénzügyi szolgáltatások a bankok által a különböző típusú bankszámlák révén nyújtott szolgáltatások szempontjából „kiegészítő” és nem „helyettesítő” jellegűek. Ezt a gyakorlatot azonban összefüggéseiben kell szemlélni, vagyis meg kell vizsgálni, hogy nincs-e a Poste-nak lehetősége arra, hogy versenynyomást gyakoroljon a bankokra. (6) Az olasz hatóság által, illetve részére elvégzett részletes elemzés eredményei arról tanúskodnak, hogy a bankszámlával rendelkező ügyfelek túlnyomó része (7) nem szüntetné meg jelenlegi bankszámláját, és nem nyitna helyette postai folyószámlát. Ennek megfelelően 2005-ben több mint 28 millió (jogi vagy természetes) személy rendelkezett csak bankszámlával, több mint 3 millióan bankszámlával és postai folyószámlával egyaránt, és kevesebb mint 2,3 millióan csak postai folyószámlával. Megjegyzendő továbbá, hogy az eredmények szerint a kizárólag postai folyószámlával rendelkező személyek száma lassabb ütemben nő, mint a posta- és bankszámlával egyaránt rendelkezőké. Ezeket a tényeket nagy részben magyarázzák a Poste működését szabályozó normatív korlátozások, valamint ebből következően az a tény, hogy az intézmény saját folyószámláihoz kapcsolódóan szűkebb körű szolgáltatásokat nyújt. A széles körű szolgáltatásokat igénylő ügyfelek ezért nem szívesen váltanának az általuk megszokott szolgáltatásokat nem biztosító postai folyószámlára (8). A kétféle számlatípus használatát leggyakrabban azzal magyarázták, hogy így „minden alkalommal a legpraktikusabb/legegyszerűbb és/vagy a legelőnyösebb/leggazdaságosabb [megoldás] választható”.

| (14) | E határozat célja annak megállapítása, vajon a Poste által kínált szolgáltatások olyan szintű versenynek vannak-e kitéve (azokon a piacokon, amelyekre a belépés szabad), amely biztosítja, hogy a Poste által az itt érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzések a 2004/17/EK irányelvben előírt beszerzési szabályok által meghatározott fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetésmentes módon történjenek, olyan feltételek alapján, amelyek lehetővé teszik a gazdasági szempontból legelőnyösebb megoldás meghatározását. Ennek érdekében tehát meg kell vizsgálni, hogy a bankoknak lehetősége van-e arra, hogy versenynyomást gyakoroljanak a Poste intézményére. |
| --- | --- |

(14)

E határozat célja annak megállapítása, vajon a Poste által kínált szolgáltatások olyan szintű versenynek vannak-e kitéve (azokon a piacokon, amelyekre a belépés szabad), amely biztosítja, hogy a Poste által az itt érintett tevékenységek folytatására irányuló beszerzések a 2004/17/EK irányelvben előírt beszerzési szabályok által meghatározott fegyelem hiányában is átlátható, megkülönböztetésmentes módon történjenek, olyan feltételek alapján, amelyek lehetővé teszik a gazdasági szempontból legelőnyösebb megoldás meghatározását. Ennek érdekében tehát meg kell vizsgálni, hogy a bankoknak lehetősége van-e arra, hogy versenynyomást gyakoroljanak a Poste intézményére.

| (15) | A fenti (13) preambulumbekezdésben felsorolt tények – különösen az a tény, hogy a Poste ügyfele számára a bankszámla új szolgáltatásokat, de a két számlatípus által kínált szolgáltatások igénybe vételekor legalábbis több lehetőséget kínál – erősen valószínűsíti, hogy a Poste valóban versenynyomásnak van kitéve a bankok részéről. Ezt jelzi a Bizottság 2006. szeptember 26-i C(2006) 4207 végleges határozata (9) is, amelyben a Bizottság a Poste-nak a pénzügyi szolgáltatások piacán való versenyhelyzetét vizsgálva kifejezetten kimondta, hogy „a postai folyószámlák különösen olyan esetekben állnak versenyben a banki folyószámlákkal, ahol a bankok és a PI fiókjai egyaránt elérhetők.” (10) Ugyanakkor érdemes megjegyezni, hogy az állami támogatások területén végzett piacelemzés rendkívül általános módon történik abban az értelemben, hogy a piacok nem definiáltak, és nem kerül sor konkrét piaci tesztek végrehajtására. Ezért nem beszélhetünk olyan szervezett piaci vizsgálatokról, mint amilyeneket a Bizottság például a trösztellenes határozatokhoz kapcsolódóan indított. |
| --- | --- |

(15)

A fenti (13) preambulumbekezdésben felsorolt tények – különösen az a tény, hogy a Poste ügyfele számára a bankszámla új szolgáltatásokat, de a két számlatípus által kínált szolgáltatások igénybe vételekor legalábbis több lehetőséget kínál – erősen valószínűsíti, hogy a Poste valóban versenynyomásnak van kitéve a bankok részéről. Ezt jelzi a Bizottság 2006. szeptember 26-i C(2006) 4207 végleges határozata (9) is, amelyben a Bizottság a Poste-nak a pénzügyi szolgáltatások piacán való versenyhelyzetét vizsgálva kifejezetten kimondta, hogy „a postai folyószámlák különösen olyan esetekben állnak versenyben a banki folyószámlákkal, ahol a bankok és a PI fiókjai egyaránt elérhetők.” (10) Ugyanakkor érdemes megjegyezni, hogy az állami támogatások területén végzett piacelemzés rendkívül általános módon történik abban az értelemben, hogy a piacok nem definiáltak, és nem kerül sor konkrét piaci tesztek végrehajtására. Ezért nem beszélhetünk olyan szervezett piaci vizsgálatokról, mint amilyeneket a Bizottság például a trösztellenes határozatokhoz kapcsolódóan indított.

| (16) | Következésképpen a 30. cikk alkalmazásában és a versenyszabályok sérelme nélkül, annak megállapításakor, hogy a megtakarítási szolgáltatások nyújtásakor a Poste ki van-e téve közvetlen versenynek, figyelembe kell venni a bankok és más pénzügyi intézmények által nyújtott szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(16)

Következésképpen a 30. cikk alkalmazásában és a versenyszabályok sérelme nélkül, annak megállapításakor, hogy a megtakarítási szolgáltatások nyújtásakor a Poste ki van-e téve közvetlen versenynek, figyelembe kell venni a bankok és más pénzügyi intézmények által nyújtott szolgáltatásokat.

| (17) | Földrajzi szempontból a megtakarítási beszedések piacai regionális kiterjedésűek, és a Poste piaci részesedése régiónként eltérő. Az olasz hatóságok által 2009. október 16-án elküldött legújabb rendelkezésre álló információk szerint a Poste piaci részesedése a Trentino Alto Adige régióban tapasztalt 1,4 %, valamint a Molisében mért 11,8 %-os régióbeli maximum közötti sávban mozog. A rendelkezésre álló adatok szerint a Poste részesedése 2006-ban országos szinten 5,6 %-nak felelt meg, és a következő években láthatóan ezen a szinten maradt, illetve némileg csökkent. Figyelembe véve a szóban forgó piac összefonódásának mértékét, ahol a két legnagyobb versenytárs országos szintű összesített piaci részesedése 2008-ban becslések szerint 44,7 % volt, ezek a tényezők a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők. |
| --- | --- |

(17)

Földrajzi szempontból a megtakarítási beszedések piacai regionális kiterjedésűek, és a Poste piaci részesedése régiónként eltérő. Az olasz hatóságok által 2009. október 16-án elküldött legújabb rendelkezésre álló információk szerint a Poste piaci részesedése a Trentino Alto Adige régióban tapasztalt 1,4 %, valamint a Molisében mért 11,8 %-os régióbeli maximum közötti sávban mozog. A rendelkezésre álló adatok szerint a Poste részesedése 2006-ban országos szinten 5,6 %-nak felelt meg, és a következő években láthatóan ezen a szinten maradt, illetve némileg csökkent. Figyelembe véve a szóban forgó piac összefonódásának mértékét, ahol a két legnagyobb versenytárs országos szintű összesített piaci részesedése 2008-ban becslések szerint 44,7 % volt, ezek a tényezők a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők.

| (18) | Az e megnevezéssel illetett szolgáltatások a meghatározás szerint a hitelnyújtást, vagyis a (harmadik fél általi) jelzáloghiteleket és kölcsönöket, a fogyasztói hitelezést és a pénzügyi lízinget foglalják magukban. A Poste a működését szabályozó normatív korlátozásokat (az intézmény nem nyújthat hitelt a lakosságnak) figyelembe véve alapvetően olyan közvetítőként tevékenykedik, amely az érintett szolgáltatásokat bankok és akkreditált pénzügyi közvetítők nevében nyújtja. A Poste, belső részlege, a BancoPosta/Bancoposta révén „elsősorban a fogyasztói banki és pénzügyi szolgáltatások kiskereskedelmi piacán” tevékenykedik, „és csak marginálisan van jelen az üzleti szolgáltatások és a közigazgatás piacán”. |
| --- | --- |

(18)

Az e megnevezéssel illetett szolgáltatások a meghatározás szerint a hitelnyújtást, vagyis a (harmadik fél általi) jelzáloghiteleket és kölcsönöket, a fogyasztói hitelezést és a pénzügyi lízinget foglalják magukban. A Poste a működését szabályozó normatív korlátozásokat (az intézmény nem nyújthat hitelt a lakosságnak) figyelembe véve alapvetően olyan közvetítőként tevékenykedik, amely az érintett szolgáltatásokat bankok és akkreditált pénzügyi közvetítők nevében nyújtja. A Poste, belső részlege, a BancoPosta/Bancoposta révén „elsősorban a fogyasztói banki és pénzügyi szolgáltatások kiskereskedelmi piacán” tevékenykedik, „és csak marginálisan van jelen az üzleti szolgáltatások és a közigazgatás piacán”.

| (19) | Az itt érintett szolgáltatások további alcsoportokra bonthatók olyan tényezők alapján, mint amilyen például a kölcsönfelvétel célja (11) vagy a jellemző ügyfél (fogyasztók, kkv-k, nagyobb vállalkozások, közigazgatás) stb. A (11) preambulumbekezdésnek megfelelően azonban a pontos meghatározás e határozat alkalmazásában nyitva hagyható. |
| --- | --- |

(19)

Az itt érintett szolgáltatások további alcsoportokra bonthatók olyan tényezők alapján, mint amilyen például a kölcsönfelvétel célja (11) vagy a jellemző ügyfél (fogyasztók, kkv-k, nagyobb vállalkozások, közigazgatás) stb. A (11) preambulumbekezdésnek megfelelően azonban a pontos meghatározás e határozat alkalmazásában nyitva hagyható.

| (20) | A számításoktól függően a Poste által személyikölcsön-forgalmazóként elért piaci részesedés 2008-ban hozzávetőleg 4,8 % (12) – 5 % volt, míg a személyi kölcsönök területén tevékenykedő három legnagyobb versenytársának összesített piaci részesedése ugyanebben az évben 43,6 %-ot tett ki. A pénzügyi lízing tekintetében a Poste 2008. évi piaci részesedése elhanyagolható, csupán 0,03 %. A jelzálogokat illetően bár ennél magasabb piaci részesedést könyvelhetett el, az eredmény így is meglehetősen elhanyagolható, hiszen 2008-ban csupán 1,6 %-os volt. E határozat alkalmazásában ezért ezek a tényezők a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők. |
| --- | --- |

(20)

A számításoktól függően a Poste által személyikölcsön-forgalmazóként elért piaci részesedés 2008-ban hozzávetőleg 4,8 % (12) – 5 % volt, míg a személyi kölcsönök területén tevékenykedő három legnagyobb versenytársának összesített piaci részesedése ugyanebben az évben 43,6 %-ot tett ki. A pénzügyi lízing tekintetében a Poste 2008. évi piaci részesedése elhanyagolható, csupán 0,03 %. A jelzálogokat illetően bár ennél magasabb piaci részesedést könyvelhetett el, az eredmény így is meglehetősen elhanyagolható, hiszen 2008-ban csupán 1,6 %-os volt. E határozat alkalmazásában ezért ezek a tényezők a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők.

| (21) | A befektetések területén a Poste elsősorban a pénzügyi eszközök (főként kötvények), illetve a kiegészítő nyugdíj- és pénzügyi/biztosítási termékek (főként magánnyugdíj-biztosítások) eladásának alsó (forgalmazói) fázisában vesz részt aktívan. Ezek a szolgáltatások számos különböző módon csoportosíthatók (a pénzügyi eszköz típusától, az irányítási láncon belül [feljebb/lejjebb] elfoglalt helytől, az ügyfelek típusától stb. függően). E határozat alkalmazásában a pontos meghatározás ebben az esetben is nyitva hagyható (lásd a fenti (11) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(21)

A befektetések területén a Poste elsősorban a pénzügyi eszközök (főként kötvények), illetve a kiegészítő nyugdíj- és pénzügyi/biztosítási termékek (főként magánnyugdíj-biztosítások) eladásának alsó (forgalmazói) fázisában vesz részt aktívan. Ezek a szolgáltatások számos különböző módon csoportosíthatók (a pénzügyi eszköz típusától, az irányítási láncon belül [feljebb/lejjebb] elfoglalt helytől, az ügyfelek típusától stb. függően). E határozat alkalmazásában a pontos meghatározás ebben az esetben is nyitva hagyható (lásd a fenti (11) preambulumbekezdést).

| (22) | A rendelkezésre álló információk értelmében a Poste által az itt érintett egyes területeken elért piaci részesedés mértéke a viszonylag korlátozottól – a teljes közvetett bevétel 19,8 %-a, ideértve a BancoPosta/Bancoposta-kötvényeket is – az elhanyagolhatóig terjedt, mint például a kölcsönös befektetési alapok esetében, ahol a 2008. évi piaci részesedés 0,7 %-ot tett ki. Ez utóbbi területen két fő versenytársának összesített piaci részesedése 43,4 %; a kölcsönös befektetési alapok különböző forgalmazási csatornáit vizsgálva még nyilvánvalóbbá válik a versenynyomás, mivel a bankokon (13) és közvetítőkön (14) keresztül megvalósuló forgalmazás 78,3 %-os piaci részesedésnek felel meg, szemben a postahivatali forgalmazás által elért 0,7 %-kal. Az életbiztosítások területén 2008-ban a Poste különböző típusú biztosításokat kínált az I. és III. biztosítási ágazaton belül, míg a IV., V. és VI. ágazatban nem tevékenykedett aktívan. A megkötött biztosítások számát tekintve az I. ágazatba tartozó életbiztosítások terén elért piaci részesedése 17,03 %-ot tett ki, míg a III. ágazatban ez az érték 19,4 % volt. Az ágazatok összesített eredményeit tekintve a Poste átfogó piaci részesedése a megkötött biztosítások száma szempontjából 2008-ban 17,5 % volt. A beszedett életbiztosítási díjakat (vagyis az értékoldalt) figyelembe véve a Poste 2008-ban 10,1 %-os piaci részesedést szerzett szemben az ugyanebben az évben a bankok által beszedett 43,6 %-os, valamint az ügynökök által elért 23,8 %-os részesedéssel. E határozat alkalmazásában ezért ezek a tényezők a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők. |
| --- | --- |

(22)

A rendelkezésre álló információk értelmében a Poste által az itt érintett egyes területeken elért piaci részesedés mértéke a viszonylag korlátozottól – a teljes közvetett bevétel 19,8 %-a, ideértve a BancoPosta/Bancoposta-kötvényeket is – az elhanyagolhatóig terjedt, mint például a kölcsönös befektetési alapok esetében, ahol a 2008. évi piaci részesedés 0,7 %-ot tett ki. Ez utóbbi területen két fő versenytársának összesített piaci részesedése 43,4 %; a kölcsönös befektetési alapok különböző forgalmazási csatornáit vizsgálva még nyilvánvalóbbá válik a versenynyomás, mivel a bankokon (13) és közvetítőkön (14) keresztül megvalósuló forgalmazás 78,3 %-os piaci részesedésnek felel meg, szemben a postahivatali forgalmazás által elért 0,7 %-kal. Az életbiztosítások területén 2008-ban a Poste különböző típusú biztosításokat kínált az I. és III. biztosítási ágazaton belül, míg a IV., V. és VI. ágazatban nem tevékenykedett aktívan. A megkötött biztosítások számát tekintve az I. ágazatba tartozó életbiztosítások terén elért piaci részesedése 17,03 %-ot tett ki, míg a III. ágazatban ez az érték 19,4 % volt. Az ágazatok összesített eredményeit tekintve a Poste átfogó piaci részesedése a megkötött biztosítások száma szempontjából 2008-ban 17,5 % volt. A beszedett életbiztosítási díjakat (vagyis az értékoldalt) figyelembe véve a Poste 2008-ban 10,1 %-os piaci részesedést szerzett szemben az ugyanebben az évben a bankok által beszedett 43,6 %-os, valamint az ügynökök által elért 23,8 %-os részesedéssel. E határozat alkalmazásában ezért ezek a tényezők a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők.

| (23) | Az itt érintett fizetési szolgáltatások hitelkártya-szolgáltatásokat, köztük rulírozó hitelkártyákat, bankkártya-szolgáltatásokat és előre fizetett kártyával kapcsolatos szolgáltatásokat tartalmaznak. A Postét érintő fent említett normatív korlátozások értelmében az intézmény a hitelkártyák tekintetében alapvetően közvetítő szerepet tölt be, és a fizetésképtelenség kockázatát teljes mértékben vállaló más intézmények által kibocsátott kártyákat értékesíti. Bankkártyák (Postamat) és előre fizetett kártyák kibocsátására ugyanakkor lehetősége van. A kapott adatok szerint a Poste által a hitelkártyák értékének tekintetében elért piaci részesedés 2008-ban 0,8 %-ot tett ki. (15) A bankkártyák piacán az intézmény 16,74 %-os részesedést szerzett, amely a teljes olaszországi fizetésikártya-ágazat 44,6 %-ának felel meg. A bankkártya-ágazat fennmaradó részét a POS-terminálokon (Point of Sale, értékesítési pont) való fizetéshez használt bankkártyák teszik ki. Különösen az előre fizetett kártyák tekintetében a Poste a PostePay kártya 2003 novemberi bevezetését követően jelentős részesedést szerzett, és jelenlegi piaci részesedése a 2007. évi 59,8 %-ról 2008-ban 56,5 %-ra csökkent. Ezzel szemben ugyanebben az időszakban két legnagyobb versenytársának összesített piaci részesedése 15,7 %-ról 20,4 %-ra nőtt, míg a három legnagyobb versenytárs esetében az összesített piaci részesedés a 2007. évi 18,8 %-ról 2008-ban 24,6 %-ra emelkedett. Jóllehet a Poste által ezen a piacon elfoglalt pozíció, amely a teljes olaszországi fizetésikártya-ágazat 9,7 %-nak felel meg, továbbra is erős, három legnagyobb versenytársának összesített (és növekedő) piaci részesedése megközelíti a Poste részesedésének felét, és ezen a szinten a versenytársak jelentős versenynyomást gyakorolhatnak a Postéra (16). E határozat alkalmazásában ezért ezek a tényezők a hitelkártyák, bankkártyák és előre fizetett kártyák piacán a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők. |
| --- | --- |

(23)

Az itt érintett fizetési szolgáltatások hitelkártya-szolgáltatásokat, köztük rulírozó hitelkártyákat, bankkártya-szolgáltatásokat és előre fizetett kártyával kapcsolatos szolgáltatásokat tartalmaznak. A Postét érintő fent említett normatív korlátozások értelmében az intézmény a hitelkártyák tekintetében alapvetően közvetítő szerepet tölt be, és a fizetésképtelenség kockázatát teljes mértékben vállaló más intézmények által kibocsátott kártyákat értékesíti. Bankkártyák (Postamat) és előre fizetett kártyák kibocsátására ugyanakkor lehetősége van. A kapott adatok szerint a Poste által a hitelkártyák értékének tekintetében elért piaci részesedés 2008-ban 0,8 %-ot tett ki. (15) A bankkártyák piacán az intézmény 16,74 %-os részesedést szerzett, amely a teljes olaszországi fizetésikártya-ágazat 44,6 %-ának felel meg. A bankkártya-ágazat fennmaradó részét a POS-terminálokon (Point of Sale, értékesítési pont) való fizetéshez használt bankkártyák teszik ki. Különösen az előre fizetett kártyák tekintetében a Poste a PostePay kártya 2003 novemberi bevezetését követően jelentős részesedést szerzett, és jelenlegi piaci részesedése a 2007. évi 59,8 %-ról 2008-ban 56,5 %-ra csökkent. Ezzel szemben ugyanebben az időszakban két legnagyobb versenytársának összesített piaci részesedése 15,7 %-ról 20,4 %-ra nőtt, míg a három legnagyobb versenytárs esetében az összesített piaci részesedés a 2007. évi 18,8 %-ról 2008-ban 24,6 %-ra emelkedett. Jóllehet a Poste által ezen a piacon elfoglalt pozíció, amely a teljes olaszországi fizetésikártya-ágazat 9,7 %-nak felel meg, továbbra is erős, három legnagyobb versenytársának összesített (és növekedő) piaci részesedése megközelíti a Poste részesedésének felét, és ezen a szinten a versenytársak jelentős versenynyomást gyakorolhatnak a Postéra (16). E határozat alkalmazásában ezért ezek a tényezők a hitelkártyák, bankkártyák és előre fizetett kártyák piacán a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők.

| (24) | A fenti (2) preambulumbekezdés d) pontjában említettek szerint a kérelem a pénzátutalási szolgáltatásokra is vonatkozik. A rendelkezésre álló adatok alapján a Poste által a pénzesutalványok és a banki megbízások tekintetében elért piaci részesedés mértéke 2008-ban 16 %-os volt. Megbeszélések folynak a banki megbízások és a postai pénzesutalványok közötti átjárhatóság és verseny fokozásáról. A nemzetközi pénzesutalványokra vonatkozóan a rendelkezésre álló információk nem tartalmaznak a Poste piaci részesedésével kapcsolatos adatokat, feltehetően azért, mert a nemzetközi pénzátutalásokra vonatkozó statisztikáknak a bankrendszerből történő kinyerése nehézségekbe ütközik. Ugyanakkor figyelembe véve, hogy a pénzesutalványoknak és banki megbízásoknak összesen alig több mint 2 %-a nemzetközi pénzesutalvány, valamint, hogy a határokon átnyúló pénzátutalások tekintetében egyre növekvő liberalizációs kezdeményezések figyelhetők meg (pl. egységes eurofizetési térség), e határozat alkalmazásában ez elhanyagolhatónak tekinthető. E határozat alkalmazásában ezért ezek a tényezők a pénzátutalási szolgáltatások piacán a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők. |
| --- | --- |

(24)

A fenti (2) preambulumbekezdés d) pontjában említettek szerint a kérelem a pénzátutalási szolgáltatásokra is vonatkozik. A rendelkezésre álló adatok alapján a Poste által a pénzesutalványok és a banki megbízások tekintetében elért piaci részesedés mértéke 2008-ban 16 %-os volt. Megbeszélések folynak a banki megbízások és a postai pénzesutalványok közötti átjárhatóság és verseny fokozásáról. A nemzetközi pénzesutalványokra vonatkozóan a rendelkezésre álló információk nem tartalmaznak a Poste piaci részesedésével kapcsolatos adatokat, feltehetően azért, mert a nemzetközi pénzátutalásokra vonatkozó statisztikáknak a bankrendszerből történő kinyerése nehézségekbe ütközik. Ugyanakkor figyelembe véve, hogy a pénzesutalványoknak és banki megbízásoknak összesen alig több mint 2 %-a nemzetközi pénzesutalvány, valamint, hogy a határokon átnyúló pénzátutalások tekintetében egyre növekvő liberalizációs kezdeményezések figyelhetők meg (pl. egységes eurofizetési térség), e határozat alkalmazásában ez elhanyagolhatónak tekinthető. E határozat alkalmazásában ezért ezek a tényezők a pénzátutalási szolgáltatások piacán a versenynek való közvetlen kitettségre utaló jelzésként értékelendők.

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (25) | Tekintettel a (13)–(24) preambulumbekezdésben megvizsgált tényezőkre, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt Olaszországban a következő szolgáltatások tekintetében teljesítettnek kell tekinteni:






  a) | lakossági megtakarítások beszedése folyószámlán keresztül; |
| --- | --- | --- |

(25)

Tekintettel a (13)–(24) preambulumbekezdésben megvizsgált tényezőkre, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt Olaszországban a következő szolgáltatások tekintetében teljesítettnek kell tekinteni:

a)

lakossági megtakarítások beszedése folyószámlán keresztül;

| b) | hitelnyújtás bankok és akkreditált pénzügyi közvetítők nevében; |
| --- | --- |

b)

hitelnyújtás bankok és akkreditált pénzügyi közvetítők nevében;

| c) | befektetési szolgáltatások és tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

befektetési szolgáltatások és tevékenységek;

| d) | fizetési és pénzátutalási szolgáltatások. |
| --- | --- |

d)

fizetési és pénzátutalási szolgáltatások.

| (26) | Mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele is teljesül, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a (25) preambulumbekezdés a)–d) pontjában felsorolt szolgáltatások nyújtását Olaszországban lehetővé tevő szerződéseket ítélik oda, sem pedig akkor, ha az ilyen tevékenységek Olaszországban való folytatására szerveznek tervpályázatot. |
| --- | --- |

(26)

Mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele is teljesül, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők a (25) preambulumbekezdés a)–d) pontjában felsorolt szolgáltatások nyújtását Olaszországban lehetővé tevő szerződéseket ítélik oda, sem pedig akkor, ha az ilyen tevékenységek Olaszországban való folytatására szerveznek tervpályázatot.

| (27) | E határozat alapját az Olasz Köztársaság által benyújtott információk alapján a 2009 júliusától októberéig fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. E határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek nem teljesülnek, |
| --- | --- |

(27)

E határozat alapját az Olasz Köztársaság által benyújtott információk alapján a 2009 júliusától októberéig fennálló jogi és ténybeli helyzet képezi. E határozat felülvizsgálható, amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek nem teljesülnek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/17/EK irányelv nem alkalmazható az ajánlatkérő felek által odaítélt, és Olaszországban megvalósítandó következő szolgáltatásokat lehetővé tevő szerződésekre:

| a) | lakossági megtakarítások beszedése folyószámlán keresztül; |
| --- | --- |

a)

lakossági megtakarítások beszedése folyószámlán keresztül;

| b) | hitelnyújtás bankok és akkreditált pénzügyi közvetítők nevében; |
| --- | --- |

b)

hitelnyújtás bankok és akkreditált pénzügyi közvetítők nevében;

| c) | befektetési szolgáltatások és tevékenységek; |
| --- | --- |

c)

befektetési szolgáltatások és tevékenységek;

| d) | fizetési és pénzátutalási szolgáltatások. |
| --- | --- |

d)

fizetési és pénzátutalási szolgáltatások.

2. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 5-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  Lásd a Corte dei Conti [Számvevőszék] jelentését a Poste Italiane pénzgazdálkodásáról a 2006. pénzügyi évre vonatkozóan.

2

(3)  Provvedimento N.19778. Poste Italiane-Aumento Commissione bolletini, a következő címen érhető el: www.agcm.it

3

(4)  Lásd a Bizottság által a C42/06 (ex NN52/06) állami támogatás – Olaszország – Poste Italiane – BancoPosta/Bancoposta ügyben hozott 2006. szeptember 26-i C(2006) 4207 végleges határozat 59. pontját, és ugyanebben az értelemben a Bizottság által a C49/06 (ex NN65/06) állami támogatás – Olaszország – Poste Italiane – BancoPosta/Bancoposta ügyben hozott 2006. november 22-i C(2006) 5478 végleges határozat 72. pontját.

4

(5)  Lásd különösen a hatóság által a C8027 Intesa/Sanpaolo ügyben hozott 2007. december 20-i 16249 sz. döntést; Közlöny 49/2006.

5

(6)  A fent említett Intesa/Sanpaolo eset során végzett részletes elemzés többek között azt vizsgálta, milyen mértékben lennének hajlandók a banki ügyfelek átváltani a Poste által nyújtott szolgáltatásokra.

6

(7)  A megkérdezettek 78,1 %-a nem váltana postai folyószámlára, míg 10,1 %-uk igen. Általánosságban ugyanez a tendencia volt megfigyelhető akkor is, amikor azt vizsgálták, mennyire lennének hajlandók váltani a banki ügyfelek, ha bankszámlájuk használatának díja 5 %-kal megemelkedne. A többség ebben az esetben sem szüntette volna meg bankszámláját azért, hogy postai folyószámlát nyisson.

7

(8)  Míg a normatív korlátozások változatlanok maradnak, a Poste elkezdte az általa nyújtott szolgáltatások körének bővítését, ami várhatóan fokozza majd a versenyt.

8

(9)  A Bizottság által a C42/06 (ex NN52/06) állami támogatás – Olaszország Poste Italiane – BancoPosta/Bancoposta „A pénzügyminisztériumnál vezetett folyószámlák kamatozása” tárgyú ügyben hozott határozat (HL C 290., 2006.11.29., 8. o.).

9

(10)  A határozat 60. pontja. Ugyanebben az értelemben lásd még a Bizottság által a C-49/06 (ex NN 65/06) állami támogatás – Olaszország – Poste Italiane – Postai megtakarítások ügyben hozott 2006. november 22-i C(2006) 5478 végleges határozat 73. pontját (HL C 31., 2007.2.13., 11. o.).

10

(11)  Pl.: általános célra vagy konkrét árucikk, például gépjármű vásárlására.

11

(12)  Ideértve a Deutsche Bank-kölcsönök és a Compass-kölcsönök eladását is.

12

(13)  58,1 %.

13

(14)  20,2 %.

14

(15)  Az aktív hitelkártyák számát figyelembe véve 1,9 %-ot.

15

(16)  Ez értelemszerűen a korábbi határozatokban is alkalmazott érvelés; lásd a bizonyos svédországi postai ágazati szolgáltatásoknak a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről szóló, 2008. december 19-i 2009/46/EK bizottsági határozat (17) preambulumbekezdését (HL L 19., 2009.1.23., 50. o.).

16

---

ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 9.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/14

---

RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

TARTALOMJEGYZÉK

BEVEZETÉS

ELŐZETES MEGJEGYZÉS

I.   CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK TAGJAI ÉS SZERVEI

1.   FEJEZET

AZ RB SZERVEI

1. cikk – Az RB szervei

2.   FEJEZET

AZ RB TAGJAI

2. cikk – A tagok és póttagok jogállása

3. cikk – A megbízatás időtartama

4. cikk – Kiváltságok és mentességek

5. cikk – A tagok és a póttagok részvétele

6. cikk – A szavazati jog átruházása

7. cikk – Nemzeti delegációk és politikai csoportok

8. cikk – Nemzeti delegációk

9. cikk – Politikai csoportok és függetlenek

10. cikk – Interregionális csoportok

II.   CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSE

1.   FEJEZET

AZ ALAKULÓ ÜLÉS ÉS AZ RB BEIKTATÁSA

11. cikk – Az alakuló ülés összehívása

12. cikk – Az RB beiktatása és a mandátumok vizsgálata

2.   FEJEZET

A KÖZGYŰLÉS

13. cikk – A Közgyűlés tevékenysége

14. cikk – A Közgyűlés összehívása

15. cikk – A plenáris ülés napirendje

16. cikk – A plenáris ülés megnyitása

17. cikk – Nyilvánosság, vendégek és vendégszónokok, azonnali kérdések órája

18. cikk – A felszólalás időtartama

19. cikk – A felszólalók jegyzéke

20. cikk – Ügyrendi javaslatok

21. cikk – Határozatképesség

22. cikk – Szavazás

23. cikk – Módosító indítványok benyújtása

24. cikk – A módosító indítványok kezelése

25. cikk – Sürgősségi vélemények és jelentések

26. cikk – Egyszerűsített eljárások

27. cikk – A plenáris ülés berekesztése

28. cikk – Szimbólumok

3.   FEJEZET

AZ ELNÖKSÉG ÉS AZ ELNÖK

29. cikk – Az Elnökség összetétele

30. cikk – Az Elnökség tagjainak képviselői

31. cikk – Választási szabályok

32. cikk – Az elnök és az első alelnök megválasztása

33. cikk – Az Elnökség tagjainak megválasztása

34. cikk – A képviselők megválasztása

35. cikk – Az Elnökségben megürült helyek pótválasztással való betöltése

36. cikk – Az Elnökség feladatai

37. cikk – Az Elnökség összehívása, határozatképesség és határozathozatal

38. cikk – Az elnök

Vélemények, jelentések és állásfoglalások – Elnökségi eljárás

39. cikk – Vélemények – Jogalapok

40. cikk – Vélemények és jelentések – Az illetékes szakbizottság kijelölése

41. cikk – Főelőadó kijelölése

42. cikk – Saját kezdeményezésű vélemények és jelentések

43. cikk – Állásfoglalások benyújtása

44. cikk – A vélemények, jelentések és állásfoglalások terjesztése

4.   FEJEZET

SZAKBIZOTTSÁGOK

45. cikk – A szakbizottságok összetétele és hatásköre

46. cikk – Elnök és alelnökök

47. cikk – A szakbizottságok feladatai

48. cikk – A szakbizottságok összehívása és az ülések napirendje

49. cikk – Nyilvánosság

50. cikk – A vélemények és jelentések kidolgozásának határideje

51. cikk – A vélemények és a jelentések tartalma

52. cikk – Az RB véleményeinek nyomon követése

53. cikk – A szubszidiaritási elv megsértése esetén alkalmazandó eljárás

54. cikk – Az RB-vel történő kötelező konzultáció elmulasztása

55. cikk – A vélemények hatásáról szóló jelentés

56. cikk – Előadók

57. cikk – Munkacsoportok

58. cikk – Szakértők

59. cikk – Határozatképesség

60. cikk – Szavazás

61. cikk – Módosító indítványok

62. cikk – Vélemény-, illetve jelentésalkotás elutasítása

63. cikk – Írásbeli eljárás

64. cikk – Álláspont levélben történő ismertetése

65. cikk – A szakbizottságokra alkalmazandó rendelkezések

5.   FEJEZET

A BIZOTTSÁG IGAZGATÁSA

66. cikk – Főtitkárság

67. cikk – Főtitkár

68. cikk – A főtitkár alkalmazása

69. cikk – A tisztviselők személyzeti szabályzata és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei

70. cikk – Zártkörű ülés

71. cikk – Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottsága (CAFA)

72. cikk – Költségvetés

III.   CÍM

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

1.   FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS MÁS INTÉZMÉNYEKKEL

73. cikk – Együttműködési megállapodások

74. cikk – Vélemények, jelentések és állásfoglalások továbbítása más intézmények felé és nyilvánosságra hozataluk

2.   FEJEZET

NYILVÁNOSSÁG ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG

75. cikk – A nyilvánosság hozzáférése a dokumentumokhoz

3.   FEJEZET

NYELVHASZNÁLAT

76. cikk – A tolmácsolás nyelvi rendszere

4.   FEJEZET

AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

77. cikk – Az eljárási szabályzat felülvizsgálata

78. cikk – Az Elnökség utasításai

79. cikk – Az eljárási szabályzat hatálybalépése

*

* *

BEVEZETÉS

A Régiók Bizottsága az Európai Unió működéséről szóló szerződés 306. cikkének második bekezdése alapján 2009. december 3-án elfogadta az alábbi eljárási szabályzatot.

ELŐZETES MEGJEGYZÉS

Ebben az eljárási szabályzatban a tisztségekre és megbízatásokra vonatkozó kifejezések nőkre és férfiakra egyaránt értendők.

I.   CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK TAGJAI ÉS SZERVEI

1.   FEJEZET

AZ RB SZERVEI

1. cikk –   Az RB szervei

Az RB szervei a Közgyűlés, az elnök, az Elnökség és a szakbizottságok.

2.   FEJEZET

AZ RB TAGJAI

2. cikk –   A tagok és póttagok jogállása

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 300. cikkének megfelelően az RB tagjai, valamint póttagjaik regionális és helyi önkormányzatokat képviselnek: vagy regionális, illetve helyi önkormányzat választott képviselői, vagy egy választott gyűlésnek tartoznak politikai felelősséggel. Hivataluk gyakorlásában nem utasíthatók. Tevékenységüket függetlenül, az Unió általános érdekeit szem előtt tartva gyakorolják.

3. cikk –   A megbízatás időtartama

| (1) | A tag vagy a póttag megbízatása azon a napon kezdődik, amelyen a Tanács általi kinevezése hatályba lép. |
| --- | --- |

(1)

A tag vagy a póttag megbízatása azon a napon kezdődik, amelyen a Tanács általi kinevezése hatályba lép.

| (2) | A tag vagy a póttag megbízatása lemondással, a kinevezésére jogosító mandátum elvesztésével vagy elhalálozással szűnik meg. |
| --- | --- |

(2)

A tag vagy a póttag megbízatása lemondással, a kinevezésére jogosító mandátum elvesztésével vagy elhalálozással szűnik meg.

| (3) | A leköszönő tagnak írásban értesítenie kell az RB elnökét, megjelölve lemondása hatálybalépésének dátumát. Az elnök értesíti erről a Tanácsot, amely megállapítja a hely megüresedését, és elindítja az eljárást az utód kinevezésére. |
| --- | --- |

(3)

A leköszönő tagnak írásban értesítenie kell az RB elnökét, megjelölve lemondása hatálybalépésének dátumát. Az elnök értesíti erről a Tanácsot, amely megállapítja a hely megüresedését, és elindítja az eljárást az utód kinevezésére.

| (4) | Az a tag vagy póttag, akinek a bizottsági megbízatása azért szűnik meg, mert a kinevezésére jogosító mandátum lejár, erről azonnal írásban tájékoztatja az RB elnökét. |
| --- | --- |

(4)

Az a tag vagy póttag, akinek a bizottsági megbízatása azért szűnik meg, mert a kinevezésére jogosító mandátum lejár, erről azonnal írásban tájékoztatja az RB elnökét.

| (5) | A jelen cikk (2) bekezdésében említett esetekben a Tanács a megbízatás fennmaradó időtartamára nevez ki utódot. |
| --- | --- |

(5)

A jelen cikk (2) bekezdésében említett esetekben a Tanács a megbízatás fennmaradó időtartamára nevez ki utódot.

4. cikk –   Kiváltságok és mentességek

A tagokat és szabályosan megbízott póttagjaikat azok a kiváltságok és mentességek illetik meg, amelyeket az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv nevez meg.

5. cikk –   A tagok és a póttagok részvétele

| (1) | Bármely tag, aki akadályoztatva van a plenáris ülésen való részvételben, egy, a saját nemzeti delegációjából felkért póttaggal képviseltetheti magát, akár időben korlátozottan, a plenáris ülés meghatározott napjain is. Valamennyi tagnak és szabályosan megbízott póttagnak fel kell tüntetnie nevét a jelenléti íven. |
| --- | --- |

(1)

Bármely tag, aki akadályoztatva van a plenáris ülésen való részvételben, egy, a saját nemzeti delegációjából felkért póttaggal képviseltetheti magát, akár időben korlátozottan, a plenáris ülés meghatározott napjain is. Valamennyi tagnak és szabályosan megbízott póttagnak fel kell tüntetnie nevét a jelenléti íven.

| (2) | Bármely tag, aki akadályoztatva van egy szakbizottsági ülésen vagy az Elnökség által engedélyezett más ülésen való részvételben, saját nemzeti delegációjának, politikai vagy interregionális csoportjának keretén belül egy másik taggal vagy póttaggal képviseltetheti magát. Valamennyi tagnak és szabályosan megbízott póttagnak fel kell tüntetnie nevét a jelenléti íven. |
| --- | --- |

(2)

Bármely tag, aki akadályoztatva van egy szakbizottsági ülésen vagy az Elnökség által engedélyezett más ülésen való részvételben, saját nemzeti delegációjának, politikai vagy interregionális csoportjának keretén belül egy másik taggal vagy póttaggal képviseltetheti magát. Valamennyi tagnak és szabályosan megbízott póttagnak fel kell tüntetnie nevét a jelenléti íven.

| (3) | A 36. és 57. cikk szerint létrehozott munkacsoportok tagjainak helyettesi névjegyzékébe felvett és kinevezett tag vagy póttag a saját politikai csoportjához tartozó bármelyik munkacsoporttagot helyettesítheti. |
| --- | --- |

(3)

A 36. és 57. cikk szerint létrehozott munkacsoportok tagjainak helyettesi névjegyzékébe felvett és kinevezett tag vagy póttag a saját politikai csoportjához tartozó bármelyik munkacsoporttagot helyettesítheti.

| (4) | A póttag vagy helyettesítő tag egy tagnál többet nem képviselhet. Az érintett ülésen a tagokkal azonos jogokkal és feladatokkal rendelkezik. A szavazati jog átruházásáról az adott ülés előtt a főtitkárságot értesíteni kell, az értesítés szabályait betartva, és oly módon, hogy az értesítés legkésőbb az ülést megelőző napon beérkezzen. |
| --- | --- |

(4)

A póttag vagy helyettesítő tag egy tagnál többet nem képviselhet. Az érintett ülésen a tagokkal azonos jogokkal és feladatokkal rendelkezik. A szavazati jog átruházásáról az adott ülés előtt a főtitkárságot értesíteni kell, az értesítés szabályait betartva, és oly módon, hogy az értesítés legkésőbb az ülést megelőző napon beérkezzen.

| (5) | Egy plenáris ülés alkalmával csak egyszer fizetnek költségtérítést – vagy a tagnak, vagy a póttagnak. Ennek részleteit az Elnökség az utazási és tartózkodási költségekre vonatkozó utasítások útján szabályozza. |
| --- | --- |

(5)

Egy plenáris ülés alkalmával csak egyszer fizetnek költségtérítést – vagy a tagnak, vagy a póttagnak. Ennek részleteit az Elnökség az utazási és tartózkodási költségekre vonatkozó utasítások útján szabályozza.

| (6) | Az előadónak kinevezett póttag azon a plenáris ülésen, amelynek napirendjén az ő felelősségi körébe tartozó vélemény-, illetve jelentéstervezet szerepel, ismertetheti is azt. Ez arra az esetre is érvényes, ha az általa helyettesített tag szintén jelen van az ülésen. A tag a vélemény- vagy jelentéstervezet tárgyalásának időtartamára átruházhatja a szavazati jogát az őt helyettesítő személyre. Az adott ülés előtt a főtitkárt írásban értesíteni kell a szavazati jog átruházásáról. |
| --- | --- |

(6)

Az előadónak kinevezett póttag azon a plenáris ülésen, amelynek napirendjén az ő felelősségi körébe tartozó vélemény-, illetve jelentéstervezet szerepel, ismertetheti is azt. Ez arra az esetre is érvényes, ha az általa helyettesített tag szintén jelen van az ülésen. A tag a vélemény- vagy jelentéstervezet tárgyalásának időtartamára átruházhatja a szavazati jogát az őt helyettesítő személyre. Az adott ülés előtt a főtitkárt írásban értesíteni kell a szavazati jog átruházásáról.

| (7) | A 23. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül minden átruházás hatálya azonnal megszűnik, ha az akadályoztatott tag elveszíti tagságát a Régiók Bizottságában. |
| --- | --- |

(7)

A 23. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül minden átruházás hatálya azonnal megszűnik, ha az akadályoztatott tag elveszíti tagságát a Régiók Bizottságában.

6. cikk –   A szavazati jog átruházása

Az 5. és a 30. cikkben felsorolt esetek kivételével a szavazati jog nem ruházható át.

7. cikk –   Nemzeti delegációk és politikai csoportok

A nemzeti delegációk és politikai csoportok kiegyensúlyozott módon járulnak hozzá az RB munkájának megszervezéséhez.

8. cikk –   Nemzeti delegációk

| (1) | Az egy tagállamból érkező tagok és póttagok alkotják a nemzeti delegációt. Minden nemzeti delegáció maga határozza meg belső szervezetét és választja meg elnökét, akinek nevét hivatalosan közlik az RB elnökével. |
| --- | --- |

(1)

Az egy tagállamból érkező tagok és póttagok alkotják a nemzeti delegációt. Minden nemzeti delegáció maga határozza meg belső szervezetét és választja meg elnökét, akinek nevét hivatalosan közlik az RB elnökével.

| (2) | Az RB irányítása keretében a főtitkár feladata a nemzeti delegációkat támogató intézkedések meghozatala. Ennek magában kell foglalnia azt is, hogy minden tag saját hivatalos nyelvén kaphasson tájékoztatást és támogatást. Ezen intézkedések végrehajtása a Régiók Bizottsága egy tisztviselőkből vagy egyéb alkalmazottakból álló külön szolgálatának a feladatkörébe tartozik, amely biztosítja, hogy a nemzeti delegációk az RB infrastruktúráját megfelelő módon használhassák. A főtitkár gondoskodik mindenekelőtt arról, hogy a nemzeti delegációknak lehetőségük legyen ülést tartani közvetlenül a plenáris ülések előtt vagy azok alatt. |
| --- | --- |

(2)

Az RB irányítása keretében a főtitkár feladata a nemzeti delegációkat támogató intézkedések meghozatala. Ennek magában kell foglalnia azt is, hogy minden tag saját hivatalos nyelvén kaphasson tájékoztatást és támogatást. Ezen intézkedések végrehajtása a Régiók Bizottsága egy tisztviselőkből vagy egyéb alkalmazottakból álló külön szolgálatának a feladatkörébe tartozik, amely biztosítja, hogy a nemzeti delegációk az RB infrastruktúráját megfelelő módon használhassák. A főtitkár gondoskodik mindenekelőtt arról, hogy a nemzeti delegációknak lehetőségük legyen ülést tartani közvetlenül a plenáris ülések előtt vagy azok alatt.

| (3) | A nemzeti delegációk munkáját emellett a nemzeti koordinátorok segítik, akik nem tartoznak a főtitkárság állományába. A koordinátorok segítik a tagokat RB-n belüli feladataik ellátásában. |
| --- | --- |

(3)

A nemzeti delegációk munkáját emellett a nemzeti koordinátorok segítik, akik nem tartoznak a főtitkárság állományába. A koordinátorok segítik a tagokat RB-n belüli feladataik ellátásában.

| (4) | A főtitkár biztosítja a szükséges támogatást a nemzeti koordinátoroknak, lehetővé téve az RB infrastruktúrájának megfelelő használatát. |
| --- | --- |

(4)

A főtitkár biztosítja a szükséges támogatást a nemzeti koordinátoroknak, lehetővé téve az RB infrastruktúrájának megfelelő használatát.

9. cikk –   Politikai csoportok és függetlenek

| (1) | A tagok és póttagok politikai hovatartozásuknak megfelelő politikai csoportokat hozhatnak létre. A tagság kritériumait belső szabályzatában minden politikai csoport maga határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

A tagok és póttagok politikai hovatartozásuknak megfelelő politikai csoportokat hozhatnak létre. A tagság kritériumait belső szabályzatában minden politikai csoport maga határozza meg.

| (2) | Politikai csoport létrehozásához a tagállamok legalább egyötödét képviselő legalább 18 tagra vagy póttagra van szükség; a politikai csoportot alkotó személyek legalább felének tagnak kell lennie. Egy tag, illetve póttag csak egy politikai csoporthoz tartozhat. A politikai csoport feloszlik, ha a tagok létszáma a létrehozásához szükséges minimum alá csökken. |
| --- | --- |

(2)

Politikai csoport létrehozásához a tagállamok legalább egyötödét képviselő legalább 18 tagra vagy póttagra van szükség; a politikai csoportot alkotó személyek legalább felének tagnak kell lennie. Egy tag, illetve póttag csak egy politikai csoporthoz tartozhat. A politikai csoport feloszlik, ha a tagok létszáma a létrehozásához szükséges minimum alá csökken.

| (3) | A politikai csoport létrehozását, feloszlását vagy bármely más változását be kell jelenteni az RB elnökének. A politikai csoport létrehozásáról szóló bejelentésben meg kell adni a csoport nevét, tagjait és elnökségét. |
| --- | --- |

(3)

A politikai csoport létrehozását, feloszlását vagy bármely más változását be kell jelenteni az RB elnökének. A politikai csoport létrehozásáról szóló bejelentésben meg kell adni a csoport nevét, tagjait és elnökségét.

| (4) | Minden politikai csoportnak titkárság áll rendelkezésére, amelynek munkatársai a főtitkárság alkalmazottai. A politikai csoportok javaslatot tehetnek ezeknek a munkatársaknak a kiválasztására, felvételére, előléptetésére vagy szerződésének meghosszabbítására a kinevezésre jogosult hatóság felé, amely az érintett politikai csoport elnökének meghallgatása után dönt. |
| --- | --- |

(4)

Minden politikai csoportnak titkárság áll rendelkezésére, amelynek munkatársai a főtitkárság alkalmazottai. A politikai csoportok javaslatot tehetnek ezeknek a munkatársaknak a kiválasztására, felvételére, előléptetésére vagy szerződésének meghosszabbítására a kinevezésre jogosult hatóság felé, amely az érintett politikai csoport elnökének meghallgatása után dönt.

| (5) | A főtitkár kellő eszközöket bocsát rendelkezésre a politikai csoportok és szerveik számára az ülésekhez, tevékenységükhöz és kiadványaikhoz, valamint titkárságuk munkájához. Az egyes politikai csoportok számára rendelkezésre álló eszközök a költségvetésben szerepelnek. A politikai csoportok és titkárságaik megfelelő módon használhatják a Régiók Bizottságának infrastruktúráját. |
| --- | --- |

(5)

A főtitkár kellő eszközöket bocsát rendelkezésre a politikai csoportok és szerveik számára az ülésekhez, tevékenységükhöz és kiadványaikhoz, valamint titkárságuk munkájához. Az egyes politikai csoportok számára rendelkezésre álló eszközök a költségvetésben szerepelnek. A politikai csoportok és titkárságaik megfelelő módon használhatják a Régiók Bizottságának infrastruktúráját.

| (6) | A politikai csoportok és elnökségeik közvetlenül a plenáris ülések előtt vagy alatt ülhetnek össze, évente kétszer rendkívüli ülést tarthatnak. Az ezeken az üléseken részt vevő póttag csak akkor tarthat igényt utazási és tartózkodási költségeinek megtérítésére, ha az ülésen politikai csoportjának valamelyik tagját képviseli. |
| --- | --- |

(6)

A politikai csoportok és elnökségeik közvetlenül a plenáris ülések előtt vagy alatt ülhetnek össze, évente kétszer rendkívüli ülést tarthatnak. Az ezeken az üléseken részt vevő póttag csak akkor tarthat igényt utazási és tartózkodási költségeinek megtérítésére, ha az ülésen politikai csoportjának valamelyik tagját képviseli.

| (7) | Azok a tagok, akik nem tagjai egyik politikai csoportnak sem, adminisztratív támogatást kapnak. Ennek részleteit a főtitkár javaslatára az Elnökség határozza meg. |
| --- | --- |

(7)

Azok a tagok, akik nem tagjai egyik politikai csoportnak sem, adminisztratív támogatást kapnak. Ennek részleteit a főtitkár javaslatára az Elnökség határozza meg.

10. cikk –   Interregionális csoportok

A tagok és póttagok interregionális csoportokat hozhatnak létre. A csoportok létrehozását be kell jelenteni az RB elnökének. Az interregionális csoport szabályszerűen az Elnökség határozatával alakul meg.

*

* *

II.   CÍM

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK SZERVEZETE ÉS MŰKÖDÉSE

1.   FEJEZET

AZ ALAKULÓ ÜLÉS ÉS AZ RB BEIKTATÁSA

11. cikk –   Az alakuló ülés összehívása

Az RB-t a leköszönő elnök, illetve távollétében a leköszönő első alelnök, illetve távollétében a legidősebb leköszönő alelnök, illetve távollétében a legidősebb tag hívja össze az RB minden ötéves megújítását követően, és az a tagok Tanács általi kinevezésétől számított egy hónapon belül ülést tart.

Az (1) bekezdésnek megfelelően ideiglenesen elnöklő tag látja el ebben az időszakban az RB képviseletét, és az első ülésen ideiglenes elnökként elnököl.

Az ideiglenes elnök, a jelen lévő négy legfiatalabb tag és az RB főtitkára alkotja együtt az ideiglenes elnökséget.

12. cikk –   Az RB beiktatása és a mandátumok vizsgálata

| (1) | Az alakuló ülésen az ideiglenes elnök tájékoztatja az RB-t a Tanácsnak a tagok kinevezését bejelentő leveléről, és beszámol a képviseleti feladatainak ellátásával kapcsolatos tevékenységeiről. Kérésre az ideiglenes elnök ellenőrizheti a tagok kinevezését és mandátumát, mielőtt megnyitottnak nyilvánítaná az RB új hivatali időszakát. |
| --- | --- |

(1)

Az alakuló ülésen az ideiglenes elnök tájékoztatja az RB-t a Tanácsnak a tagok kinevezését bejelentő leveléről, és beszámol a képviseleti feladatainak ellátásával kapcsolatos tevékenységeiről. Kérésre az ideiglenes elnök ellenőrizheti a tagok kinevezését és mandátumát, mielőtt megnyitottnak nyilvánítaná az RB új hivatali időszakát.

| (2) | Az ideiglenes elnökség addig marad hivatalban, ameddig az Elnökség tagjai megválasztásának eredménye kihirdetésre nem kerül. |
| --- | --- |

(2)

Az ideiglenes elnökség addig marad hivatalban, ameddig az Elnökség tagjai megválasztásának eredménye kihirdetésre nem kerül.

2.   FEJEZET

A KÖZGYŰLÉS

13. cikk –   A Közgyűlés tevékenysége

Az RB közgyűlés keretében tanácskozik. A Közgyűlés fő feladatai a következők:

| a) | vélemények, jelentések és állásfoglalások elfogadása; |
| --- | --- |

a)

vélemények, jelentések és állásfoglalások elfogadása;

| b) | az RB kiadási és bevételi előirányzatai tervezetének elfogadása; |
| --- | --- |

b)

az RB kiadási és bevételi előirányzatai tervezetének elfogadása;

| c) | minden hivatali időszak kezdetén az RB politikai programjának elfogadása; |
| --- | --- |

c)

minden hivatali időszak kezdetén az RB politikai programjának elfogadása;

| d) | az elnök, az első alelnök és az Elnökség többi tagjának megválasztása; |
| --- | --- |

d)

az elnök, az első alelnök és az Elnökség többi tagjának megválasztása;

| e) | a szakbizottságok létrehozása; |
| --- | --- |

e)

a szakbizottságok létrehozása;

| f) | az RB eljárási szabályzatának elfogadása és felülvizsgálata; |
| --- | --- |

f)

az RB eljárási szabályzatának elfogadása és felülvizsgálata;

| g) | határozathozatal kereset benyújtásáról az Európai Unió Bíróságához, a határozatképességnek a 21. cikk (1) bekezdésének első mondata szerinti megállapítását követően, a leadott szavazatok többségével, vagy az RB elnöke, vagy pedig az illetékes szakbizottság javaslatára, amely az 53. és 54. cikknek megfelelően jár el. Ha a határozatot elfogadták, az elnök az RB nevében benyújtja a keresetet. |
| --- | --- |

g)

határozathozatal kereset benyújtásáról az Európai Unió Bíróságához, a határozatképességnek a 21. cikk (1) bekezdésének első mondata szerinti megállapítását követően, a leadott szavazatok többségével, vagy az RB elnöke, vagy pedig az illetékes szakbizottság javaslatára, amely az 53. és 54. cikknek megfelelően jár el. Ha a határozatot elfogadták, az elnök az RB nevében benyújtja a keresetet.

14. cikk –   A Közgyűlés összehívása

| (1) | Az RB elnöke legalább negyedévente egyszer összehívja a Közgyűlést. Az Elnökségnek a harmadik negyedév során meg kell határoznia a következő év plenáris üléseinek időpontját. A plenáris ülés egy vagy több ülésnapot foglalhat magában. |
| --- | --- |

(1)

Az RB elnöke legalább negyedévente egyszer összehívja a Közgyűlést. Az Elnökségnek a harmadik negyedév során meg kell határoznia a következő év plenáris üléseinek időpontját. A plenáris ülés egy vagy több ülésnapot foglalhat magában.

| (2) | A tagok legalább egynegyedének írásbeli kérelmére az elnök köteles rendkívüli plenáris ülést összehívni, amelyet legkorábban a kérelem benyújtásától számított egy hét múlva, de legkésőbb egy hónap múlva meg kell tartani. A kérelemben meg kell jelölni a rendkívüli plenáris ülésen megvitatandó témát. Ennek az ülésnek a napirendjén semmilyen más téma nem szerepelhet. |
| --- | --- |

(2)

A tagok legalább egynegyedének írásbeli kérelmére az elnök köteles rendkívüli plenáris ülést összehívni, amelyet legkorábban a kérelem benyújtásától számított egy hét múlva, de legkésőbb egy hónap múlva meg kell tartani. A kérelemben meg kell jelölni a rendkívüli plenáris ülésen megvitatandó témát. Ennek az ülésnek a napirendjén semmilyen más téma nem szerepelhet.

15. cikk –   A plenáris ülés napirendje

| (1) | Az Elnökség készíti elő az előzetes napirendtervezetet, amely a soron következő utáni plenáris ülésen megvitatandó vélemény-, jelentés- vagy állásfoglalás-tervezetek ideiglenes jegyzékét, valamint az egyéb, határozathozatalra előterjesztett dokumentumokat (határozathozatalra benyújtott dokumentumokat) tartalmazza. |
| --- | --- |

(1)

Az Elnökség készíti elő az előzetes napirendtervezetet, amely a soron következő utáni plenáris ülésen megvitatandó vélemény-, jelentés- vagy állásfoglalás-tervezetek ideiglenes jegyzékét, valamint az egyéb, határozathozatalra előterjesztett dokumentumokat (határozathozatalra benyújtott dokumentumokat) tartalmazza.

| (2) | A plenáris ülés megnyitását legalább húsz munkanappal megelőzően az elnök a tagoknak és póttagjaiknak e-mailben elküldi a napirend tervezetét az abban megnevezett, határozathozatalra benyújtott dokumentumokkal együtt. A dokumentumokat saját hivatalos nyelvükön küldik el a tagoknak és póttagjaiknak. A dokumentumokhoz elektronikus úton is hozzá lehet férni. |
| --- | --- |

(2)

A plenáris ülés megnyitását legalább húsz munkanappal megelőzően az elnök a tagoknak és póttagjaiknak e-mailben elküldi a napirend tervezetét az abban megnevezett, határozathozatalra benyújtott dokumentumokkal együtt. A dokumentumokat saját hivatalos nyelvükön küldik el a tagoknak és póttagjaiknak. A dokumentumokhoz elektronikus úton is hozzá lehet férni.

| (3) | Általában a vélemény-, jelentés- és állásfoglalás-tervezeteket abban a sorrendben veszik fel a napirendre, amelyben azokat a szakbizottságok elfogadták, vagy amelyben azok az eljárási szabályzatnak megfelelően előterjesztésre kerültek, tekintetbe véve a napirendi pontok közötti tartalmi összefüggést is. |
| --- | --- |

(3)

Általában a vélemény-, jelentés- és állásfoglalás-tervezeteket abban a sorrendben veszik fel a napirendre, amelyben azokat a szakbizottságok elfogadták, vagy amelyben azok az eljárási szabályzatnak megfelelően előterjesztésre kerültek, tekintetbe véve a napirendi pontok közötti tartalmi összefüggést is.

| (4) | Kivételes, különösen indokolt esetekben, amikor a (2) bekezdésben előírt határidőt nem lehet betartani, az elnök további határozathozatalra benyújtott dokumentumot is felvehet a napirend tervezetébe, amennyiben azt a tagoknak és póttagoknak a plenáris ülés megnyitása előtt legalább egy héttel saját hivatalos nyelvükön eljuttatták. A határozathozatalra benyújtott dokumentum fedőlapján az elnöknek jeleznie kell ezen eljárás alkalmazásának indokát. |
| --- | --- |

(4)

Kivételes, különösen indokolt esetekben, amikor a (2) bekezdésben előírt határidőt nem lehet betartani, az elnök további határozathozatalra benyújtott dokumentumot is felvehet a napirend tervezetébe, amennyiben azt a tagoknak és póttagoknak a plenáris ülés megnyitása előtt legalább egy héttel saját hivatalos nyelvükön eljuttatták. A határozathozatalra benyújtott dokumentum fedőlapján az elnöknek jeleznie kell ezen eljárás alkalmazásának indokát.

| (5) | A napirend tervezetére vonatkozó írásbeli módosító indítványoknak legkésőbb három munkanappal a plenáris ülés megnyitása előtt a főtitkár rendelkezésére kell állniuk. |
| --- | --- |

(5)

A napirend tervezetére vonatkozó írásbeli módosító indítványoknak legkésőbb három munkanappal a plenáris ülés megnyitása előtt a főtitkár rendelkezésére kell állniuk.

| (6) | A plenáris ülés megnyitását közvetlenül megelőző ülésén az Elnökség rögzíti a napirend végleges tervezetét. Ezen az ülésen az Elnökség a leadott szavazatok kétharmados többségével felvehet a napirendre olyan sürgős vagy aktuális kérdéseket, amelyek megvitatása nem halasztható a következő plenáris ülésig. |
| --- | --- |

(6)

A plenáris ülés megnyitását közvetlenül megelőző ülésén az Elnökség rögzíti a napirend végleges tervezetét. Ezen az ülésen az Elnökség a leadott szavazatok kétharmados többségével felvehet a napirendre olyan sürgős vagy aktuális kérdéseket, amelyek megvitatása nem halasztható a következő plenáris ülésig.

| (7) | Az elnök, egy politikai csoport vagy 32 tag javaslatára az Elnökség vagy a Közgyűlés határozhat úgy, hogy:






  — | egy határozathozatalra benyújtott dokumentum tárgyalását egy későbbi ülésre halasztja,
  vagy |
| --- | --- | --- |

(7)

Az elnök, egy politikai csoport vagy 32 tag javaslatára az Elnökség vagy a Közgyűlés határozhat úgy, hogy:

—

egy határozathozatalra benyújtott dokumentum tárgyalását egy későbbi ülésre halasztja,

vagy

| — | egy határozathozatalra benyújtott dokumentumot újratárgyalásra visszautal az érintett szakbizottsághoz. |
| --- | --- |

—

egy határozathozatalra benyújtott dokumentumot újratárgyalásra visszautal az érintett szakbizottsághoz.

Ez a rendelkezés nem alkalmazható abban az esetben, ha a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által meghatározott határidő nem teszi lehetővé a határozathozatalra benyújtott dokumentum elfogadásának elnapolását.

A Közgyűlés egy későbbi ülésszakára elnapolt, határozathozatalra benyújtott dokumentum az összes hozzá tartozó, érvényesen előterjesztett módosító indítvánnyal együtt kerül át a következő ülésszakra.

Ha a dokumentumot visszautalják az illetékes szakbizottsághoz, a hozzá tartozó módosító indítványok érvényüket vesztik, és az előadó mérlegeli, hogy tartalmuk alapján

| — | mennyire indokolt, hogy a szöveget a kitűzött határidők betartásával előzetesen átdolgozza,
  és/vagy |
| --- | --- |

—

mennyire indokolt, hogy a szöveget a kitűzött határidők betartásával előzetesen átdolgozza,

és/vagy

| — | mennyire van lehetőség arra, hogy a szakbizottsági eljárás szerint maga nyújtson be módosító indítványokat a szöveghez. |
| --- | --- |

—

mennyire van lehetőség arra, hogy a szakbizottsági eljárás szerint maga nyújtson be módosító indítványokat a szöveghez.

A dokumentumot határozathozatal céljából a szakbizottság napirendjére tűzik.

16. cikk –   A plenáris ülés megnyitása

Az elnök megnyitja a plenáris ülést, és jóváhagyásra terjeszti elő a napirend végleges tervezetét.

17. cikk –   Nyilvánosság, vendégek és vendégszónokok, azonnali kérdések órája

| (1) | A plenáris ülések nyilvánosak, hacsak a Közgyűlés az ülés teljes időtartama vagy a napirend egy adott pontja vonatkozásában másként nem határoz. |
| --- | --- |

(1)

A plenáris ülések nyilvánosak, hacsak a Közgyűlés az ülés teljes időtartama vagy a napirend egy adott pontja vonatkozásában másként nem határoz.

| (2) | Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselői részt vehetnek a plenáris üléseken, és fel lehet kérni őket hozzászólásra. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselői részt vehetnek a plenáris üléseken, és fel lehet kérni őket hozzászólásra.

| (3) | Az elnök saját kezdeményezésére vagy az Elnökség felkérésére külső személyiségeket is meghívhat, hogy tartsanak beszédet a plenáris üléseken. Ezt általános vita követheti, amelyre a felszólalási időre vonatkozó általános rendelkezések alkalmazandóak. |
| --- | --- |

(3)

Az elnök saját kezdeményezésére vagy az Elnökség felkérésére külső személyiségeket is meghívhat, hogy tartsanak beszédet a plenáris üléseken. Ezt általános vita követheti, amelyre a felszólalási időre vonatkozó általános rendelkezések alkalmazandóak.

| (4) | A 15. cikk (1) és (6) bekezdésének értelmében az Elnökség javaslatot tehet a Közgyűlésnek a regionális és helyi vonatkozású aktuális politikai kérdéseket illető általános vita lefolytatására („azonnali kérdések órája”). Az „azonnali kérdések órája” lebonyolítására a felszólalási időre vonatkozó általános szabályok érvényesek. |
| --- | --- |

(4)

A 15. cikk (1) és (6) bekezdésének értelmében az Elnökség javaslatot tehet a Közgyűlésnek a regionális és helyi vonatkozású aktuális politikai kérdéseket illető általános vita lefolytatására („azonnali kérdések órája”). Az „azonnali kérdések órája” lebonyolítására a felszólalási időre vonatkozó általános szabályok érvényesek.

18. cikk –   A felszólalás időtartama

| (1) | Az ülés elején a Közgyűlés az Elnökség javaslata alapján az egyes napirendi pontokra felszólalási időt állapít meg. Az ülésen az elnök saját kezdeményezésére vagy valamely tag kérésére a felszólalás időtartamának korlátozására vonatkozó határozatot terjeszthet elő. |
| --- | --- |

(1)

Az ülés elején a Közgyűlés az Elnökség javaslata alapján az egyes napirendi pontokra felszólalási időt állapít meg. Az ülésen az elnök saját kezdeményezésére vagy valamely tag kérésére a felszólalás időtartamának korlátozására vonatkozó határozatot terjeszthet elő.

| (2) | Az Elnökség javaslatára az elnök javasolhatja a Közgyűlésnek az általános ügyekről vagy konkrét témákról folytatott viták alkalmával az előirányzott hozzászólási időnek a politikai csoportok és a nemzeti delegációk közötti megosztását. |
| --- | --- |

(2)

Az Elnökség javaslatára az elnök javasolhatja a Közgyűlésnek az általános ügyekről vagy konkrét témákról folytatott viták alkalmával az előirányzott hozzászólási időnek a politikai csoportok és a nemzeti delegációk közötti megosztását.

| (3) | A felszólalás időtartama a jegyzőkönyvhöz kapcsolódó felszólalások, ügyrendi javaslatok és a napirend végleges tervezetére vagy a napirendre vonatkozó módosító indítványok esetében rendszerint egy percre korlátozódik. |
| --- | --- |

(3)

A felszólalás időtartama a jegyzőkönyvhöz kapcsolódó felszólalások, ügyrendi javaslatok és a napirend végleges tervezetére vagy a napirendre vonatkozó módosító indítványok esetében rendszerint egy percre korlátozódik.

| (4) | Ha valamely hozzászóló túllépi a felszólalás engedélyezett idejét, egyszeri figyelmeztetés után az elnök megvonhatja tőle a szót. |
| --- | --- |

(4)

Ha valamely hozzászóló túllépi a felszólalás engedélyezett idejét, egyszeri figyelmeztetés után az elnök megvonhatja tőle a szót.

| (5) | Bármely tag indítványozhatja a vita lezárását, amit az elnöknek szavazásra kell bocsátania. |
| --- | --- |

(5)

Bármely tag indítványozhatja a vita lezárását, amit az elnöknek szavazásra kell bocsátania.

19. cikk –   A felszólalók jegyzéke

| (1) | A tagokat szólásra jelentkezésük sorrendjében veszik fel a felszólalók jegyzékébe, amelynek alapján az elnök megadja nekik a szót. Ügyel arra, hogy lehetőség szerint felváltva kapjanak szót a különböző politikai irányzatokhoz és nemzeti delegációkhoz tartozó szónokok. |
| --- | --- |

(1)

A tagokat szólásra jelentkezésük sorrendjében veszik fel a felszólalók jegyzékébe, amelynek alapján az elnök megadja nekik a szót. Ügyel arra, hogy lehetőség szerint felváltva kapjanak szót a különböző politikai irányzatokhoz és nemzeti delegációkhoz tartozó szónokok.

| (2) | Az érintett szakbizottság előadójának és a politikai csoportok, illetve a nemzeti delegációk képviselőinek, akik politikai csoportjuk, illetve delegációjuk nevében kívánnak szólni, azonban elsőbbséget lehet adni a felszólalók sorában. |
| --- | --- |

(2)

Az érintett szakbizottság előadójának és a politikai csoportok, illetve a nemzeti delegációk képviselőinek, akik politikai csoportjuk, illetve delegációjuk nevében kívánnak szólni, azonban elsőbbséget lehet adni a felszólalók sorában.

| (3) | Ugyanahhoz a tárgyhoz kettőnél több alkalommal csak az elnök engedélyével lehet hozzászólni. Az érintett szakbizottságok elnökeinek és előadóinak azonban kérésükre – az elnök által meghatározott időre – meg kell adni a szót. |
| --- | --- |

(3)

Ugyanahhoz a tárgyhoz kettőnél több alkalommal csak az elnök engedélyével lehet hozzászólni. Az érintett szakbizottságok elnökeinek és előadóinak azonban kérésükre – az elnök által meghatározott időre – meg kell adni a szót.

20. cikk –   Ügyrendi javaslatok

| (1) | Meg kell adni a szót annak a tagnak, aki ügyrendi javaslatot kíván előterjeszteni, vagy fel kívánja hívni az elnök figyelmét az eljárási szabályzat be nem tartására. A javaslatnak a tárgyalt témára vagy a napirendre kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

(1)

Meg kell adni a szót annak a tagnak, aki ügyrendi javaslatot kíván előterjeszteni, vagy fel kívánja hívni az elnök figyelmét az eljárási szabályzat be nem tartására. A javaslatnak a tárgyalt témára vagy a napirendre kell vonatkoznia.

| (2) | Az ügyrendi javaslatra vonatkozó felszólalás elsőbbséget élvez az egyéb felszólalásokkal szemben. |
| --- | --- |

(2)

Az ügyrendi javaslatra vonatkozó felszólalás elsőbbséget élvez az egyéb felszólalásokkal szemben.

| (3) | Az ügyrendi javaslatról az elnök az eljárási szabályzat rendelkezéseinek megfelelően, haladéktalanul dönt, és döntését közvetlenül az ügyrendre vonatkozó észrevétel után, szavazás tartása nélkül közli. |
| --- | --- |

(3)

Az ügyrendi javaslatról az elnök az eljárási szabályzat rendelkezéseinek megfelelően, haladéktalanul dönt, és döntését közvetlenül az ügyrendre vonatkozó észrevétel után, szavazás tartása nélkül közli.

21. cikk –   Határozatképesség

| (1) | A Közgyűlés akkor határozatképes, ha a tagok többsége jelen van. A határozatképességet valamely tag kérésére állapítják meg, ha legalább tizenöt tag támogatja szavazatával a határozatképesség megállapítására irányuló indítványt. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Az elnök a határozatképesség megállapítását megelőzően legfeljebb tíz percre megszakíthatja a plenáris ülést. A határozatképesség megállapítását kérő tagokat akkor is beszámítják a jelenlevők közé a határozatképesség felmérésekor, ha azok már nem tartózkodnak a plenáris ülés termében. Ha tizenötnél kevesebben vannak jelen, az elnök megállapíthatja a határozatképesség hiányát. |
| --- | --- |

(1)

A Közgyűlés akkor határozatképes, ha a tagok többsége jelen van. A határozatképességet valamely tag kérésére állapítják meg, ha legalább tizenöt tag támogatja szavazatával a határozatképesség megállapítására irányuló indítványt. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Az elnök a határozatképesség megállapítását megelőzően legfeljebb tíz percre megszakíthatja a plenáris ülést. A határozatképesség megállapítását kérő tagokat akkor is beszámítják a jelenlevők közé a határozatképesség felmérésekor, ha azok már nem tartózkodnak a plenáris ülés termében. Ha tizenötnél kevesebben vannak jelen, az elnök megállapíthatja a határozatképesség hiányát.

| (2) | Ha megállapítják, hogy az ülés nem határozatképes, minden olyan napirendi pontot, amelyről szavazni kell, elnapolnak a következő ülésnapra, amelyen a plenáris ülés a jelen lévő tagok számától függetlenül érvényesen szavazhat az elnapolt pontokról. |
| --- | --- |

(2)

Ha megállapítják, hogy az ülés nem határozatképes, minden olyan napirendi pontot, amelyről szavazni kell, elnapolnak a következő ülésnapra, amelyen a plenáris ülés a jelen lévő tagok számától függetlenül érvényesen szavazhat az elnapolt pontokról.

22. cikk –   Szavazás

| (1) | A Közgyűlés a leadott szavazatok többségével hoz határozatot, hacsak az eljárási szabályzat erről másként nem rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A Közgyűlés a leadott szavazatok többségével hoz határozatot, hacsak az eljárási szabályzat erről másként nem rendelkezik.

| (2) | A szavazás érvényes formái az „igen”, a „nem” és a „tartózkodás”. A többség kiszámításakor csak az „igen” és a „nem” szavazatok döntenek. Szavazategyenlőség esetén a szavazásra bocsátott szöveg vagy javaslat elutasítottnak számít. |
| --- | --- |

(2)

A szavazás érvényes formái az „igen”, a „nem” és a „tartózkodás”. A többség kiszámításakor csak az „igen” és a „nem” szavazatok döntenek. Szavazategyenlőség esetén a szavazásra bocsátott szöveg vagy javaslat elutasítottnak számít.

| (3) | A szavazatszámlálás eredményének vitatása esetén az elnök elrendelheti a szavazás megismétlését, továbbá a szavazás egy tag kérésére is megismétlendő, ha legalább tizenöt tag támogatja szavazatával a szavazás megismétlésére irányuló indítványt. |
| --- | --- |

(3)

A szavazatszámlálás eredményének vitatása esetén az elnök elrendelheti a szavazás megismétlését, továbbá a szavazás egy tag kérésére is megismétlendő, ha legalább tizenöt tag támogatja szavazatával a szavazás megismétlésére irányuló indítványt.

| (4) | Az elnöknek, egy politikai csoportnak vagy 32 tagnak a végleges napirend jóváhagyása előtt ismertetett javaslatára a Közgyűlés név szerinti szavazást rendelhet el a napirend egy vagy több pontjával kapcsolatban; a szavazást a plenáris ülés jegyzőkönyve rögzíti. Ha a Közgyűlés másképpen nem határoz, a név szerinti szavazás a módosító indítványokról történő szavazásra nem terjed ki. |
| --- | --- |

(4)

Az elnöknek, egy politikai csoportnak vagy 32 tagnak a végleges napirend jóváhagyása előtt ismertetett javaslatára a Közgyűlés név szerinti szavazást rendelhet el a napirend egy vagy több pontjával kapcsolatban; a szavazást a plenáris ülés jegyzőkönyve rögzíti. Ha a Közgyűlés másképpen nem határoz, a név szerinti szavazás a módosító indítványokról történő szavazásra nem terjed ki.

| (5) | Az elnök, egy politikai csoport vagy 32 tag javaslatára a személyi döntésekről a Közgyűlés titkos szavazást rendelhet el. |
| --- | --- |

(5)

Az elnök, egy politikai csoport vagy 32 tag javaslatára a személyi döntésekről a Közgyűlés titkos szavazást rendelhet el.

| (6) | Az elnök bármikor dönthet úgy, hogy a szavazás elektronikus szavazógép segítségével történjen. |
| --- | --- |

(6)

Az elnök bármikor dönthet úgy, hogy a szavazás elektronikus szavazógép segítségével történjen.

23. cikk –   Módosító indítványok benyújtása

| (1) | Határozathozatalra szánt dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat csak tagok és szabályosan megbízott póttagok, illetve saját véleményükkel kapcsolatban a megbízással ugyan nem rendelkező, de előadónak kijelölt póttagok nyújthatnak be a benyújtásra vonatkozó szabályok betartásával.
  A plenáris ülés elé módosító indítványt vagy csak a rendes tag, vagy csak a szabályosan megbízott póttag terjeszthet. Az RB-tagság vagy -póttagság elvesztése, illetve a megbízás vagy annak visszavonása előtt érvényesen benyújtott módosító indítványok megőrzik érvényességüket. |
| --- | --- |

(1)

Határozathozatalra szánt dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat csak tagok és szabályosan megbízott póttagok, illetve saját véleményükkel kapcsolatban a megbízással ugyan nem rendelkező, de előadónak kijelölt póttagok nyújthatnak be a benyújtásra vonatkozó szabályok betartásával.

A plenáris ülés elé módosító indítványt vagy csak a rendes tag, vagy csak a szabályosan megbízott póttag terjeszthet. Az RB-tagság vagy -póttagság elvesztése, illetve a megbízás vagy annak visszavonása előtt érvényesen benyújtott módosító indítványok megőrzik érvényességüket.

| (2) | A határozathozatalra benyújtott dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat a 26. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül vagy egy politikai csoportnak, vagy legalább hat tagnak vagy szabályosan megbízott póttagnak kell benyújtania neve feltüntetésével. A hatnál kevesebb tagból álló nemzeti delegációk akkor nyújthatnak be módosító indítványokat, ha azokat a delegáció taglétszámának megfelelő számú tagja, illetve szabályosan megbízott póttagja nyújtja be nevének feltüntetésével. |
| --- | --- |

(2)

A határozathozatalra benyújtott dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat a 26. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések sérelme nélkül vagy egy politikai csoportnak, vagy legalább hat tagnak vagy szabályosan megbízott póttagnak kell benyújtania neve feltüntetésével. A hatnál kevesebb tagból álló nemzeti delegációk akkor nyújthatnak be módosító indítványokat, ha azokat a delegáció taglétszámának megfelelő számú tagja, illetve szabályosan megbízott póttagja nyújtja be nevének feltüntetésével.

| (3) | A módosító indítványokat a főtitkárnak a plenáris ülés megnyitása előtt legalább kilenc munkanappal meg kell kapnia, és amint a fordításuk elkészült, de legkésőbb négy munkanappal a plenáris ülés előtt elektronikus formában hozzáférhetővé kell tenni őket.
  A módosító indítványok elsőbbséget élveznek a fordításkor. Lefordításukat követően eljuttatják őket az előadónak, hogy maga is eljuttathassa saját módosító indítványait a főtitkárságra legalább két munkanappal a plenáris ülés megnyitása előtt. Az előadó módosító indítványainak konkrétan kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés szerinti módosító indítványok közül egyhez vagy többhöz. Az előadó módosító indítványai csak a plenáris ülés megnyitásakor válnak hozzáférhetővé.
  Az elnök a 15. cikk (4) bekezdése szerinti esetben három munkanapra csökkentheti a módosító indítványok benyújtásának határidejét. E határidők a 15. cikk (6) bekezdése szerinti sürgősséggel megvitatandó témákra vonatkozó módosító indítványokra nem érvényesek. |
| --- | --- |

(3)

A módosító indítványokat a főtitkárnak a plenáris ülés megnyitása előtt legalább kilenc munkanappal meg kell kapnia, és amint a fordításuk elkészült, de legkésőbb négy munkanappal a plenáris ülés előtt elektronikus formában hozzáférhetővé kell tenni őket.

A módosító indítványok elsőbbséget élveznek a fordításkor. Lefordításukat követően eljuttatják őket az előadónak, hogy maga is eljuttathassa saját módosító indítványait a főtitkárságra legalább két munkanappal a plenáris ülés megnyitása előtt. Az előadó módosító indítványainak konkrétan kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés szerinti módosító indítványok közül egyhez vagy többhöz. Az előadó módosító indítványai csak a plenáris ülés megnyitásakor válnak hozzáférhetővé.

Az elnök a 15. cikk (4) bekezdése szerinti esetben három munkanapra csökkentheti a módosító indítványok benyújtásának határidejét. E határidők a 15. cikk (6) bekezdése szerinti sürgősséggel megvitatandó témákra vonatkozó módosító indítványokra nem érvényesek.

| (4) | A plenáris ülés kezdete előtt kiosztják a tagoknak az összes módosító indítványt. |
| --- | --- |

(4)

A plenáris ülés kezdete előtt kiosztják a tagoknak az összes módosító indítványt.

24. cikk –   A módosító indítványok kezelése

| (1) | Amennyiben egy határozathozatalra benyújtott dokumentum valamely szövegrészéhez egy vagy több módosító indítványt nyújtottak be, az elnök, az előadó vagy e módosító indítványok megfogalmazói kivételes esetben kompromisszumos módosító indítványokat tehetnek a vita során. Amennyiben lehetséges, a kompromisszumos módosító indítvány szövegét először el kell juttatni az elnökhöz és a főtitkársághoz, még mielőtt a kérdéses téma tárgyalása megkezdődne. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben egy határozathozatalra benyújtott dokumentum valamely szövegrészéhez egy vagy több módosító indítványt nyújtottak be, az elnök, az előadó vagy e módosító indítványok megfogalmazói kivételes esetben kompromisszumos módosító indítványokat tehetnek a vita során. Amennyiben lehetséges, a kompromisszumos módosító indítvány szövegét először el kell juttatni az elnökhöz és a főtitkársághoz, még mielőtt a kérdéses téma tárgyalása megkezdődne.

| (2) | A módosító indítványokat a teljes szöveg számozott bekezdéseinek sorrendjében és az alábbi prioritásoknak megfelelően bocsátják szavazásra:






  — | az előadó módosító indítványai, |
| --- | --- | --- |

(2)

A módosító indítványokat a teljes szöveg számozott bekezdéseinek sorrendjében és az alábbi prioritásoknak megfelelően bocsátják szavazásra:

—

az előadó módosító indítványai,

| — | kompromisszumos módosító indítványok, ha az eredeti módosító indítványok egyetlen megfogalmazója sem emel kifogást, |
| --- | --- |

—

kompromisszumos módosító indítványok, ha az eredeti módosító indítványok egyetlen megfogalmazója sem emel kifogást,

| — | a többi módosító indítvány. |
| --- | --- |

—

a többi módosító indítvány.

Az előadói módosító indítványok és a kompromisszumos módosító indítványok elfogadását követően az összes, ezek alapjául szolgáló módosító indítvány érvényét veszti.

Az elnök egyidejűleg több módosító indítványt terjeszthet elő szavazásra, ha azok hasonló tartalmúak vagy hasonló célra irányulnak.

| (3) | Az előadók összeállíthatnak a vélemény-, illetve jelentéstervezetükhöz beérkezett módosító indítványokból egy olyan listát, amelyet elfogadásra ajánlanak. Ha rendelkezésre áll szavazási ajánlás, akkor az elnök együtt bocsáthatja szavazásra az ajánlásban szereplő módosító indítványokat. A szavazási ajánlás ellen bármely tag kifogást emelhet, ebben az esetben meg kell adnia, melyek azok a módosító indítványok, amelyekről külön kell szavazni. |
| --- | --- |

(3)

Az előadók összeállíthatnak a vélemény-, illetve jelentéstervezetükhöz beérkezett módosító indítványokból egy olyan listát, amelyet elfogadásra ajánlanak. Ha rendelkezésre áll szavazási ajánlás, akkor az elnök együtt bocsáthatja szavazásra az ajánlásban szereplő módosító indítványokat. A szavazási ajánlás ellen bármely tag kifogást emelhet, ebben az esetben meg kell adnia, melyek azok a módosító indítványok, amelyekről külön kell szavazni.

| (4) | A módosító indítványok elsőbbséget élveznek azzal a szöveggel szemben, amelyre vonatkoznak; ezekről a szöveget megelőzően kell szavazni. |
| --- | --- |

(4)

A módosító indítványok elsőbbséget élveznek azzal a szöveggel szemben, amelyre vonatkoznak; ezekről a szöveget megelőzően kell szavazni.

| (5) | Ha két vagy több egymást kizáró módosító indítvány vonatkozik ugyanarra a szövegrészre, az élvez elsőbbséget, és azt kell elsőként szavazásra bocsátani, amelyik a leginkább eltér az eredeti szövegtől.
  A szavazás előtt az elnök bejelenti, ha egy adott módosító indítvány elfogadásával egy vagy több másik módosító indítvány érvényét veszti vagy azért, mert ezek a módosító indítványok azonos szövegrészre vonatkozva kizárják egymást, vagy mert ellentmondást vinnének a szövegbe. Az érvényét vesztett módosító indítványt csak abban az esetben bocsátják szavazásra, ha megfogalmazói vitatják azt, hogy az indítvány érvényét vesztette volna, és a Közgyűlés jóváhagyja a szavazást. |
| --- | --- |

(5)

Ha két vagy több egymást kizáró módosító indítvány vonatkozik ugyanarra a szövegrészre, az élvez elsőbbséget, és azt kell elsőként szavazásra bocsátani, amelyik a leginkább eltér az eredeti szövegtől.

A szavazás előtt az elnök bejelenti, ha egy adott módosító indítvány elfogadásával egy vagy több másik módosító indítvány érvényét veszti vagy azért, mert ezek a módosító indítványok azonos szövegrészre vonatkozva kizárják egymást, vagy mert ellentmondást vinnének a szövegbe. Az érvényét vesztett módosító indítványt csak abban az esetben bocsátják szavazásra, ha megfogalmazói vitatják azt, hogy az indítvány érvényét vesztette volna, és a Közgyűlés jóváhagyja a szavazást.

| (6) | A végső szavazás az – adott esetben módosított – szöveg egészére vonatkozik. Az a vélemény, amelyet a leadott szavazatok többsége nem támogat, visszakerül az illetékes szakbizottsághoz, vagy érvényét veszti. |
| --- | --- |

(6)

A végső szavazás az – adott esetben módosított – szöveg egészére vonatkozik. Az a vélemény, amelyet a leadott szavazatok többsége nem támogat, visszakerül az illetékes szakbizottsághoz, vagy érvényét veszti.

25. cikk –   Sürgősségi vélemények és jelentések

Sürgős esetekben, ha rendes eljárásban nem lehetséges a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidő betartása, valamint ha az illetékes szakbizottság egyhangúlag fogadta el vélemény- vagy jelentéstervezetét, az elnök ezt tájékoztatásul megküldi a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, illetve az Európai Parlamentnek. A vélemény- vagy jelentéstervezetet a Közgyűlés soron következő ülése elé terjesztik változatlan elfogadás céljából. Az összes dokumentumon jelezni kell, hogy sürgősségi véleményről, illetve jelentésről van szó.

26. cikk –   Egyszerűsített eljárások

| (1) | A (témavezető) szakbizottság által egyhangúlag elfogadott vélemény- vagy jelentéstervezeteket a plenáris ülés elé terjesztik változatlan elfogadásra, amennyiben legalább 32 tag vagy szabályosan megbízott póttag vagy egy politikai csoport a 23. cikk (3) bekezdésének első mondata szerint módosító indítványt be nem nyújt. Ebben az esetben a módosító indítványt a plenáris ülés tárgyalja. A vélemény- vagy jelentéstervezetet az előadó ismerteti a plenáris ülésen, és azt vitára bocsátják. A vélemény-, illetve jelentéstervezetet a napirend tervezetével együtt juttatják el a tagokhoz. |
| --- | --- |

(1)

A (témavezető) szakbizottság által egyhangúlag elfogadott vélemény- vagy jelentéstervezeteket a plenáris ülés elé terjesztik változatlan elfogadásra, amennyiben legalább 32 tag vagy szabályosan megbízott póttag vagy egy politikai csoport a 23. cikk (3) bekezdésének első mondata szerint módosító indítványt be nem nyújt. Ebben az esetben a módosító indítványt a plenáris ülés tárgyalja. A vélemény- vagy jelentéstervezetet az előadó ismerteti a plenáris ülésen, és azt vitára bocsátják. A vélemény-, illetve jelentéstervezetet a napirend tervezetével együtt juttatják el a tagokhoz.

| (2) | Ha a (témavezető) szakbizottságnak az a véleménye egy megbízásul kapott témáról, hogy ahhoz nem szükséges az RB-nek sem megjegyzést, sem módosítási javaslatot fűznie, indítványozhatja, hogy azzal szemben ne emeljenek kifogást. Az indítványt vita nélküli elfogadás céljából a Közgyűlés elé terjesztik. |
| --- | --- |

(2)

Ha a (témavezető) szakbizottságnak az a véleménye egy megbízásul kapott témáról, hogy ahhoz nem szükséges az RB-nek sem megjegyzést, sem módosítási javaslatot fűznie, indítványozhatja, hogy azzal szemben ne emeljenek kifogást. Az indítványt vita nélküli elfogadás céljából a Közgyűlés elé terjesztik.

27. cikk –   A plenáris ülés berekesztése

A plenáris ülés berekesztése előtt az elnök ismerteti a következő plenáris ülés helyszínét és időpontját, valamint az esetleg már ismert napirendi pontjait.

28. cikk –   Szimbólumok

| (1) | Az RB elismeri és sajátjának tekinti az Európai Unió következő jelképeit:






  a) | a kék alapon tizenkét arany csillag alkotta kört ábrázoló zászlót; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az RB elismeri és sajátjának tekinti az Európai Unió következő jelképeit:

a)

a kék alapon tizenkét arany csillag alkotta kört ábrázoló zászlót;

| b) | a Ludwig van Beethoven IX. szimfóniájának Örömódáján alapuló himnuszt; |
| --- | --- |

b)

a Ludwig van Beethoven IX. szimfóniájának Örömódáján alapuló himnuszt;

| c) | az „Egyesülve a sokféleségben” jelmondatot. |
| --- | --- |

c)

az „Egyesülve a sokféleségben” jelmondatot.

| (2) | A Régiók Bizottsága május 9-én megünnepli az Európa-napot. |
| --- | --- |

(2)

A Régiók Bizottsága május 9-én megünnepli az Európa-napot.

| (3) | A zászlót felvonják a Régiók Bizottságának valamennyi épületében és a hivatalos események során. |
| --- | --- |

(3)

A zászlót felvonják a Régiók Bizottságának valamennyi épületében és a hivatalos események során.

| (4) | A himnusz felcsendül a hivatali időszakok elején tartott alakuló ülések kezdetén, valamint más ünnepélyes ülések alkalmával, nevezetesen az állam- és kormányfők vagy egy bővítést követően az új tagok üdvözlésekor. |
| --- | --- |

(4)

A himnusz felcsendül a hivatali időszakok elején tartott alakuló ülések kezdetén, valamint más ünnepélyes ülések alkalmával, nevezetesen az állam- és kormányfők vagy egy bővítést követően az új tagok üdvözlésekor.

3.   FEJEZET

AZ ELNÖKSÉG ÉS AZ ELNÖK

29. cikk –   Az Elnökség összetétele

Az Elnökség a következő személyekből áll:

| a) | az elnök; |
| --- | --- |

a)

az elnök;

| b) | az első alelnök; |
| --- | --- |

b)

az első alelnök;

| c) | tagállamonként egy-egy alelnök; |
| --- | --- |

c)

tagállamonként egy-egy alelnök;

| d) | 27 további tag; |
| --- | --- |

d)

27 további tag;

| e) | a politikai csoportok elnökei. |
| --- | --- |

e)

a politikai csoportok elnökei.

Az elnök és az első alelnök hivatalát, valamint a politikai csoportok vezetőit illető helyeket nem számítva, az elnökségi helyek a következőképpen oszlanak meg a nemzeti küldöttségek között:

| — | : | három helye van | : | Németországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak, Olaszországnak, Lengyelországnak, az Egyesült Királyságnak, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | két helye van | : | Belgiumnak, Bulgáriának, a Cseh Köztársaságnak, Dániának, Görögországnak, Írországnak, Litvániának, Magyarországnak, Hollandiának, Ausztriának, Portugáliának, Romániának, Szlovákiának, Finnországnak, Svédországnak, |
| — | : | egy helye van | : | Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Luxemburgnak, Máltának, Szlovéniának. |

—

:

három helye van

:

Németországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak, Olaszországnak, Lengyelországnak, az Egyesült Királyságnak,

—

:

két helye van

:

Belgiumnak, Bulgáriának, a Cseh Köztársaságnak, Dániának, Görögországnak, Írországnak, Litvániának, Magyarországnak, Hollandiának, Ausztriának, Portugáliának, Romániának, Szlovákiának, Finnországnak, Svédországnak,

—

:

egy helye van

:

Észtországnak, Ciprusnak, Lettországnak, Luxemburgnak, Máltának, Szlovéniának.

30. cikk –   Az Elnökség tagjainak képviselői

| (1) | A nemzeti delegációk saját soraikból egy tagot vagy póttagot jelölnek ki elnökségi tagjuk (kivéve az elnököt és az első alelnököt) személyes képviselőjéül. |
| --- | --- |

(1)

A nemzeti delegációk saját soraikból egy tagot vagy póttagot jelölnek ki elnökségi tagjuk (kivéve az elnököt és az első alelnököt) személyes képviselőjéül.

| (2) | A politikai csoportok saját soraikból egy tagot vagy póttagot jelölnek ki elnökük személyes képviselőjéül. |
| --- | --- |

(2)

A politikai csoportok saját soraikból egy tagot vagy póttagot jelölnek ki elnökük személyes képviselőjéül.

| (3) | A személyes képviselőnek csak akkor van joga az üléseken részt venni, hozzászólni és szavazni, ha az elnökségi tagot képviseli. A szavazati jog átruházását az érintett ülést megelőzően írásban közölni kell a főtitkárral. |
| --- | --- |

(3)

A személyes képviselőnek csak akkor van joga az üléseken részt venni, hozzászólni és szavazni, ha az elnökségi tagot képviseli. A szavazati jog átruházását az érintett ülést megelőzően írásban közölni kell a főtitkárral.

31. cikk –   Választási szabályok

| (1) | Az Elnökséget a Közgyűlés két és fél évre választja. |
| --- | --- |

(1)

Az Elnökséget a Közgyűlés két és fél évre választja.

| (2) | A választás az ideiglenes elnök elnöklete alatt, a 11. és 12. cikknek megfelelően történik. Az összes jelölést a főtitkárnak kell benyújtani írásban, a plenáris ülés kezdete előtt legalább egy órával. A választásokra csak akkor kerülhet sor, ha a tagoknak legalább a kétharmada jelen van. |
| --- | --- |

(2)

A választás az ideiglenes elnök elnöklete alatt, a 11. és 12. cikknek megfelelően történik. Az összes jelölést a főtitkárnak kell benyújtani írásban, a plenáris ülés kezdete előtt legalább egy órával. A választásokra csak akkor kerülhet sor, ha a tagoknak legalább a kétharmada jelen van.

32. cikk –   Az elnök és az első alelnök megválasztása

| (1) | A választás előtt az elnöki és az első alelnöki tisztségre jelöltek rövid nyilatkozatot intézhetnek a Közgyűléshez. Az erre a célra rendelkezésre álló idő egyenlő hosszúságú, és azt az ideiglenes elnök szabja meg. |
| --- | --- |

(1)

A választás előtt az elnöki és az első alelnöki tisztségre jelöltek rövid nyilatkozatot intézhetnek a Közgyűléshez. Az erre a célra rendelkezésre álló idő egyenlő hosszúságú, és azt az ideiglenes elnök szabja meg.

| (2) | Az elnök és az első alelnök megválasztása külön-külön történik. A leadott szavazatok többségével választják meg őket. |
| --- | --- |

(2)

Az elnök és az első alelnök megválasztása külön-külön történik. A leadott szavazatok többségével választják meg őket.

| (3) | Érvényes szavazatnak számít az „igen” szavazat és a tartózkodás. Annak megállapításához, hogy megvolt-e a többség, kizárólag az „igen” szavazatokat számolják össze. |
| --- | --- |

(3)

Érvényes szavazatnak számít az „igen” szavazat és a tartózkodás. Annak megállapításához, hogy megvolt-e a többség, kizárólag az „igen” szavazatokat számolják össze.

| (4) | Ha a szavazás első fordulójában egyetlen jelölt sem kapja meg a többséget, második fordulót tartanak, amelynek során az a jelölt számít megválasztott tisztségviselőnek, aki a leadott szavazatok közül a legtöbb szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén sorsolással döntenek. |
| --- | --- |

(4)

Ha a szavazás első fordulójában egyetlen jelölt sem kapja meg a többséget, második fordulót tartanak, amelynek során az a jelölt számít megválasztott tisztségviselőnek, aki a leadott szavazatok közül a legtöbb szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén sorsolással döntenek.

33. cikk –   Az Elnökség tagjainak megválasztása

| (1) | Közös jelöltlista állítható azoknak a nemzeti delegációknak a jelöltjeiből, amelyek az Elnökségben nekik járó helyekre egy-egy jelöltet állítanak. Ezt a listát egyetlen választási fordulóban, a leadott szavazatok többségével el lehet fogadni.
  Abban az esetben, ha nem fogadnak el közös jelöltlistát, vagy ha egy nemzeti delegáció elnökségi helyeire több jelöltet javasolnak, mint a rendelkezésre álló helyek száma, e helyek mindegyikének betöltése céljából külön szavazási fordulót tartanak, s ezekre is a 31. cikk, illetve a 32. cikk (2)–(4) bekezdése szerinti, az elnök és az első alelnök megválasztására vonatkozó előírásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

Közös jelöltlista állítható azoknak a nemzeti delegációknak a jelöltjeiből, amelyek az Elnökségben nekik járó helyekre egy-egy jelöltet állítanak. Ezt a listát egyetlen választási fordulóban, a leadott szavazatok többségével el lehet fogadni.

Abban az esetben, ha nem fogadnak el közös jelöltlistát, vagy ha egy nemzeti delegáció elnökségi helyeire több jelöltet javasolnak, mint a rendelkezésre álló helyek száma, e helyek mindegyikének betöltése céljából külön szavazási fordulót tartanak, s ezekre is a 31. cikk, illetve a 32. cikk (2)–(4) bekezdése szerinti, az elnök és az első alelnök megválasztására vonatkozó előírásokat kell alkalmazni.

| (2) | A politikai csoportok és a szakbizottságok elnökei mint elnökségi tagok megválasztásához elfogadás céljából névjegyzéket terjesztenek a Közgyűlés elé. |
| --- | --- |

(2)

A politikai csoportok és a szakbizottságok elnökei mint elnökségi tagok megválasztásához elfogadás céljából névjegyzéket terjesztenek a Közgyűlés elé.

34. cikk –   A képviselők megválasztása

A jelölteknek az elnökségi helyre való megválasztásával egyidejűleg megválasztják az illető személyes képviselőjét is.

35. cikk –   Az Elnökségben megürült helyek pótválasztással való betöltése

Abban az esetben, ha az elnökségi tagnak vagy személyes képviselőjének RB-tagsága megszűnik, vagy ha leköszön elnökségi tagságáról, a hivatali ideje fennmaradó részére a 29–34. cikk szerint betöltik a helyét. A megüresedett elnökségi, illetve képviselői hely betöltése pótválasztással történik a Közgyűlésen, a 38. cikk (3) bekezdése szerint, az elnök vagy egyik képviselője elnökletével.

36. cikk –   Az Elnökség feladatai

Az Elnökségnek a következő feladatai vannak:

| a) | hivatali időszakának kezdetén politikai programjának elkészítése, ismertetése a Közgyűlés előtt, valamint végrehajtásának felügyelete. Hivatali időszakának végén politikai programjának végrehajtásáról készült jelentést terjeszt a Közgyűlés elé; |
| --- | --- |

a)

hivatali időszakának kezdetén politikai programjának elkészítése, ismertetése a Közgyűlés előtt, valamint végrehajtásának felügyelete. Hivatali időszakának végén politikai programjának végrehajtásáról készült jelentést terjeszt a Közgyűlés elé;

| b) | a Közgyűlés és a szakbizottságok munkájának megszervezése és összehangolása; |
| --- | --- |

b)

a Közgyűlés és a szakbizottságok munkájának megszervezése és összehangolása;

| c) | a szakbizottságok javaslatára éves munkaprogramjuk elfogadása; |
| --- | --- |

c)

a szakbizottságok javaslatára éves munkaprogramjuk elfogadása;

| d) | általános hatáskör a tagok és póttagok pénzügyi, szervezési és adminisztratív ügyeiben; az RB és főtitkársága belső megszervezése, beleértve a személyzeti tervet és az RB szerveit; |
| --- | --- |

d)

általános hatáskör a tagok és póttagok pénzügyi, szervezési és adminisztratív ügyeiben; az RB és főtitkársága belső megszervezése, beleértve a személyzeti tervet és az RB szerveit;

| e) | az Elnökségnek lehetősége van:






  — | saját tagjaiból vagy az RB tagjaiból álló munkacsoportokat felállítani, amelyek különleges ügyekben tanácsokkal látják el; ezek a munkacsoportok legfeljebb nyolc tagból állhatnak, |
| --- | --- | --- |

e)

az Elnökségnek lehetősége van:

—

saját tagjaiból vagy az RB tagjaiból álló munkacsoportokat felállítani, amelyek különleges ügyekben tanácsokkal látják el; ezek a munkacsoportok legfeljebb nyolc tagból állhatnak,

| — | meghívni az ülésein való részvételre szakértelmük vagy tisztségük alapján az RB más tagjait, valamint külső személyeket; |
| --- | --- |

—

meghívni az ülésein való részvételre szakértelmük vagy tisztségük alapján az RB más tagjait, valamint külső személyeket;

| f) | a főtitkár, valamint a 69. cikkben említett tisztviselők és egyéb alkalmazottak alkalmazása; |
| --- | --- |

f)

a főtitkár, valamint a 69. cikkben említett tisztviselők és egyéb alkalmazottak alkalmazása;

| g) | a 72. cikknek megfelelően a kiadási és bevételi előirányzatok tervezetének benyújtása a Közgyűlésnek; |
| --- | --- |

g)

a 72. cikknek megfelelően a kiadási és bevételi előirányzatok tervezetének benyújtása a Közgyűlésnek;

| h) | a szokásos helyszíntől eltérő helyen tartandó ülések engedélyezése; |
| --- | --- |

h)

a szokásos helyszíntől eltérő helyen tartandó ülések engedélyezése;

| i) | a munkacsoportok, a csatlakozni kívánó országokkal létrehozott vegyes bizottságok, valamint az RB tagjainak részvételével működő más politikai szervek összetételére és működésére vonatkozó rendelkezések kibocsátása; |
| --- | --- |

i)

a munkacsoportok, a csatlakozni kívánó országokkal létrehozott vegyes bizottságok, valamint az RB tagjainak részvételével működő más politikai szervek összetételére és működésére vonatkozó rendelkezések kibocsátása;

| j) | amennyiben a Közgyűlés a megadott határidőn belül nem tud határozni, határozathozatal kereset benyújtásáról az Európai Unió Bíróságához a határozatképességnek a 37. cikk (2) bekezdésének első mondata szerinti megállapítását követően, a leadott szavazatok többségével, vagy az RB elnöke, vagy pedig az illetékes szakbizottság javaslatára, amely az 53. és 54. cikknek megfelelően jár el. Ha a határozatot elfogadták, az elnök az RB nevében benyújtja a keresetet, és felkéri a Közgyűlés következő ülésszakát, hogy határozzon a kereset fenntartásáról. Ha a határozatképességnek a 21. cikk (1) bekezdésének első mondata szerinti ellenőrzését követően a Közgyűlés a 13. cikk g) pontjában meghatározott szavazattöbbséggel a keresetbenyújtás ellen határoz, az elnök visszavonja a keresetet. |
| --- | --- |

j)

amennyiben a Közgyűlés a megadott határidőn belül nem tud határozni, határozathozatal kereset benyújtásáról az Európai Unió Bíróságához a határozatképességnek a 37. cikk (2) bekezdésének első mondata szerinti megállapítását követően, a leadott szavazatok többségével, vagy az RB elnöke, vagy pedig az illetékes szakbizottság javaslatára, amely az 53. és 54. cikknek megfelelően jár el. Ha a határozatot elfogadták, az elnök az RB nevében benyújtja a keresetet, és felkéri a Közgyűlés következő ülésszakát, hogy határozzon a kereset fenntartásáról. Ha a határozatképességnek a 21. cikk (1) bekezdésének első mondata szerinti ellenőrzését követően a Közgyűlés a 13. cikk g) pontjában meghatározott szavazattöbbséggel a keresetbenyújtás ellen határoz, az elnök visszavonja a keresetet.

37. cikk –   Az Elnökség összehívása, határozatképesség és határozathozatal

| (1) | Az Elnökséget az elnök hívja össze, az első alelnökkel egyetértésben ő határozza meg az ülés időpontját és a napirendet. Az Elnökség legalább negyedévenként egyszer, vagy az Elnökség tagjainak legalább egynegyede által benyújtott írásbeli kérés beérkezésétől számított tizennégy napon belül ül össze. |
| --- | --- |

(1)

Az Elnökséget az elnök hívja össze, az első alelnökkel egyetértésben ő határozza meg az ülés időpontját és a napirendet. Az Elnökség legalább negyedévenként egyszer, vagy az Elnökség tagjainak legalább egynegyede által benyújtott írásbeli kérés beérkezésétől számított tizennégy napon belül ül össze.

| (2) | Az Elnökség akkor határozatképes, ha tagjainak legalább a fele jelen van. A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább hat tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg a határozatképesség ellenőrzését nem kérték, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Ha megállapítják, hogy az Elnökség nem határozatképes, a vita folytatódhat, de a szavazást a következő ülésre halasztják. |
| --- | --- |

(2)

Az Elnökség akkor határozatképes, ha tagjainak legalább a fele jelen van. A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább hat tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg a határozatképesség ellenőrzését nem kérték, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Ha megállapítják, hogy az Elnökség nem határozatképes, a vita folytatódhat, de a szavazást a következő ülésre halasztják.

| (3) | Az Elnökség határozatot a leadott szavazatok többségével hoz, amennyiben az eljárási szabályzat erről másként nem rendelkezik. A 22. cikk (2) és (5) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

(3)

Az Elnökség határozatot a leadott szavazatok többségével hoz, amennyiben az eljárási szabályzat erről másként nem rendelkezik. A 22. cikk (2) és (5) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.

| (4) | Az Elnökség határozatainak előkészítése során az elnök megbízza a főtitkárt a tanácskozás dokumentumainak és határozati ajánlásainak kidolgozásával az egyes tárgyalandó témákra vonatkozóan. Ezeket csatolják a napirend tervezetéhez. |
| --- | --- |

(4)

Az Elnökség határozatainak előkészítése során az elnök megbízza a főtitkárt a tanácskozás dokumentumainak és határozati ajánlásainak kidolgozásával az egyes tárgyalandó témákra vonatkozóan. Ezeket csatolják a napirend tervezetéhez.

| (5) | E dokumentumokat az ülés megnyitása előtt legalább tíz nappal e-mailben el kell küldeni a tagoknak. Az elnökségi dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat legkésőbb három munkanappal az elnökségi ülés kezdete előtt el kell juttatni a főtitkárnak, a benyújtásra vonatkozó szabályok betartásával, és amint fordításuk elkészült, elektronikus formában hozzáférhetővé kell azokat tenni. |
| --- | --- |

(5)

E dokumentumokat az ülés megnyitása előtt legalább tíz nappal e-mailben el kell küldeni a tagoknak. Az elnökségi dokumentumokra vonatkozó módosító indítványokat legkésőbb három munkanappal az elnökségi ülés kezdete előtt el kell juttatni a főtitkárnak, a benyújtásra vonatkozó szabályok betartásával, és amint fordításuk elkészült, elektronikus formában hozzáférhetővé kell azokat tenni.

| (6) | Kivételes esetekben az elnök írásbeli eljáráshoz folyamodhat olyan határozat elfogadtatásához, amely nem személyekre vonatkozik. Az elnök értesíti a tagokat a határozatjavaslatról, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat öt munkanapon belül írásban közöljék vele. Amennyiben senki nem emel kifogást, a határozat elfogadásra kerül. |
| --- | --- |

(6)

Kivételes esetekben az elnök írásbeli eljáráshoz folyamodhat olyan határozat elfogadtatásához, amely nem személyekre vonatkozik. Az elnök értesíti a tagokat a határozatjavaslatról, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat öt munkanapon belül írásban közöljék vele. Amennyiben senki nem emel kifogást, a határozat elfogadásra kerül.

38. cikk –   Az elnök

| (1) | Az elnök irányítja az RB munkáját. |
| --- | --- |

(1)

Az elnök irányítja az RB munkáját.

| (2) | Az RB-t az elnök képviseli. Ezt a jogkörét átruházhatja. |
| --- | --- |

(2)

Az RB-t az elnök képviseli. Ezt a jogkörét átruházhatja.

| (3) | Távollét vagy akadályoztatás esetén az elnököt az első alelnök képviseli, az ő távolléte vagy akadályoztatása esetén az elnököt a további alelnökök egyike képviseli. |
| --- | --- |

(3)

Távollét vagy akadályoztatás esetén az elnököt az első alelnök képviseli, az ő távolléte vagy akadályoztatása esetén az elnököt a további alelnökök egyike képviseli.

Vélemények, jelentések és állásfoglalások – Elnökségi eljárás

39. cikk –   Vélemények – Jogalapok

Az RB véleményeit az Európai Unió működéséről szóló szerződés 307. cikke alapján fogadja el:

| a) | az Európai Parlament, a Tanács vagy az Európai Bizottság felkérésére a szerződésekben előirányzott esetekben, továbbá minden olyan – különösen a határokon átnyúló együttműködést érintő – esetben, amikor ezen intézmények valamelyike indokoltnak tartja; |
| --- | --- |

a)

az Európai Parlament, a Tanács vagy az Európai Bizottság felkérésére a szerződésekben előirányzott esetekben, továbbá minden olyan – különösen a határokon átnyúló együttműködést érintő – esetben, amikor ezen intézmények valamelyike indokoltnak tartja;

| b) | saját kezdeményezésére az általa szükségesnek tartott esetekben; |
| --- | --- |

b)

saját kezdeményezésére az általa szükségesnek tartott esetekben;

| c) | a Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke értelmében történő meghallgatása esetén, ha annak az a véleménye, hogy az ügy kifejezetten regionális érdekeket érint. |
| --- | --- |

c)

a Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke értelmében történő meghallgatása esetén, ha annak az a véleménye, hogy az ügy kifejezetten regionális érdekeket érint.

40. cikk –   Vélemények és jelentések – Az illetékes szakbizottság kijelölése

| (1) | A Tanácstól, az Európai Bizottságtól vagy az Európai Parlamenttől kapott, véleményalkotásra való felkéréseket az elnök azok beérkezése után az illetékes szakbizottságokhoz utalja, amiről az Elnökség a legközelebbi ülésén kap tájékoztatást. |
| --- | --- |

(1)

A Tanácstól, az Európai Bizottságtól vagy az Európai Parlamenttől kapott, véleményalkotásra való felkéréseket az elnök azok beérkezése után az illetékes szakbizottságokhoz utalja, amiről az Elnökség a legközelebbi ülésén kap tájékoztatást.

| (2) | Ha valamely vélemény vagy jelentés témája nem csak egy szakbizottság hatáskörébe tartozik, akkor az elnök kijelöl egy témavezető szakbizottságot és szükség esetén javasolhatja az Elnökségnek egy, az érintett szakbizottságok képviselőiből álló munkacsoport létrehozását. |
| --- | --- |

(2)

Ha valamely vélemény vagy jelentés témája nem csak egy szakbizottság hatáskörébe tartozik, akkor az elnök kijelöl egy témavezető szakbizottságot és szükség esetén javasolhatja az Elnökségnek egy, az érintett szakbizottságok képviselőiből álló munkacsoport létrehozását.

| (3) | Ha egy szakbizottság az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően hozott elnöki döntéssel nem ért egyet, akkor elnöke közvetítésével kérheti az ügyben az Elnökség döntését. |
| --- | --- |

(3)

Ha egy szakbizottság az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően hozott elnöki döntéssel nem ért egyet, akkor elnöke közvetítésével kérheti az ügyben az Elnökség döntését.

41. cikk –   Főelőadó kijelölése

| (1) | Ha a szakbizottság nem tudja a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidőre a kért vélemény- vagy jelentéstervezetet elkészíteni, az Elnökség javasolhatja, hogy a Közgyűlés jelöljön ki főelőadót, aki közvetlenül a Közgyűlésnek terjeszti be a vélemény- vagy jelentéstervezetet. |
| --- | --- |

(1)

Ha a szakbizottság nem tudja a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidőre a kért vélemény- vagy jelentéstervezetet elkészíteni, az Elnökség javasolhatja, hogy a Közgyűlés jelöljön ki főelőadót, aki közvetlenül a Közgyűlésnek terjeszti be a vélemény- vagy jelentéstervezetet.

| (2) | Amennyiben a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidő nem engedi meg, hogy a plenáris ülés keretében a Közgyűlés jelöljön ki főelőadót, akkor ezt megteheti az elnök, s erről a következő ülésen tájékoztatja a Közgyűlést. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben a Tanács, az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament által megszabott határidő nem engedi meg, hogy a plenáris ülés keretében a Közgyűlés jelöljön ki főelőadót, akkor ezt megteheti az elnök, s erről a következő ülésen tájékoztatja a Közgyűlést.

| (3) | Mindkét esetben lehetőleg össze kell ülnie az érintett szakbizottságnak, hogy a vélemény vagy jelentés témájáról általános tájékozódó vitát folytasson. |
| --- | --- |

(3)

Mindkét esetben lehetőleg össze kell ülnie az érintett szakbizottságnak, hogy a vélemény vagy jelentés témájáról általános tájékozódó vitát folytasson.

42. cikk –   Saját kezdeményezésű vélemények és jelentések

| (1) | Saját kezdeményezésű vélemény vagy jelentés kidolgozására irányuló kérelmet az Elnökség három tagja, valamely szakbizottsága az elnökén keresztül vagy az RB harminckét tagja nyújthat be az Elnökségnek. Az ilyen kérelmeket indokolással ellátva és a 37. cikk (4) bekezdése szerinti összes többi tárgyalási dokumentációval együtt az Elnökségnek kell eljuttatni, ha lehet, még az éves munkaprogram elfogadása előtt. |
| --- | --- |

(1)

Saját kezdeményezésű vélemény vagy jelentés kidolgozására irányuló kérelmet az Elnökség három tagja, valamely szakbizottsága az elnökén keresztül vagy az RB harminckét tagja nyújthat be az Elnökségnek. Az ilyen kérelmeket indokolással ellátva és a 37. cikk (4) bekezdése szerinti összes többi tárgyalási dokumentációval együtt az Elnökségnek kell eljuttatni, ha lehet, még az éves munkaprogram elfogadása előtt.

| (2) | Az Elnökség a saját kezdeményezésű vélemények vagy jelentések kidolgozására irányuló kérelmekről a leadott szavazatok háromnegyedes többségével dönt. A véleményeket, illetve jelentéseket a 40. cikknek megfelelően az illetékes szakbizottsághoz utalják. Az elnök tájékoztatja a Közgyűlést az Elnökségnek a saját kezdeményezésű vélemények és jelentések elfogadásáról, illetve szakbizottsághoz utalásáról hozott minden határozatáról. |
| --- | --- |

(2)

Az Elnökség a saját kezdeményezésű vélemények vagy jelentések kidolgozására irányuló kérelmekről a leadott szavazatok háromnegyedes többségével dönt. A véleményeket, illetve jelentéseket a 40. cikknek megfelelően az illetékes szakbizottsághoz utalják. Az elnök tájékoztatja a Közgyűlést az Elnökségnek a saját kezdeményezésű vélemények és jelentések elfogadásáról, illetve szakbizottsághoz utalásáról hozott minden határozatáról.

| (3) | A 39. cikk c) pontja szerinti véleményekre a jelen cikk értelemszerűen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

A 39. cikk c) pontja szerinti véleményekre a jelen cikk értelemszerűen alkalmazandó.

43. cikk –   Állásfoglalások benyújtása

| (1) | Csak olyan állásfoglalásokat lehet a napirendre tűzni, amelyek az Európai Unió tevékenységi körére vonatkoznak, tárgyuk a regionális és helyi önkormányzatok fontos törekvéseivel kapcsolatos, és időszerűek. |
| --- | --- |

(1)

Csak olyan állásfoglalásokat lehet a napirendre tűzni, amelyek az Európai Unió tevékenységi körére vonatkoznak, tárgyuk a regionális és helyi önkormányzatok fontos törekvéseivel kapcsolatos, és időszerűek.

| (2) | Állásfoglalás-tervezetekre vonatkozó javaslatokat vagy állásfoglalások kidolgozására irányuló kérelmeket legalább harminckét tag vagy valamelyik politikai csoport terjeszthet elő az RB-nek. Minden javaslatot vagy kérelmet írásban kell beterjeszteni az Elnökségnek a támogató tagok, illetve politikai csoport nevének megadásával. Ezeknek az elnökségi ülés megnyitása előtt legalább három munkanappal meg kell érkezniük a főtitkárhoz. |
| --- | --- |

(2)

Állásfoglalás-tervezetekre vonatkozó javaslatokat vagy állásfoglalások kidolgozására irányuló kérelmeket legalább harminckét tag vagy valamelyik politikai csoport terjeszthet elő az RB-nek. Minden javaslatot vagy kérelmet írásban kell beterjeszteni az Elnökségnek a támogató tagok, illetve politikai csoport nevének megadásával. Ezeknek az elnökségi ülés megnyitása előtt legalább három munkanappal meg kell érkezniük a főtitkárhoz.

| (3) | Ha az Elnökség úgy dönt, hogy az RB-nek állásfoglalás-tervezetet kell kidolgoznia vagy állásfoglalás kidolgozására irányuló kérelemmel kell foglalkoznia, akkor:






  a) | felveheti az állásfoglalás-tervezetet a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően a plenáris ülés napirendjének előzetes tervezetébe; |
| --- | --- | --- |

(3)

Ha az Elnökség úgy dönt, hogy az RB-nek állásfoglalás-tervezetet kell kidolgoznia vagy állásfoglalás kidolgozására irányuló kérelemmel kell foglalkoznia, akkor:

a)

felveheti az állásfoglalás-tervezetet a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően a plenáris ülés napirendjének előzetes tervezetébe;

| b) | kijelölhet egy illetékes szakbizottságot, megszabva számára az állásfoglalás-tervezet kidolgozásának határidejét; az illetékes szakbizottság elkészíti az állásfoglalás-tervezetet a vélemény-, illetve jelentéstervezetek kidolgozási eljárása szerint. Erre az esetre nem alkalmazhatóak az 51. cikk rendelkezései; |
| --- | --- |

b)

kijelölhet egy illetékes szakbizottságot, megszabva számára az állásfoglalás-tervezet kidolgozásának határidejét; az illetékes szakbizottság elkészíti az állásfoglalás-tervezetet a vélemény-, illetve jelentéstervezetek kidolgozási eljárása szerint. Erre az esetre nem alkalmazhatóak az 51. cikk rendelkezései;

| c) | a 15. cikk (6) bekezdésének második mondata alapján felveheti az állásfoglalás-tervezetet a következő plenáris ülés napirendjére. Az ilyen állásfoglalás-tervezeteket a második ülésnapon tárgyalják meg. |
| --- | --- |

c)

a 15. cikk (6) bekezdésének második mondata alapján felveheti az állásfoglalás-tervezetet a következő plenáris ülés napirendjére. Az ilyen állásfoglalás-tervezeteket a második ülésnapon tárgyalják meg.

| (4) | Azokat az állásfoglalás-tervezeteket, amelyek a (2) bekezdésben megszabott határidő lejárta után bekövetkezett váratlan eseményre vonatkoznak (sürgős állásfoglalások), és összhangban vannak az (1) bekezdés rendelkezéseivel, az elnökségi ülés kezdetekor még be lehet nyújtani. Ha az Elnökség azt állapítja meg, hogy a javaslat az RB feladatait érinti, akkor azt a (3) bekezdés c) pontja szerint kezeli. Sürgős állásfoglalás-tervezetre vonatkozó módosító indítványt bármely tag a Közgyűlés elé terjeszthet. |
| --- | --- |

(4)

Azokat az állásfoglalás-tervezeteket, amelyek a (2) bekezdésben megszabott határidő lejárta után bekövetkezett váratlan eseményre vonatkoznak (sürgős állásfoglalások), és összhangban vannak az (1) bekezdés rendelkezéseivel, az elnökségi ülés kezdetekor még be lehet nyújtani. Ha az Elnökség azt állapítja meg, hogy a javaslat az RB feladatait érinti, akkor azt a (3) bekezdés c) pontja szerint kezeli. Sürgős állásfoglalás-tervezetre vonatkozó módosító indítványt bármely tag a Közgyűlés elé terjeszthet.

44. cikk –   A vélemények, jelentések és állásfoglalások terjesztése

Az Elnökség gondoskodik az RB által elfogadott vélemények, jelentések és állásfoglalások terjesztéséről.

4.   FEJEZET

SZAKBIZOTTSÁGOK

45. cikk –   A szakbizottságok összetétele és hatásköre

| (1) | A Közgyűlés minden ötéves hivatali időszak kezdetekor a munkáját előkészítő szakbizottságokat hoz létre. Összetételükről és hatáskörükről az Elnökség javaslata alapján dönt. |
| --- | --- |

(1)

A Közgyűlés minden ötéves hivatali időszak kezdetekor a munkáját előkészítő szakbizottságokat hoz létre. Összetételükről és hatáskörükről az Elnökség javaslata alapján dönt.

| (2) | A szakbizottságok összetételének tükröznie kell az RB nemzeti összetételét. |
| --- | --- |

(2)

A szakbizottságok összetételének tükröznie kell az RB nemzeti összetételét.

| (3) | Az RB tagjainak legalább egy szakbizottságban részt kell venniük, kettőnél több szakbizottságnak azonban nem lehetnek tagjai. Azon nemzeti delegációk tagjai esetében, amelyeknek kevesebb a tagjuk, mint amennyi szakbizottság van, az Elnökség ez alól kivételt tehet. |
| --- | --- |

(3)

Az RB tagjainak legalább egy szakbizottságban részt kell venniük, kettőnél több szakbizottságnak azonban nem lehetnek tagjai. Azon nemzeti delegációk tagjai esetében, amelyeknek kevesebb a tagjuk, mint amennyi szakbizottság van, az Elnökség ez alól kivételt tehet.

46. cikk –   Elnök és alelnökök

| (1) | Első ülésén minden egyes szakbizottság tagjai közül elnököt, első alelnököt és legfeljebb két alelnököt jelöl. |
| --- | --- |

(1)

Első ülésén minden egyes szakbizottság tagjai közül elnököt, első alelnököt és legfeljebb két alelnököt jelöl.

| (2) | Ha a jelöltek száma megegyezik a betöltendő helyek számával, a jelölt vagy a jelöltek megválasztása közfelkiáltással történhet. Ellenkező esetben vagy a szakbizottság tagjai egy hatodának kérésére megválasztásuk az RB elnöke és első alelnöke megválasztását szabályozó 32. cikk (2)–(4) bekezdése szerinti szavazással történik. |
| --- | --- |

(2)

Ha a jelöltek száma megegyezik a betöltendő helyek számával, a jelölt vagy a jelöltek megválasztása közfelkiáltással történhet. Ellenkező esetben vagy a szakbizottság tagjai egy hatodának kérésére megválasztásuk az RB elnöke és első alelnöke megválasztását szabályozó 32. cikk (2)–(4) bekezdése szerinti szavazással történik.

| (3) | Ha egy tag RB-tagsága megszűnik, vagy leköszön a szakbizottság elnöki vagy alelnöki tagságáról, akkor a megüresedett helyet a jelen cikknek megfelelően újból betöltik. |
| --- | --- |

(3)

Ha egy tag RB-tagsága megszűnik, vagy leköszön a szakbizottság elnöki vagy alelnöki tagságáról, akkor a megüresedett helyet a jelen cikknek megfelelően újból betöltik.

47. cikk –   A szakbizottságok feladatai

| (1) | A szakbizottságok a 45. cikk alapján a Közgyűlés által meghatározott hatáskörüknek megfelelően megvitatják az uniós politikákat. Feladatuk mindenekelőtt a vélemény-, jelentés- és állásfoglalás-tervezetek kidolgozása, amelyeket elfogadásra a Közgyűlés elé terjesztenek. |
| --- | --- |

(1)

A szakbizottságok a 45. cikk alapján a Közgyűlés által meghatározott hatáskörüknek megfelelően megvitatják az uniós politikákat. Feladatuk mindenekelőtt a vélemény-, jelentés- és állásfoglalás-tervezetek kidolgozása, amelyeket elfogadásra a Közgyűlés elé terjesztenek.

| (2) | Éves munkaprogramjukat az RB politikai prioritásainak megfelelően dolgozzák ki, és elfogadásra az Elnökség elé terjesztik. |
| --- | --- |

(2)

Éves munkaprogramjukat az RB politikai prioritásainak megfelelően dolgozzák ki, és elfogadásra az Elnökség elé terjesztik.

48. cikk –   A szakbizottságok összehívása és az ülések napirendje

| (1) | A szakbizottság ülésének időpontját és napirendjét az adott szakbizottság elnöke határozza meg az első alelnökkel egyetértésben. |
| --- | --- |

(1)

A szakbizottság ülésének időpontját és napirendjét az adott szakbizottság elnöke határozza meg az első alelnökkel egyetértésben.

| (2) | A szakbizottságot annak elnöke hívja össze. A tagoknak a rendes ülésre szóló meghívót a napirenddel együtt legkésőbb négy héttel a kitűzött időpont előtt meg kell kapniuk. |
| --- | --- |

(2)

A szakbizottságot annak elnöke hívja össze. A tagoknak a rendes ülésre szóló meghívót a napirenddel együtt legkésőbb négy héttel a kitűzött időpont előtt meg kell kapniuk.

| (3) | Tagjai legalább egynegyedének írásbeli kérésére az elnök köteles rendkívüli szakbizottsági ülést összehívni, amelyet a kérelem benyújtását követően legkésőbb négy hét múlva meg kell tartani. A rendkívüli ülés napirendjét a kérelmet benyújtó tagoknak kell összeállítaniuk. A napirendet a meghívóval együtt kapják meg a tagok. |
| --- | --- |

(3)

Tagjai legalább egynegyedének írásbeli kérésére az elnök köteles rendkívüli szakbizottsági ülést összehívni, amelyet a kérelem benyújtását követően legkésőbb négy hét múlva meg kell tartani. A rendkívüli ülés napirendjét a kérelmet benyújtó tagoknak kell összeállítaniuk. A napirendet a meghívóval együtt kapják meg a tagok.

| (4) | Minden véleménytervezetet és egyéb tanácskozási dokumentumot, amelyet az ülések előtt le kell fordítani, és elérhetővé kell tenni, legalább öt héttel az ülés kitűzött dátuma előtt el kell juttatni a szakbizottság titkárságához. Ezeket a vonatkozó ülés előtt legalább tíz munkanappal e-mailben el kell küldeni a tagoknak. Kivételes esetekben az elnök módosíthatja az itt felsorolt határidőket. |
| --- | --- |

(4)

Minden véleménytervezetet és egyéb tanácskozási dokumentumot, amelyet az ülések előtt le kell fordítani, és elérhetővé kell tenni, legalább öt héttel az ülés kitűzött dátuma előtt el kell juttatni a szakbizottság titkárságához. Ezeket a vonatkozó ülés előtt legalább tíz munkanappal e-mailben el kell küldeni a tagoknak. Kivételes esetekben az elnök módosíthatja az itt felsorolt határidőket.

49. cikk –   Nyilvánosság

| (1) | A szakbizottságok ülései nyilvánosak, hacsak a szakbizottság az ülés teljes időtartamára vagy a napirend egy adott pontjára vonatkozóan másként nem határoz. |
| --- | --- |

(1)

A szakbizottságok ülései nyilvánosak, hacsak a szakbizottság az ülés teljes időtartamára vagy a napirend egy adott pontjára vonatkozóan másként nem határoz.

| (2) | Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselői, illetve más személyiségek felkérést kaphatnak a szakbizottságok ülésein való részvételre és a tagok kérdéseinek megválaszolására. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság képviselői, illetve más személyiségek felkérést kaphatnak a szakbizottságok ülésein való részvételre és a tagok kérdéseinek megválaszolására.

50. cikk –   A vélemények és jelentések kidolgozásának határideje

| (1) | A szakbizottságok vélemény- vagy jelentéstervezeteiket az intézményközi menetrendben meghatározott határidőkön belül terjesztik elő. A vélemény-, illetve jelentéstervezeteket legfeljebb két ülésen tárgyalják meg, amelyekbe a munka megszervezését célzó első ülés nem számít bele. |
| --- | --- |

(1)

A szakbizottságok vélemény- vagy jelentéstervezeteiket az intézményközi menetrendben meghatározott határidőkön belül terjesztik elő. A vélemény-, illetve jelentéstervezeteket legfeljebb két ülésen tárgyalják meg, amelyekbe a munka megszervezését célzó első ülés nem számít bele.

| (2) | Kivételes esetben az Elnökség engedélyezheti további ülések megtartását vélemény- vagy jelentéstervezet megvitatása céljából, vagy meghosszabbíthatja az előterjesztésükre kitűzött határidőt. |
| --- | --- |

(2)

Kivételes esetben az Elnökség engedélyezheti további ülések megtartását vélemény- vagy jelentéstervezet megvitatása céljából, vagy meghosszabbíthatja az előterjesztésükre kitűzött határidőt.

51. cikk –   A vélemények és a jelentések tartalma

| (1) | Az RB véleménye vagy jelentése az RB-nek a tárgyalt témával kapcsolatos véleményét és ajánlásait tartalmazza, valamint adott esetben konkrét javaslatokat a megvitatott dokumentum módosítására. |
| --- | --- |

(1)

Az RB véleménye vagy jelentése az RB-nek a tárgyalt témával kapcsolatos véleményét és ajánlásait tartalmazza, valamint adott esetben konkrét javaslatokat a megvitatott dokumentum módosítására.

| (2) | Az RB véleményei konkrét utalást tartalmaznak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására. |
| --- | --- |

(2)

Az RB véleményei konkrét utalást tartalmaznak a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazására.

| (3) | E vélemények és jelentések ezenkívül, ahol csak lehetséges, kitérnek a közigazgatás részéről történő végrehajtásra és a regionális és helyi pénzügyekre gyakorolt várható hatásra. |
| --- | --- |

(3)

E vélemények és jelentések ezenkívül, ahol csak lehetséges, kitérnek a közigazgatás részéről történő végrehajtásra és a regionális és helyi pénzügyekre gyakorolt várható hatásra.

| (4) | Adott esetben az előadó felelőssége mellett indokolás készül, amely nem kerül szavazásra. Az indokolásnak azonban összhangban kell lennie a vélemény megszavazott szövegével. |
| --- | --- |

(4)

Adott esetben az előadó felelőssége mellett indokolás készül, amely nem kerül szavazásra. Az indokolásnak azonban összhangban kell lennie a vélemény megszavazott szövegével.

52. cikk –   Az RB véleményeinek nyomon követése

| (1) | A vélemény elfogadását követő időszakban a véleménytervezet kidolgozására kijelölt szakbizottság elnöke és előadója a főtitkárság segítségével nyomon követi az RB felkérésének alapját képező eljárást. |
| --- | --- |

(1)

A vélemény elfogadását követő időszakban a véleménytervezet kidolgozására kijelölt szakbizottság elnöke és előadója a főtitkárság segítségével nyomon követi az RB felkérésének alapját képező eljárást.

| (2) | Amennyiben a szakbizottság szükségesnek tartja, engedélyt kérhet az Elnökségtől átdolgozott véleménytervezet kidolgozására azonos témában és – ha mód van rá – azonos előadóval az RB felkérésének alapját képező eljárás során történő változások figyelembevétele és a rájuk történő reagálás érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Amennyiben a szakbizottság szükségesnek tartja, engedélyt kérhet az Elnökségtől átdolgozott véleménytervezet kidolgozására azonos témában és – ha mód van rá – azonos előadóval az RB felkérésének alapját képező eljárás során történő változások figyelembevétele és a rájuk történő reagálás érdekében.

| (3) | A szakbizottság, amennyiben lehetséges, összeül, és megvitatja, majd elfogadja az átdolgozott véleménytervezetet, amely ezután a legközelebbi plenáris ülés elé kerül. |
| --- | --- |

(3)

A szakbizottság, amennyiben lehetséges, összeül, és megvitatja, majd elfogadja az átdolgozott véleménytervezetet, amely ezután a legközelebbi plenáris ülés elé kerül.

| (4) | Ha az RB felkérésének alapját képező eljárás menete nem biztosít elegendő időt arra, hogy a szakbizottság véleményt nyilvánítson, a szakbizottság elnöke erről közvetlenül tájékoztatja az RB elnökét, hogy a 41. cikk alapján lehetőség nyíljon főelőadó kijelölésére. |
| --- | --- |

(4)

Ha az RB felkérésének alapját képező eljárás menete nem biztosít elegendő időt arra, hogy a szakbizottság véleményt nyilvánítson, a szakbizottság elnöke erről közvetlenül tájékoztatja az RB elnökét, hogy a 41. cikk alapján lehetőség nyíljon főelőadó kijelölésére.

53. cikk –   A szubszidiaritási elv megsértése esetén alkalmazandó eljárás

| (1) | Az RB elnöke vagy a véleménytervezet kidolgozására kijelölt szakbizottság javasolhatja kereset benyújtását az Európai Unió Bíróságának a szubszidiaritás elvének megsértése miatt olyan jogi aktussal szemben, melynek elfogadásához az Európai Unió működéséről szóló szerződés előírja a Régiók Bizottságával történő konzultációt. |
| --- | --- |

(1)

Az RB elnöke vagy a véleménytervezet kidolgozására kijelölt szakbizottság javasolhatja kereset benyújtását az Európai Unió Bíróságának a szubszidiaritás elvének megsértése miatt olyan jogi aktussal szemben, melynek elfogadásához az Európai Unió működéséről szóló szerződés előírja a Régiók Bizottságával történő konzultációt.

| (2) | A határozatképességnek az 59. cikk (1) bekezdése alapján történő előzetes ellenőrzését követően a szakbizottság szavazattöbbséggel határoz. A szakbizottság javaslatát vagy a Közgyűlésnek kell benyújtani határozathozatalra – a 13. cikk g) pontjának megfelelően –, vagy pedig az Elnökségnek, a 36. cikk j) pontjában felsorolt esetekben. A szakbizottság részletes jelentésben indokolja javaslatát, ideértve, amennyiben szükséges, a 36. cikk j) pontja alapján hozandó határozat sürgősségét. |
| --- | --- |

(2)

A határozatképességnek az 59. cikk (1) bekezdése alapján történő előzetes ellenőrzését követően a szakbizottság szavazattöbbséggel határoz. A szakbizottság javaslatát vagy a Közgyűlésnek kell benyújtani határozathozatalra – a 13. cikk g) pontjának megfelelően –, vagy pedig az Elnökségnek, a 36. cikk j) pontjában felsorolt esetekben. A szakbizottság részletes jelentésben indokolja javaslatát, ideértve, amennyiben szükséges, a 36. cikk j) pontja alapján hozandó határozat sürgősségét.

54. cikk –   Az RB-vel történő kötelező konzultáció elmulasztása

| (1) | Amennyiben az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott esetekben nem konzultáltak a Régiók Bizottságával, az RB elnöke vagy egy szakbizottság javasolhatja a Közgyűlésnek a 13. cikk g) pontjának megfelelően, vagy az Elnökségnek a 36. cikk j) pontjában felsorolt esetekben kereset benyújtását az Európai Unió Bíróságának. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott esetekben nem konzultáltak a Régiók Bizottságával, az RB elnöke vagy egy szakbizottság javasolhatja a Közgyűlésnek a 13. cikk g) pontjának megfelelően, vagy az Elnökségnek a 36. cikk j) pontjában felsorolt esetekben kereset benyújtását az Európai Unió Bíróságának.

| (2) | A határozatképességnek az 59. cikk (1) bekezdése alapján történő előzetes ellenőrzését követően a szakbizottság szavazattöbbséggel határoz. A szakbizottság részletes jelentésben indokolja javaslatát, ideértve, amennyiben szükséges, a 36. cikk j) pontja alapján hozandó határozat sürgősségét. |
| --- | --- |

(2)

A határozatképességnek az 59. cikk (1) bekezdése alapján történő előzetes ellenőrzését követően a szakbizottság szavazattöbbséggel határoz. A szakbizottság részletes jelentésben indokolja javaslatát, ideértve, amennyiben szükséges, a 36. cikk j) pontja alapján hozandó határozat sürgősségét.

55. cikk –   A vélemények hatásáról szóló jelentés

A főtitkárság évente legalább egyszer jelentést terjeszt a Közgyűlés elé az RB véleményeinek hatásáról, elsősorban az illetékes szakbizottságoktól ezzel kapcsolatban neki eljuttatott tájékoztatás és az érintett intézményektől származó információk alapján.

56. cikk –   Előadók

| (1) | Vélemény- vagy jelentéstervezet kidolgozásához a szakbizottságok elnökük javaslatára egy – vagy indokolt esetben két – előadót nevezhetnek ki. |
| --- | --- |

(1)

Vélemény- vagy jelentéstervezet kidolgozásához a szakbizottságok elnökük javaslatára egy – vagy indokolt esetben két – előadót nevezhetnek ki.

| (2) | Az előadók kijelölésekor minden szakbizottság ügyel a vélemények és jelentések egyenletes elosztására. |
| --- | --- |

(2)

Az előadók kijelölésekor minden szakbizottság ügyel a vélemények és jelentések egyenletes elosztására.

| (3) | Sürgősség esetén a szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat előadó kijelölése céljából. Az elnök felkéri a szakbizottság tagjait, hogy a javasolt előadó kinevezése elleni esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele. Kifogásolás esetén az elnök és az első alelnök közös megegyezés alapján határoz. |
| --- | --- |

(3)

Sürgősség esetén a szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat előadó kijelölése céljából. Az elnök felkéri a szakbizottság tagjait, hogy a javasolt előadó kinevezése elleni esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele. Kifogásolás esetén az elnök és az első alelnök közös megegyezés alapján határoz.

| (4) | Az előadónak kinevezett elnök vagy alelnök az ülés levezetését a saját vélemény- vagy jelentéstervezete megvitatásának idejére egy alelnöknek vagy ennek hiányában a jelen lévő legidősebb tagnak adja át. |
| --- | --- |

(4)

Az előadónak kinevezett elnök vagy alelnök az ülés levezetését a saját vélemény- vagy jelentéstervezete megvitatásának idejére egy alelnöknek vagy ennek hiányában a jelen lévő legidősebb tagnak adja át.

| (5) | Amennyiben egy előadó elveszíti RB-n belüli tagságát vagy póttagságát, új előadót neveznek ki a szakbizottság ugyanazon politikai csoportjából, adott esetben a (3) bekezdésben leírt eljárás alkalmazásával. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben egy előadó elveszíti RB-n belüli tagságát vagy póttagságát, új előadót neveznek ki a szakbizottság ugyanazon politikai csoportjából, adott esetben a (3) bekezdésben leírt eljárás alkalmazásával.

57. cikk –   Munkacsoportok

| (1) | Indokolt esetben a szakbizottságok az Elnökség hozzájárulásával munkacsoportokat hozhatnak létre. A munkacsoportokban más szakbizottságok tagjai is helyet kaphatnak. |
| --- | --- |

(1)

Indokolt esetben a szakbizottságok az Elnökség hozzájárulásával munkacsoportokat hozhatnak létre. A munkacsoportokban más szakbizottságok tagjai is helyet kaphatnak.

| (2) | Egy munkacsoport azon tagját, aki nem tud részt venni egy ülésen, e munkacsoport helyettesítő tagjainak listáján szereplő, ugyanahhoz a politikai csoporthoz tartozó valamely másik tag vagy póttag képviselheti. |
| --- | --- |

(2)

Egy munkacsoport azon tagját, aki nem tud részt venni egy ülésen, e munkacsoport helyettesítő tagjainak listáján szereplő, ugyanahhoz a politikai csoporthoz tartozó valamely másik tag vagy póttag képviselheti.

| (3) | Tagjai közül minden munkacsoport elnököt és alelnököt jelölhet ki. |
| --- | --- |

(3)

Tagjai közül minden munkacsoport elnököt és alelnököt jelölhet ki.

58. cikk –   Szakértők

| (1) | A szakbizottságok tagjait szakértő segítheti. |
| --- | --- |

(1)

A szakbizottságok tagjait szakértő segítheti.

| (2) | Saját munkájuk keretében vagy az általuk létrehozott munkacsoportok segítésére a szakbizottságok szakértőket jelölhetnek ki. Az elnök felkérésére ezek a szakértők részt vehetnek a szakbizottság vagy munkacsoportja ülésein. |
| --- | --- |

(2)

Saját munkájuk keretében vagy az általuk létrehozott munkacsoportok segítésére a szakbizottságok szakértőket jelölhetnek ki. Az elnök felkérésére ezek a szakértők részt vehetnek a szakbizottság vagy munkacsoportja ülésein.

| (3) | Utazási és tartózkodási költségeik megtérítésére csak az előadók szakértői és a szakbizottság által meghívott szakértők tarthatnak igényt. |
| --- | --- |

(3)

Utazási és tartózkodási költségeik megtérítésére csak az előadók szakértői és a szakbizottság által meghívott szakértők tarthatnak igényt.

59. cikk –   Határozatképesség

| (1) | A szakbizottság akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a fele jelen van. |
| --- | --- |

(1)

A szakbizottság akkor határozatképes, ha tagjainak több mint a fele jelen van.

| (2) | A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább hat tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Ha megállapítják, hogy a szakbizottság nem határozatképes, az ülésen megtárgyalhatják azokat a hátralévő napirendi pontokat, amelyeknél nem szükséges szavazás, a fennmaradó többi napirendi pont vitáját és a hozzájuk kapcsolódó szavazást pedig a következő ülésre halasztják. |
| --- | --- |

(2)

A határozatképességet ellenőrizni kell, ha valamelyik tag kéri, és ezt az indítványát legalább hat tag támogatja szavazatával. Mindaddig, amíg nem kérték a határozatképesség megállapítását, a jelenlévők számától függetlenül minden szavazás érvényes. Ha megállapítják, hogy a szakbizottság nem határozatképes, az ülésen megtárgyalhatják azokat a hátralévő napirendi pontokat, amelyeknél nem szükséges szavazás, a fennmaradó többi napirendi pont vitáját és a hozzájuk kapcsolódó szavazást pedig a következő ülésre halasztják.

60. cikk –   Szavazás

| (1) | A határozatokat szavazattöbbséggel fogadják el. A 22. cikk (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

A határozatokat szavazattöbbséggel fogadják el. A 22. cikk (2) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.

| (2) | Ha egy szakbizottság valamely vélemény kapcsán félbeszakítja a szavazást, többségi szavazással határozhat úgy, hogy a már korábban szavazásra bocsátott módosításokat újból szavazásra bocsátja, amikor a szöveg egészéről határoz. |
| --- | --- |

(2)

Ha egy szakbizottság valamely vélemény kapcsán félbeszakítja a szavazást, többségi szavazással határozhat úgy, hogy a már korábban szavazásra bocsátott módosításokat újból szavazásra bocsátja, amikor a szöveg egészéről határoz.

61. cikk –   Módosító indítványok

| (1) | A módosító indítványokat a szakbizottság titkárságához az ülés időpontja előtt legalább hét munkanappal el kell juttatni. Ezt a határidőt az elnök kivételesen módosíthatja.
  Módosító indítványokat a szakbizottságban csak ugyanezen szakbizottság tagjai és az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek alapján helyettesítésükkel szabályosan megbízott tagok vagy póttagok, illetve saját véleményükkel kapcsolatban a megbízással ugyan nem rendelkező, de előadónak kijelölt póttagok nyújthatnak be írásban.
  A szakbizottsági ülés számára módosító indítványt vagy csak e szakbizottság rendes tagja vagy a helyettesítésével szabályosan megbízott másik tag, illetve póttag nyújthat be. Az RB-tagság vagy -póttagság elvesztése, illetve a megbízás vagy annak visszavonása előtt érvényesen benyújtott módosító indítványok megőrzik érvényességüket.
  A módosító indítványok elsőbbséget élveznek a fordításkor. Lefordításukat követően eljuttatják őket az előadónak, hogy maga is eljuttathassa saját módosító indítványait a főtitkárságra legalább két munkanappal az ülés megnyitása előtt. Az előadó módosító indítványainak explicit módon kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés szerinti módosító indítványok közül egyhez vagy többhöz. Az előadó módosító indítványait, amint a fordításuk elkészült, elektronikus formában elérhetővé kell tenni, és legkésőbb az ülés megnyitásáig írásos formában ki kell osztani.
  A 24. cikk (1)–(5) bekezdésének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

A módosító indítványokat a szakbizottság titkárságához az ülés időpontja előtt legalább hét munkanappal el kell juttatni. Ezt a határidőt az elnök kivételesen módosíthatja.

Módosító indítványokat a szakbizottságban csak ugyanezen szakbizottság tagjai és az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek alapján helyettesítésükkel szabályosan megbízott tagok vagy póttagok, illetve saját véleményükkel kapcsolatban a megbízással ugyan nem rendelkező, de előadónak kijelölt póttagok nyújthatnak be írásban.

A szakbizottsági ülés számára módosító indítványt vagy csak e szakbizottság rendes tagja vagy a helyettesítésével szabályosan megbízott másik tag, illetve póttag nyújthat be. Az RB-tagság vagy -póttagság elvesztése, illetve a megbízás vagy annak visszavonása előtt érvényesen benyújtott módosító indítványok megőrzik érvényességüket.

A módosító indítványok elsőbbséget élveznek a fordításkor. Lefordításukat követően eljuttatják őket az előadónak, hogy maga is eljuttathassa saját módosító indítványait a főtitkárságra legalább két munkanappal az ülés megnyitása előtt. Az előadó módosító indítványainak explicit módon kapcsolódniuk kell az (1) bekezdés szerinti módosító indítványok közül egyhez vagy többhöz. Az előadó módosító indítványait, amint a fordításuk elkészült, elektronikus formában elérhetővé kell tenni, és legkésőbb az ülés megnyitásáig írásos formában ki kell osztani.

A 24. cikk (1)–(5) bekezdésének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.

| (2) | A módosító indítványokról a tárgyalt vélemény- vagy jelentéstervezet bekezdéseinek sorrendjében szavaznak. Ezt végső szavazás követi a szöveg egészéről. |
| --- | --- |

(2)

A módosító indítványokról a tárgyalt vélemény- vagy jelentéstervezet bekezdéseinek sorrendjében szavaznak. Ezt végső szavazás követi a szöveg egészéről.

| (3) | A szakbizottságban történt elfogadás után a vélemény-, illetve jelentéstervezetet a szakbizottság elnöke átadja a Régiók Bizottsága elnökének. |
| --- | --- |

(3)

A szakbizottságban történt elfogadás után a vélemény-, illetve jelentéstervezetet a szakbizottság elnöke átadja a Régiók Bizottsága elnökének.

62. cikk –   Vélemény-, illetve jelentésalkotás elutasítása

Ha a (témavezető) szakbizottság úgy véli, hogy a téma, amelynek tárgyalásával megbízták, nem érint regionális vagy helyi érdekeket vagy nincs politikai súlya, dönthet úgy, hogy a tárgyban nem dolgoz ki véleményt, illetve jelentést.

63. cikk –   Írásbeli eljárás

| (1) | Kivételes esetekben egy szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat valamely, az adott szakbizottság működésére vonatkozó határozat elfogadtatásához. |
| --- | --- |

(1)

Kivételes esetekben egy szakbizottság elnöke írásbeli eljáráshoz folyamodhat valamely, az adott szakbizottság működésére vonatkozó határozat elfogadtatásához.

| (2) | Ezen eljárás keretében az elnök értesíti a szakbizottság tagjait a határozati javaslatról, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele. |
| --- | --- |

(2)

Ezen eljárás keretében az elnök értesíti a szakbizottság tagjait a határozati javaslatról, és felkéri őket, hogy esetleges kifogásaikat három munkanapon belül írásban közöljék vele.

| (3) | Amennyiben senki nem emel kifogást, a határozat elfogadásra kerül. |
| --- | --- |

(3)

Amennyiben senki nem emel kifogást, a határozat elfogadásra kerül.

64. cikk –   Álláspont levélben történő ismertetése

| (1) | Olyan felkérések esetében, amelyeknél célszerűnek tűnik, hogy a Régiók Bizottsága válaszoljon ezekre, de prioritási okokból, illetve azért, mert idekapcsolódó vélemények már elfogadásra kerültek a közelmúltban, új vélemény kidolgozását nem tartják szükségesnek, az illetékes szakbizottság úgy határozhat, hogy nem bocsát ki véleményt. Ebben az esetben az RB egy, az intézmény elnöke által aláírt levélben válaszolhat az európai uniós intézményeknek. |
| --- | --- |

(1)

Olyan felkérések esetében, amelyeknél célszerűnek tűnik, hogy a Régiók Bizottsága válaszoljon ezekre, de prioritási okokból, illetve azért, mert idekapcsolódó vélemények már elfogadásra kerültek a közelmúltban, új vélemény kidolgozását nem tartják szükségesnek, az illetékes szakbizottság úgy határozhat, hogy nem bocsát ki véleményt. Ebben az esetben az RB egy, az intézmény elnöke által aláírt levélben válaszolhat az európai uniós intézményeknek.

| (2) | A levelet az illetékes szakbizottság elnöke fogalmazza meg, egyeztetve az ugyanabban a tárgyban készült korábbi vélemények előadóival. |
| --- | --- |

(2)

A levelet az illetékes szakbizottság elnöke fogalmazza meg, egyeztetve az ugyanabban a tárgyban készült korábbi vélemények előadóival.

| (3) | Amennyiben a határidők lehetővé teszik, az illetékes szakbizottság legközelebbi ülésén megvitatja a levelet, mielőtt aláírásra a Régiók Bizottsága elnöke elé terjesztenék. |
| --- | --- |

(3)

Amennyiben a határidők lehetővé teszik, az illetékes szakbizottság legközelebbi ülésén megvitatja a levelet, mielőtt aláírásra a Régiók Bizottsága elnöke elé terjesztenék.

65. cikk –   A szakbizottságokra alkalmazandó rendelkezések

A 11. cikk, a 12. cikk (2) bekezdése, a 17. cikk (1)–(3) bekezdése és a 20. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

5.   FEJEZET

A BIZOTTSÁG IGAZGATÁSA

66. cikk –   Főtitkárság

| (1) | Az RB munkáját főtitkárság segíti. |
| --- | --- |

(1)

Az RB munkáját főtitkárság segíti.

| (2) | A főtitkárság a főtitkár irányítása alatt áll. |
| --- | --- |

(2)

A főtitkárság a főtitkár irányítása alatt áll.

| (3) | A főtitkárság szervezetét a főtitkár javaslatára az Elnökség határozza meg oly módon, hogy az képes legyen az RB és szervei zökkenőmentes működését biztosítani, valamint segíteni az RB tagjait megbízásuk gyakorlásában. Ennek keretében megszabja, hogy a főtitkárságnak milyen szolgáltatásokat kell nyújtania a tagok, a nemzeti delegációk, a politikai csoportok és a független tagok számára. |
| --- | --- |

(3)

A főtitkárság szervezetét a főtitkár javaslatára az Elnökség határozza meg oly módon, hogy az képes legyen az RB és szervei zökkenőmentes működését biztosítani, valamint segíteni az RB tagjait megbízásuk gyakorlásában. Ennek keretében megszabja, hogy a főtitkárságnak milyen szolgáltatásokat kell nyújtania a tagok, a nemzeti delegációk, a politikai csoportok és a független tagok számára.

| (4) | A főtitkárság készíti az RB szerveinek üléseiről szóló jegyzőkönyveket. |
| --- | --- |

(4)

A főtitkárság készíti az RB szerveinek üléseiről szóló jegyzőkönyveket.

67. cikk –   Főtitkár

| (1) | A főtitkár feladata az Elnökség vagy az elnök által az ennek az eljárási szabályzatnak és az érvényes jogi kereteknek megfelelően hozott határozatok végrehajtásának biztosítása. Az Elnökség ülésein tanácskozási joggal vesz részt, és annak jegyzőkönyvét vezeti. |
| --- | --- |

(1)

A főtitkár feladata az Elnökség vagy az elnök által az ennek az eljárási szabályzatnak és az érvényes jogi kereteknek megfelelően hozott határozatok végrehajtásának biztosítása. Az Elnökség ülésein tanácskozási joggal vesz részt, és annak jegyzőkönyvét vezeti.

| (2) | A főtitkár tisztét az Elnökséget képviselő elnök fennhatósága alatt látja el. |
| --- | --- |

(2)

A főtitkár tisztét az Elnökséget képviselő elnök fennhatósága alatt látja el.

68. cikk –   A főtitkár alkalmazása

| (1) | Az Elnökség a főtitkárt a leadott szavazatok kétharmados többségével elfogadott határozat alapján, a határozatképességnek a 37. cikk (2) bekezdése első mondata szerinti ellenőrzését követően, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkében foglalt és az idetartozó rendelkezések szerint alkalmazza. |
| --- | --- |

(1)

Az Elnökség a főtitkárt a leadott szavazatok kétharmados többségével elfogadott határozat alapján, a határozatképességnek a 37. cikk (2) bekezdése első mondata szerinti ellenőrzését követően, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkében foglalt és az idetartozó rendelkezések szerint alkalmazza.

| (2) | A főtitkár alkalmazása öt évre szól. Munkaszerződésének részletes feltételeit az Elnökség szabja meg.
  A főtitkár megbízatása egy alkalommal legfeljebb öt évre megújítható. |
| --- | --- |

(2)

A főtitkár alkalmazása öt évre szól. Munkaszerződésének részletes feltételeit az Elnökség szabja meg.

A főtitkár megbízatása egy alkalommal legfeljebb öt évre megújítható.

| (3) | A főtitkárt illetően az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó rendszer rendelkezései értelmében a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságok jogkörét az Elnökség gyakorolja. |
| --- | --- |

(3)

A főtitkárt illetően az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó rendszer rendelkezései értelmében a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságok jogkörét az Elnökség gyakorolja.

69. cikk –   A tisztviselők személyzeti szabályzata és az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei

| (1) | Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata értelmében a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott jogköröket






  — | az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó tisztviselők, valamint az AST tisztségcsoport tisztviselői esetében a főtitkár, |
| --- | --- | --- |

(1)

Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata értelmében a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott jogköröket

—

az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó tisztviselők, valamint az AST tisztségcsoport tisztviselői esetében a főtitkár,

| — | a többi tisztviselő esetében a főtitkár javaslatára az Elnökség gyakorolja. |
| --- | --- |

—

a többi tisztviselő esetében a főtitkár javaslatára az Elnökség gyakorolja.

| (2) | Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei értelmében a munkaszerződések megkötésére illetékes szervre ruházott jogköröket a következők gyakorolják:






  — | az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó ideiglenes alkalmazottak, valamint az AST tisztségcsoport ideiglenes alkalmazottai esetében a főtitkár, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei értelmében a munkaszerződések megkötésére illetékes szervre ruházott jogköröket a következők gyakorolják:

—

az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó ideiglenes alkalmazottak, valamint az AST tisztségcsoport ideiglenes alkalmazottai esetében a főtitkár,

| — | a többi ideiglenes alkalmazott esetében a főtitkár javaslatára az Elnökség, |
| --- | --- |

—

a többi ideiglenes alkalmazott esetében a főtitkár javaslatára az Elnökség,

| — | az elnök és az első alelnök kabinetjének ideiglenes alkalmazottait illetően:






  — | az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak, valamint az AST tisztségcsoport besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak esetében az elnök javaslatára a főtitkár, |
| --- | --- | --- |

—

az elnök és az első alelnök kabinetjének ideiglenes alkalmazottait illetően:

—

az AD tisztségcsoport 5-től 12-ig terjedő besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak, valamint az AST tisztségcsoport besorolási fokozataiba tartozó alkalmazottak esetében az elnök javaslatára a főtitkár,

| — | az AD tisztségcsoport egyéb besorolási fokozataiba tartozó többi alkalmazott esetében az elnök javaslatára az Elnökség. |
| --- | --- |

—

az AD tisztségcsoport egyéb besorolási fokozataiba tartozó többi alkalmazott esetében az elnök javaslatára az Elnökség.

Az elnök és első alelnök kabinetjében alkalmazott ideiglenes alkalmazottakat az elnök, illetve az első alelnök megbízatásának lejártáig veszi fel

| — | a szerződéses alkalmazottak, a különleges tanácsadók és helyi alkalmazottak esetén a főtitkár, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott feltételek szerint. |
| --- | --- |

—

a szerződéses alkalmazottak, a különleges tanácsadók és helyi alkalmazottak esetén a főtitkár, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben meghatározott feltételek szerint.

70. cikk –   Zártkörű ülés

A 68. és a 69. cikk alapján történő határozathozatalra az Elnökség zártkörű ülésén kerül sor.

71. cikk –   Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottsága (CAFA)

| (1) | Az Elnökség a 36. cikk értelmében a pénzügyi és adminisztrációs kérdésekkel foglalkozó konzultatív bizottságot hoz létre egy elnökségi tag elnöklete alatt. |
| --- | --- |

(1)

Az Elnökség a 36. cikk értelmében a pénzügyi és adminisztrációs kérdésekkel foglalkozó konzultatív bizottságot hoz létre egy elnökségi tag elnöklete alatt.

| (2) | Az Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottsága az alábbi feladatokat látja el:






  a) | a főtitkár által benyújtott kiadási és bevételi előirányzatok előzetes tervezetének megvitatása és elfogadása a 72. cikk értelmében, |
| --- | --- | --- |

(2)

Az Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottsága az alábbi feladatokat látja el:

a)

a főtitkár által benyújtott kiadási és bevételi előirányzatok előzetes tervezetének megvitatása és elfogadása a 72. cikk értelmében,

| b) | az Elnökség végrehajtásirendelkezés- és határozattervezeteinek kidolgozása pénzügyi, szervezeti és adminisztratív ügyekben, beleértve a tagokat és póttagokat érintő tervezeteket is. |
| --- | --- |

b)

az Elnökség végrehajtásirendelkezés- és határozattervezeteinek kidolgozása pénzügyi, szervezeti és adminisztratív ügyekben, beleértve a tagokat és póttagokat érintő tervezeteket is.

| (3) | Az Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottságának elnöke képviseli az RB-t az Unió költségvetési hatóságai előtt. |
| --- | --- |

(3)

Az Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottságának elnöke képviseli az RB-t az Unió költségvetési hatóságai előtt.

72. cikk –   Költségvetés

| (1) | Az Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottsága az Elnökség elé terjeszti az RB következő költségvetési évre szóló kiadási és bevételi előirányzatainak előzetes tervezetét. Az Elnökség a tervet elfogadásra a Közgyűlés elé terjeszti. |
| --- | --- |

(1)

Az Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottsága az Elnökség elé terjeszti az RB következő költségvetési évre szóló kiadási és bevételi előirányzatainak előzetes tervezetét. Az Elnökség a tervet elfogadásra a Közgyűlés elé terjeszti.

| (2) | A Közgyűlés az RB kiadási és bevételi előirányzatainak tervezetét elfogadja, és megfelelő időben továbbítja az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, hogy biztosítsa a költségvetési rendelkezésekben megszabott határidők betartását. |
| --- | --- |

(2)

A Közgyűlés az RB kiadási és bevételi előirányzatainak tervezetét elfogadja, és megfelelő időben továbbítja az Európai Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, hogy biztosítsa a költségvetési rendelkezésekben megszabott határidők betartását.

| (3) | Az RB elnöke az Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottságával folytatott konzultáció után, az Elnökség által meghatározott belső pénzügyi szabályok alapján hajtja, illetve hajtatja végre a kiadási és bevételi előirányzatokat. Az elnök ezt a feladatát az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelet szerint gyakorolja. |
| --- | --- |

(3)

Az RB elnöke az Adminisztrációs és Pénzügyek Bizottságával folytatott konzultáció után, az Elnökség által meghatározott belső pénzügyi szabályok alapján hajtja, illetve hajtatja végre a kiadási és bevételi előirányzatokat. Az elnök ezt a feladatát az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rendelet szerint gyakorolja.

*

* *

III.   CÍM

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

1.   FEJEZET

EGYÜTTMŰKÖDÉS MÁS INTÉZMÉNYEKKEL

73. cikk –   Együttműködési megállapodások

Az RB hatásköre keretében az Elnökség a főtitkár javaslatára megállapodásokat köthet más szervekkel.

74. cikk –   Vélemények, jelentések és állásfoglalások továbbítása más intézmények felé és nyilvánosságra hozataluk

| (1) | Az RB véleményeit és jelentéseit, valamint a 26. cikknek megfelelően az egyszerűsített eljárás alkalmazására vagy a 62. cikknek megfelelően vélemény- vagy jelentésalkotás elutasítására vonatkozó közleményeit a Tanácshoz, az Európai Bizottsághoz és az Európai Parlamenthez intézi. Ezeket, az állásfoglalásokhoz hasonlóan, az elnök továbbítja. |
| --- | --- |

(1)

Az RB véleményeit és jelentéseit, valamint a 26. cikknek megfelelően az egyszerűsített eljárás alkalmazására vagy a 62. cikknek megfelelően vélemény- vagy jelentésalkotás elutasítására vonatkozó közleményeit a Tanácshoz, az Európai Bizottsághoz és az Európai Parlamenthez intézi. Ezeket, az állásfoglalásokhoz hasonlóan, az elnök továbbítja.

| (2) | Az RB véleményei, jelentései és állásfoglalásai megjelennek az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

2.   FEJEZET

NYILVÁNOSSÁG ÉS ÁTLÁTHATÓSÁG

75. cikk –   A nyilvánosság hozzáférése a dokumentumokhoz

| (1) | Az Unió minden polgárának, valamint minden természetes vagy jogi személynek, aki vagy amely valamelyik tagállamban lakóhellyel vagy bejegyzett székhellyel rendelkezik, az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseivel összhangban joga van a Régiók Bizottságának dokumentumaihoz hozzáférni az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendeletében rögzített alapelvek, feltételek és korlátozások mellett és az RB Elnöksége által megállapított szabályok szerint. Egyéb természetes vagy jogi személyek számára a bizottság dokumentumaihoz való hozzáférést, amennyire lehetséges, ugyanilyen módon biztosítják. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió minden polgárának, valamint minden természetes vagy jogi személynek, aki vagy amely valamelyik tagállamban lakóhellyel vagy bejegyzett székhellyel rendelkezik, az Európai Unió működéséről szóló szerződés rendelkezéseivel összhangban joga van a Régiók Bizottságának dokumentumaihoz hozzáférni az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendeletében rögzített alapelvek, feltételek és korlátozások mellett és az RB Elnöksége által megállapított szabályok szerint. Egyéb természetes vagy jogi személyek számára a bizottság dokumentumaihoz való hozzáférést, amennyire lehetséges, ugyanilyen módon biztosítják.

| (2) | Az RB felállítja saját dokumentumainak jegyzékét. Egyúttal az Elnökség belső rendelkezéseket ad ki a hozzáférés módjainak szabályozásáról, és rögzíti a közvetlenül hozzáférhető dokumentumok jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

Az RB felállítja saját dokumentumainak jegyzékét. Egyúttal az Elnökség belső rendelkezéseket ad ki a hozzáférés módjainak szabályozásáról, és rögzíti a közvetlenül hozzáférhető dokumentumok jegyzékét.

3.   FEJEZET

NYELVHASZNÁLAT

76. cikk –   A tolmácsolás nyelvi rendszere

A tolmácsolás nyelvi rendszerével kapcsolatban a lehetőségek függvényében az alábbi elvek kerülnek alkalmazásra:

| a) | Az RB vitáit – ha az Elnökség nem határoz másképpen – valamennyi hivatalos nyelvre tolmácsolják. |
| --- | --- |

a)

Az RB vitáit – ha az Elnökség nem határoz másképpen – valamennyi hivatalos nyelvre tolmácsolják.

| b) | Minden tagnak joga van ahhoz, hogy a plenáris ülésen az általa választott hivatalos nyelven szólaljon fel. A hivatalos nyelveken elhangzó felszólalásokat szinkrontolmácsolják a többi hivatalos nyelvre, valamint az Elnökség által szükségesnek tartott egyéb nyelvekre. |
| --- | --- |

b)

Minden tagnak joga van ahhoz, hogy a plenáris ülésen az általa választott hivatalos nyelven szólaljon fel. A hivatalos nyelveken elhangzó felszólalásokat szinkrontolmácsolják a többi hivatalos nyelvre, valamint az Elnökség által szükségesnek tartott egyéb nyelvekre.

| c) | Az Elnökség, a szakbizottságok és a munkacsoportok ülésein azoknak a tagoknak a nyelvén áll rendelkezésre aktív és passzív tolmácsolás, akik megerősítették az adott ülésen való részvételüket. |
| --- | --- |

c)

Az Elnökség, a szakbizottságok és a munkacsoportok ülésein azoknak a tagoknak a nyelvén áll rendelkezésre aktív és passzív tolmácsolás, akik megerősítették az adott ülésen való részvételüket.

4.   FEJEZET

AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

77. cikk –   Az eljárási szabályzat felülvizsgálata

| (1) | A taggyűlés tagjainak többségi szavazatával dönthet az eljárási szabályzat egészének vagy egyes részeinek felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

(1)

A taggyűlés tagjainak többségi szavazatával dönthet az eljárási szabályzat egészének vagy egyes részeinek felülvizsgálatáról.

| (2) | Ad hoc bizottságot bíz meg azzal, hogy jelentést és szövegtervezetet készítsen, melyek alapul szolgálnak az új rendelkezéseknek a tagok többségi szavazatával történő elfogadásához. Az új rendelkezések az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenésüket követő napon lépnek hatályba. |
| --- | --- |

(2)

Ad hoc bizottságot bíz meg azzal, hogy jelentést és szövegtervezetet készítsen, melyek alapul szolgálnak az új rendelkezéseknek a tagok többségi szavazatával történő elfogadásához. Az új rendelkezések az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenésüket követő napon lépnek hatályba.

78. cikk –   Az Elnökség utasításai

Az Elnökség – az eljárási szabályzat tiszteletben tartása mellett – utasítások útján részletesebben is rendelkezhet annak alkalmazásáról.

79. cikk –   Az eljárási szabályzat hatálybalépése

Ez az eljárási szabályzat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenését követő napon lép hatályba.

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 9.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 6/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 6/32

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. szeptember 30.)

a Németország által a tőkebefektetések általános feltételeinek korszerűsítéséhez nyújtandó C 2/09 (korábbi N 221/08 és N 413/08). számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2009) 7387. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/13/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett rendelkezéseknek (1) megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és ezen észrevételek figyelembevételével,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Németország 2008. április 30-án kelt, a Bizottságnál ugyanezen a napon iktatott levelében két, az iparűzésiadó-kötelezettségre, illetve a veszteség későbbre való elhatárolásának korlátozása alóli mentességre vonatkozó intézkedést (N 221/08) jelentett be a Bizottságnak a jogbiztonság érdekében. A Bizottság 2008. június 26-án és október 23-án kelt leveleiben további tájékoztatást kért. Németország a 2008. július 24-én, illetve november 21-én kelt, ugyanezeken a napokon iktatott levelekben válaszolt. |
| --- | --- |

(1)

Németország 2008. április 30-án kelt, a Bizottságnál ugyanezen a napon iktatott levelében két, az iparűzésiadó-kötelezettségre, illetve a veszteség későbbre való elhatárolásának korlátozása alóli mentességre vonatkozó intézkedést (N 221/08) jelentett be a Bizottságnak a jogbiztonság érdekében. A Bizottság 2008. június 26-án és október 23-án kelt leveleiben további tájékoztatást kért. Németország a 2008. július 24-én, illetve november 21-én kelt, ugyanezeken a napokon iktatott levelekben válaszolt.

| (2) | Németország ezen túlmenően 2008. augusztus 22-én kelt, a Bizottság által ugyanezen a napon iktatott levelében egy harmadik, a magánbefektetők adókedvezményeire vonatkozó intézkedést (N 413/08) is bejelentett a Bizottságnak a jogbiztonság érdekében. 2008. október 9-én találkozóra került sor Németország képviselői és a Versenypolitikai Főigazgatóság között. Ezt követően Németország a 2008. november 19-én kelt, ugyanezen a napon iktatott levelében további tájékoztatást adott. |
| --- | --- |

(2)

Németország ezen túlmenően 2008. augusztus 22-én kelt, a Bizottság által ugyanezen a napon iktatott levelében egy harmadik, a magánbefektetők adókedvezményeire vonatkozó intézkedést (N 413/08) is bejelentett a Bizottságnak a jogbiztonság érdekében. 2008. október 9-én találkozóra került sor Németország képviselői és a Versenypolitikai Főigazgatóság között. Ezt követően Németország a 2008. november 19-én kelt, ugyanezen a napon iktatott levelében további tájékoztatást adott.

| (3) | A Bizottság 2009. január 28-án mindhárom intézkedés tekintetében megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. A határozat összefoglalóját 2009. március 14-én tették közzé a Hivatalos Lapban (2). Németország 2009. március 3-án kelt, ugyanezen a napon iktatott levelében megtette észrevételeit az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A 2009. április 9-én és 14-én kelt, ugyanezeken a napokon iktatott leveleikben harmadik felek is benyújtották észrevételeiket. Németországot 2009. április 23-án tájékoztatták ezekről az észrevételekről, amelyekre a 2009. május 22-én kelt, ugyanezen a napon iktatott levelében válaszolt. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2009. január 28-án mindhárom intézkedés tekintetében megindította a hivatalos vizsgálati eljárást. A határozat összefoglalóját 2009. március 14-én tették közzé a Hivatalos Lapban (2). Németország 2009. március 3-án kelt, ugyanezen a napon iktatott levelében megtette észrevételeit az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. A 2009. április 9-én és 14-én kelt, ugyanezeken a napokon iktatott leveleikben harmadik felek is benyújtották észrevételeiket. Németországot 2009. április 23-án tájékoztatták ezekről az észrevételekről, amelyekre a 2009. május 22-én kelt, ugyanezen a napon iktatott levelében válaszolt.

2.   LEÍRÁS

2.1.   Az intézkedések célkitűzése és költségvetése

| (4) | A bejelentések három adózási intézkedést ölelnek fel, és a kedvezményezetteket illetően két meghatározást tartalmaznak. Az intézkedéseket a tőkebefektetések általános feltételeinek korszerűsítéséről szóló törvénybe foglalták (Gesetz zur Modernisierung der Rahmenbedingungen für Kapitalbeteiligungen – MoRaKG). Az intézkedések közös célkitűzése egy meghatározott vállalkozáscsoport, a „célvállalkozások” magán kockázati tőkével való ellátásának előmozdítása. |
| --- | --- |

(4)

A bejelentések három adózási intézkedést ölelnek fel, és a kedvezményezetteket illetően két meghatározást tartalmaznak. Az intézkedéseket a tőkebefektetések általános feltételeinek korszerűsítéséről szóló törvénybe foglalták (Gesetz zur Modernisierung der Rahmenbedingungen für Kapitalbeteiligungen – MoRaKG). Az intézkedések közös célkitűzése egy meghatározott vállalkozáscsoport, a „célvállalkozások” magán kockázati tőkével való ellátásának előmozdítása.

| (5) | Az első (N 221/08 számon iktatott) intézkedés arra irányul, hogy a kockázatitőke-társaságok iparűzésiadó-kötelezettségére vonatkozó sajátos behatárolási kritériumokkal előmozdítsa a kockázati tőkével való ellátást. Németország abból indul ki, hogy ennek az intézkedésnek az alkalmazása az adóbevételek évi 90 millió EUR összegű csökkenéséhez fog vezetni. |
| --- | --- |

(5)

Az első (N 221/08 számon iktatott) intézkedés arra irányul, hogy a kockázatitőke-társaságok iparűzésiadó-kötelezettségére vonatkozó sajátos behatárolási kritériumokkal előmozdítsa a kockázati tőkével való ellátást. Németország abból indul ki, hogy ennek az intézkedésnek az alkalmazása az adóbevételek évi 90 millió EUR összegű csökkenéséhez fog vezetni.

| (6) | A második (szintén N 221/08 számon iktatott) intézkedés a veszteségek elhatárolásakor történő visszaélések megakadályozására irányuló szigorú előírásokat lazítja azáltal, hogy lehetővé teszi a célvállalkozások számára a veszteségek későbbre való elhatárolását, ha bennük kockázatitőke-társaság szerez részesedést. Németország várakozásai szerint ez az intézkedés az adóbevételek évi 385 millió EUR összegű csökkenéséhez fog vezetni. |
| --- | --- |

(6)

A második (szintén N 221/08 számon iktatott) intézkedés a veszteségek elhatárolásakor történő visszaélések megakadályozására irányuló szigorú előírásokat lazítja azáltal, hogy lehetővé teszi a célvállalkozások számára a veszteségek későbbre való elhatárolását, ha bennük kockázatitőke-társaság szerez részesedést. Németország várakozásai szerint ez az intézkedés az adóbevételek évi 385 millió EUR összegű csökkenéséhez fog vezetni.

| (7) | A harmadik (N 413/08 számon iktatott) intézkedés meghatározza, hogy a célvállalkozásokba befektető természetes személyek (a továbbiakban „magánbefektetők”) értékesítéskor, amennyiben a részesedést haszonnal értékesítik, jövedelemadó-kedvezményekben részesülnek. Jóllehet, az adókedvezményt közvetlenül a magánbefektetőknek nyújtják, az intézkedés a célvállalkozásokba irányuló több befektetés révén közvetetten mégis kedvezményben részesítheti a célvállalkozásokat. Németország várakozásai szerint ez az intézkedés az adóbevételek évi 30 millió EUR összegű csökkenéséhez fog vezetni. |
| --- | --- |

(7)

A harmadik (N 413/08 számon iktatott) intézkedés meghatározza, hogy a célvállalkozásokba befektető természetes személyek (a továbbiakban „magánbefektetők”) értékesítéskor, amennyiben a részesedést haszonnal értékesítik, jövedelemadó-kedvezményekben részesülnek. Jóllehet, az adókedvezményt közvetlenül a magánbefektetőknek nyújtják, az intézkedés a célvállalkozásokba irányuló több befektetés révén közvetetten mégis kedvezményben részesítheti a célvállalkozásokat. Németország várakozásai szerint ez az intézkedés az adóbevételek évi 30 millió EUR összegű csökkenéséhez fog vezetni.

2.2.   Az intézkedések kedvezményezettjei

| (8) | A MoRaKG-ben szereplő három adóügyi intézkedés a MoRaKG értelmében vett kockázatitőke-társaságokat és célvállalkozásokat, valamint a magánbefektetőket (a továbbiakban „üzleti angyalok”) – rendszerint tehetős magánbefektetőket – részesíti kedvezményben, a következők szerint: | Iparűzési adóval kapcsolatos intézkedés | A veszteség későbbre való elhatárolásának tilalma alóli mentesség | Jövedelemadó-kedvezmény |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kockázatitőke-társaságok | Közvetlenül | Közvetetten | Nem |
| Célvállalkozások | Nem | Közvetlenül | Közvetetten |
| Magánbefektetők | Nem | Nem | Közvetlenül |

(8)

A MoRaKG-ben szereplő három adóügyi intézkedés a MoRaKG értelmében vett kockázatitőke-társaságokat és célvállalkozásokat, valamint a magánbefektetőket (a továbbiakban „üzleti angyalok”) – rendszerint tehetős magánbefektetőket – részesíti kedvezményben, a következők szerint:

Iparűzési adóval kapcsolatos intézkedés

A veszteség későbbre való elhatárolásának tilalma alóli mentesség

Jövedelemadó-kedvezmény

Kockázatitőke-társaságok

Közvetlenül

Közvetetten

Nem

Célvállalkozások

Nem

Közvetlenül

Közvetetten

Magánbefektetők

Nem

Nem

Közvetlenül

| (9) | A kockázatitőke-társaságok olyan társaságok, amelyeket a Szövetségi Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) ekként elismer, és amelyek egyidejűleg nincsenek magántőke-befektetési társaságként (3) is bejegyezve. A kockázatitőke-társaságként való elismeréshez ezen túlmenően a következő kritériumoknak kell teljesülniük:






  — | A kockázatitőke-társaság alapszabálya szerint a vállalkozás célját a kockázatitőke-részesedések megvásárlásának, tartásának, kezelésének és értékesítésének kell képeznie. A kockázatitőke-társaság által kezelt összes eszköz 70 %-át a célvállalkozásokban lévő sajáttőke-részesedéseknek kell adniuk. |
| --- | --- | --- |

(9)

A kockázatitőke-társaságok olyan társaságok, amelyeket a Szövetségi Pénzügyi Felügyeleti Hatóság (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) ekként elismer, és amelyek egyidejűleg nincsenek magántőke-befektetési társaságként (3) is bejegyezve. A kockázatitőke-társaságként való elismeréshez ezen túlmenően a következő kritériumoknak kell teljesülniük:

—

A kockázatitőke-társaság alapszabálya szerint a vállalkozás célját a kockázatitőke-részesedések megvásárlásának, tartásának, kezelésének és értékesítésének kell képeznie. A kockázatitőke-társaság által kezelt összes eszköz 70 %-át a célvállalkozásokban lévő sajáttőke-részesedéseknek kell adniuk.

| — | A kockázatitőke-társaság székhelyének és üzletvezetésének Németországban kell lennie. |
| --- | --- |

—

A kockázatitőke-társaság székhelyének és üzletvezetésének Németországban kell lennie.

| — | A kockázatitőke-társaság alaptőkéjének vagy tagjai társasági szerződés szerinti hozzájárulásainak legalább 1 millió EUR-t kell kitenniük. |
| --- | --- |

—

A kockázatitőke-társaság alaptőkéjének vagy tagjai társasági szerződés szerinti hozzájárulásainak legalább 1 millió EUR-t kell kitenniük.

| — | A kockázatitőke-társaságnak legalább két megbízható, a kockázatitőke-társaság vezetésére szakmailag alkalmas cégvezetővel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

—

A kockázatitőke-társaságnak legalább két megbízható, a kockázatitőke-társaság vezetésére szakmailag alkalmas cégvezetővel kell rendelkeznie.

| (10) | A célvállalkozásoknak jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásoknak kell lenniük, és ezen túlmenően meg kell felelniük a következő feltételeknek:






  — | Székhelyüknek és üzletvezetésüknek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely államban kell lennie. |
| --- | --- | --- |

(10)

A célvállalkozásoknak jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásoknak kell lenniük, és ezen túlmenően meg kell felelniük a következő feltételeknek:

—

Székhelyüknek és üzletvezetésüknek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely államban kell lennie.

| — | A részesedés kockázatitőke-társaság általi megszerzésének időpontjában a célvállalkozás saját tőkéje nem haladhatja meg a 20 millió EUR-t. |
| --- | --- |

—

A részesedés kockázatitőke-társaság általi megszerzésének időpontjában a célvállalkozás saját tőkéje nem haladhatja meg a 20 millió EUR-t.

| — | Célvállalkozásként csak a részesedés kockázatitőke-társaság általi megszerzése előtt legfeljebb tíz évvel korábban alapított vállalkozás jöhet szóba. |
| --- | --- |

—

Célvállalkozásként csak a részesedés kockázatitőke-társaság általi megszerzése előtt legfeljebb tíz évvel korábban alapított vállalkozás jöhet szóba.

| — | A részesedés kockázatitőke-társaság általi megszerzésének időpontjában a célvállalkozás értékpapírjaival nem kereskedhetnek szervezett piacon, vagy azok nem lehetnek engedélyezve vagy a kereskedésbe bevonva egyenértékű piacon. |
| --- | --- |

—

A részesedés kockázatitőke-társaság általi megszerzésének időpontjában a célvállalkozás értékpapírjaival nem kereskedhetnek szervezett piacon, vagy azok nem lehetnek engedélyezve vagy a kereskedésbe bevonva egyenértékű piacon.

| (11) | Az intézkedésben a célvállalkozás fogalommeghatározása kapcsán nincs semmilyen utalás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások (4) fogalommeghatározására. |
| --- | --- |

(11)

Az intézkedésben a célvállalkozás fogalommeghatározása kapcsán nincs semmilyen utalás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások (4) fogalommeghatározására.

2.3.   Iparűzési adó

2.3.1.   Háttér

| (12) | A német iparűzési adót a mindenkori helyi hatóságok vetik ki az állandó telephely által a település területén folytatott gazdasági tevékenységek után. Ez azon az elképzelésen alapul, hogy az üzemi telephelyeknek hozzá kell járulniuk az általuk használt helyi infrastruktúra költségeihez. Az iparűzési adót az iparűzési adóról és a jövedelemadóról szóló jogszabályok értelmében ipari vagy kereskedelmi tevékenységet folytató valamennyi vállalkozásnak meg kell fizetnie, jogi formájától függetlenül. A jogi személyiséggel rendelkező vállalkozások esetében alapvetően abból indulnak ki, hogy ezek ipari vagy kereskedelmi tevékenységet folytatnak. A jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásokat tevékenységük szerint különböztetik meg: A jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozás jogi formájában működő olyan vállalkozások, amelyek kizárólag vagyonkezelési tevékenységet folytatnak, nem tartoznak az iparűzési adó hatálya alá. Azok a jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozások azonban, amelyek ipari vagy kereskedelmi tevékenységet folytatnak, iparűzési adó fizetésére kötelezettek. |
| --- | --- |

(12)

A német iparűzési adót a mindenkori helyi hatóságok vetik ki az állandó telephely által a település területén folytatott gazdasági tevékenységek után. Ez azon az elképzelésen alapul, hogy az üzemi telephelyeknek hozzá kell járulniuk az általuk használt helyi infrastruktúra költségeihez. Az iparűzési adót az iparűzési adóról és a jövedelemadóról szóló jogszabályok értelmében ipari vagy kereskedelmi tevékenységet folytató valamennyi vállalkozásnak meg kell fizetnie, jogi formájától függetlenül. A jogi személyiséggel rendelkező vállalkozások esetében alapvetően abból indulnak ki, hogy ezek ipari vagy kereskedelmi tevékenységet folytatnak. A jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásokat tevékenységük szerint különböztetik meg: A jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozás jogi formájában működő olyan vállalkozások, amelyek kizárólag vagyonkezelési tevékenységet folytatnak, nem tartoznak az iparűzési adó hatálya alá. Azok a jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozások azonban, amelyek ipari vagy kereskedelmi tevékenységet folytatnak, iparűzési adó fizetésére kötelezettek.

| (13) | A Szövetségi Pénzügyminisztérium egy útmutatót (5) (a továbbiakban a „2003-as útmutató”) adott ki a kockázatitőke-alapok és magántőkealapok által folytatott vagyonkezelési tevékenységek, illetve ipari vagy kereskedelmi tevékenységek elhatárolásáról. Ezen útmutató szerint a kockázatitőke-alapok/magántőkealapok az iparűzési adó hatálya alá tartoznak, ha tevékenységüket ipari vagy kereskedelmi tevékenységként sorolják be. Ha azonban csak vagyonkezelést folytatnak, nem tartoznak az iparűzési adó hatálya alá. Ez a 2003-as útmutató a Szövetségi Pénzügyi Bíróság (Bundesfinanzhof – BFH) 2001. július 25-én hozott ítéletén (6) alapul. Eszerint vélelmezik, hogy a kockázatitőke-alap nem folytat ipari vagy kereskedelmi tevékenységet, amennyiben teljesülnek a következő kritériumok:






  — | nem használnak fel banki kölcsönt/nem fogadnak el biztosítékokat, |
| --- | --- | --- |

(13)

A Szövetségi Pénzügyminisztérium egy útmutatót (5) (a továbbiakban a „2003-as útmutató”) adott ki a kockázatitőke-alapok és magántőkealapok által folytatott vagyonkezelési tevékenységek, illetve ipari vagy kereskedelmi tevékenységek elhatárolásáról. Ezen útmutató szerint a kockázatitőke-alapok/magántőkealapok az iparűzési adó hatálya alá tartoznak, ha tevékenységüket ipari vagy kereskedelmi tevékenységként sorolják be. Ha azonban csak vagyonkezelést folytatnak, nem tartoznak az iparűzési adó hatálya alá. Ez a 2003-as útmutató a Szövetségi Pénzügyi Bíróság (Bundesfinanzhof – BFH) 2001. július 25-én hozott ítéletén (6) alapul. Eszerint vélelmezik, hogy a kockázatitőke-alap nem folytat ipari vagy kereskedelmi tevékenységet, amennyiben teljesülnek a következő kritériumok:

—

nem használnak fel banki kölcsönt/nem fogadnak el biztosítékokat,

| — | nincs jelentős saját szervezet az alap vagyonának kezelésére, az irodafenntartás nem haladja meg a nagy magánvagyon esetében szokásos mértéket (7), |
| --- | --- |

—

nincs jelentős saját szervezet az alap vagyonának kezelésére, az irodafenntartás nem haladja meg a nagy magánvagyon esetében szokásos mértéket (7),

| — | nem hasznosítanak valamilyen piacot szakmai tapasztalatokra támaszkodva, |
| --- | --- |

—

nem hasznosítanak valamilyen piacot szakmai tapasztalatokra támaszkodva,

| — | nem tesznek nyilvános ajánlatot/nem kereskednek saját számlára, |
| --- | --- |

—

nem tesznek nyilvános ajánlatot/nem kereskednek saját számlára,

| — | nincs rövid távú befektetés, |
| --- | --- |

—

nincs rövid távú befektetés,

| — | az értékesítés bevételeit nem fektetik be újra, |
| --- | --- |

—

az értékesítés bevételeit nem fektetik be újra,

| — | a portfólióba tartozó vállalkozásokban nem folytatnak saját vállalkozói tevékenységet, |
| --- | --- |

—

a portfólióba tartozó vállalkozásokban nem folytatnak saját vállalkozói tevékenységet,

| — | nincs ipari vagy kereskedelmi jelleg, ill. „ipari vagy kereskedelmi infekció” (8), |
| --- | --- |

—

nincs ipari vagy kereskedelmi jelleg, ill. „ipari vagy kereskedelmi infekció” (8),

| (14) | Ezek a kritériumok lényegében arra szolgálnak, hogy tisztázzák a kockázatitőke-alapok/magántőkealapok ipari vagy kereskedelmi, illetve nem ipari vagy kereskedelmi tevékenységei közötti, német adójogban lefektetett hagyományos megkülönböztetést. A vagyonkezelést nem ipari vagy kereskedelmi tevékenységnek tekintik. Az ipari vagy kereskedelmi, illetve a nem ipari vagy kereskedelmi tevékenység közötti megkülönböztetés borotvaélen táncol, és az számos, többek között a Szövetségi Pénzügyi Bíróság (Bundesfinanzhof) által is hozott ítélet tárgya. A kockázatitőke-alap vagy magántőkealap általános szabályként akkor folytat ipari vagy kereskedelmi tevékenységet, ha az eszközökkel folytatott kereskedelem (rövid időtartam az eszközök, mint például értékpapírok megszerzése és elidegenítése között) tevékenységének jelentős részét teszi ki (9). |
| --- | --- |

(14)

Ezek a kritériumok lényegében arra szolgálnak, hogy tisztázzák a kockázatitőke-alapok/magántőkealapok ipari vagy kereskedelmi, illetve nem ipari vagy kereskedelmi tevékenységei közötti, német adójogban lefektetett hagyományos megkülönböztetést. A vagyonkezelést nem ipari vagy kereskedelmi tevékenységnek tekintik. Az ipari vagy kereskedelmi, illetve a nem ipari vagy kereskedelmi tevékenység közötti megkülönböztetés borotvaélen táncol, és az számos, többek között a Szövetségi Pénzügyi Bíróság (Bundesfinanzhof) által is hozott ítélet tárgya. A kockázatitőke-alap vagy magántőkealap általános szabályként akkor folytat ipari vagy kereskedelmi tevékenységet, ha az eszközökkel folytatott kereskedelem (rövid időtartam az eszközök, mint például értékpapírok megszerzése és elidegenítése között) tevékenységének jelentős részét teszi ki (9).

2.3.2.   Az iparűzési adóval kapcsolatos pontosítások a MoRaKG-ben

| (15) | A bejelentés szerint a MoRaKG 1. cikkének 19. §-a a 2003-as útmutató „pontosítását” tartalmazza, és állítólag nincsenek lényeges különbségek a jogszabály és az útmutató között. |
| --- | --- |

(15)

A bejelentés szerint a MoRaKG 1. cikkének 19. §-a a 2003-as útmutató „pontosítását” tartalmazza, és állítólag nincsenek lényeges különbségek a jogszabály és az útmutató között.

| (16) | E rendelkezés szerint azokat a jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozás jogi formájában működő kockázatitőke-társaságokat, amelyek kizárólag kockázatitőke-részesedések megszerzésével, tartásával, kezelésével és értékesítésével foglalkoznak, és kizárólag jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásokban tartanak részesedéseket, a jövedelemadó szempontjából vagyonkezelési tevékenységet folytatóként kell besorolni. A kockázatitőke-társaságok eszerint különösen akkor nem minősülnek vagyonkezelési tevékenységet folytatónak, ha a következő vagy hasonló tevékenységeket folytatnak:






  — | kockázatitőke-befektetések és más, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely szerződő államban székhellyel és üzletvezetéssel rendelkező vállalkozásokban lévő részesedések rövid távú értékesítése, |
| --- | --- | --- |

(16)

E rendelkezés szerint azokat a jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozás jogi formájában működő kockázatitőke-társaságokat, amelyek kizárólag kockázatitőke-részesedések megszerzésével, tartásával, kezelésével és értékesítésével foglalkoznak, és kizárólag jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásokban tartanak részesedéseket, a jövedelemadó szempontjából vagyonkezelési tevékenységet folytatóként kell besorolni. A kockázatitőke-társaságok eszerint különösen akkor nem minősülnek vagyonkezelési tevékenységet folytatónak, ha a következő vagy hasonló tevékenységeket folytatnak:

—

kockázatitőke-befektetések és más, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely szerződő államban székhellyel és üzletvezetéssel rendelkező vállalkozásokban lévő részesedések rövid távú értékesítése,

| — | tranzakciók pénzpiaci eszközökkel (10); tranzakciók az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely szerződő államban székhellyel rendelkező hitelintézeteknél tartott bankbetétekkel; tranzakciók befektetési jegyekkel (11), |
| --- | --- |

—

tranzakciók pénzpiaci eszközökkel (10); tranzakciók az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely szerződő államban székhellyel rendelkező hitelintézeteknél tartott bankbetétekkel; tranzakciók befektetési jegyekkel (11),

| — | tanácsadás, illetve kölcsönök és garanciák nyújtása a célvállalkozásoknak, amelyekben a kockázatitőke-társaság részesedéssel rendelkezik, valamint hitelek felvétele és nyereségrészesedési jogok és kötvények kibocsátása, |
| --- | --- |

—

tanácsadás, illetve kölcsönök és garanciák nyújtása a célvállalkozásoknak, amelyekben a kockázatitőke-társaság részesedéssel rendelkezik, valamint hitelek felvétele és nyereségrészesedési jogok és kötvények kibocsátása,

| — | a kockázatitőke-részesedések és más, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely szerződő államban székhellyel és üzletvezetéssel rendelkező vállalkozásokban lévő részesedések elidegenítéséből származó bevételek újbóli befektetése, |
| --- | --- |

—

a kockázatitőke-részesedések és más, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes valamely szerződő államban székhellyel és üzletvezetéssel rendelkező vállalkozásokban lévő részesedések elidegenítéséből származó bevételek újbóli befektetése,

| — | valamely piac kihasználása szakmai tapasztalatokra támaszkodva. |
| --- | --- |

—

valamely piac kihasználása szakmai tapasztalatokra támaszkodva.

| (17) | Továbbá eszerint a saját üzlethelyiségek és az üzletszerű szervezet szerzése és fenntartása nem akadályozza meg, hogy a kockázatitőke-társaság tevékenységét vagyonkezelési tevékenységnek minősítsék. A (16) preambulumbekezdésben megnevezett tevékenységeket azonban folytathatja egy, a kockázatitőke-társaság 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalat is. |
| --- | --- |

(17)

Továbbá eszerint a saját üzlethelyiségek és az üzletszerű szervezet szerzése és fenntartása nem akadályozza meg, hogy a kockázatitőke-társaság tevékenységét vagyonkezelési tevékenységnek minősítsék. A (16) preambulumbekezdésben megnevezett tevékenységeket azonban folytathatja egy, a kockázatitőke-társaság 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalat is.

2.4.   Veszteség elhatárolása

2.4.1.   Bevezetés

| (18) | A vállalkozások a valamely pénzügyi évben elszenvedett veszteségeiket rendszerint elhatárolhatják későbbre, vagyis elszámolhatják a későbbi pénzügyi évek nyereségeivel szemben. A veszteség elhatárolása miatt a veszteségek a vállalkozás teljes fennállása alatt figyelembe vehetők. Ez azonban visszaélésre is lehetőséget ad, az úgynevezett kiürített társaságok formájában, amelyeket – jóllehet, már nem végeznek tényleges tevékenységet – azért értékesítenek, mert elhatárolt veszteségeik valós értéket képeznek. Az ilyenfajta elhatárolt veszteségekkel rendelkező kiürített társaság felvásárlója hasznot húz abból, hogy ezeket az elhatárolt veszteségeket levonja jövőbeni, adóköteles nyereségeiből, és emiatt az alkalmazandó adókulcsnak megfelelően kevesebb adót kell befizetnie. |
| --- | --- |

(18)

A vállalkozások a valamely pénzügyi évben elszenvedett veszteségeiket rendszerint elhatárolhatják későbbre, vagyis elszámolhatják a későbbi pénzügyi évek nyereségeivel szemben. A veszteség elhatárolása miatt a veszteségek a vállalkozás teljes fennállása alatt figyelembe vehetők. Ez azonban visszaélésre is lehetőséget ad, az úgynevezett kiürített társaságok formájában, amelyeket – jóllehet, már nem végeznek tényleges tevékenységet – azért értékesítenek, mert elhatárolt veszteségeik valós értéket képeznek. Az ilyenfajta elhatárolt veszteségekkel rendelkező kiürített társaság felvásárlója hasznot húz abból, hogy ezeket az elhatárolt veszteségeket levonja jövőbeni, adóköteles nyereségeiből, és emiatt az alkalmazandó adókulcsnak megfelelően kevesebb adót kell befizetnie.

| (19) | Németország a társasági adóról szóló törvénybe (Körperschaftsteuergesetz – KStG) a veszteségekkel való kereskedelem révén megvalósuló visszaélés megakadályozását célzó intézkedéseket foglalt. A vállalkozások adóztatása reformjának folytatásáról szóló 1997. évi törvénnyel (Gesetz zur Fortsetzung der Unternehmenssteuerreform) véget vetettek a veszteségek kiürített társaságok formájában folytatott kereskedelmének. A vállalkozások adóztatásának reformjáról szóló 2008. évi törvénnyel (Unternehmenssteuerreformgesetz) Németország szigorította a visszaélések megakadályozását célzó intézkedéseket. A törvény a 25 % feletti közvetlen és közvetett tulajdoni részesedések ötéves időszakon belüli minden változására hatással van. A KStG a veszteség részarányos levonását irányozza elő abban az esetben, ha a jegyzett tőke, a tagsági jogok, a részesedési jogok vagy a szavazati jogok több mint 25 %-át öt éven belül közvetlenül vagy közvetetten átruházzák valamely vásárlóra. A fel nem használt veszteségek egyáltalán nem vonhatók le, ha a jegyzett tőke vagy a fent említett jogok több mint 50 %-át öt éven belül közvetlenül vagy közvetetten átruházzák valamely vásárlóra. |
| --- | --- |

(19)

Németország a társasági adóról szóló törvénybe (Körperschaftsteuergesetz – KStG) a veszteségekkel való kereskedelem révén megvalósuló visszaélés megakadályozását célzó intézkedéseket foglalt. A vállalkozások adóztatása reformjának folytatásáról szóló 1997. évi törvénnyel (Gesetz zur Fortsetzung der Unternehmenssteuerreform) véget vetettek a veszteségek kiürített társaságok formájában folytatott kereskedelmének. A vállalkozások adóztatásának reformjáról szóló 2008. évi törvénnyel (Unternehmenssteuerreformgesetz) Németország szigorította a visszaélések megakadályozását célzó intézkedéseket. A törvény a 25 % feletti közvetlen és közvetett tulajdoni részesedések ötéves időszakon belüli minden változására hatással van. A KStG a veszteség részarányos levonását irányozza elő abban az esetben, ha a jegyzett tőke, a tagsági jogok, a részesedési jogok vagy a szavazati jogok több mint 25 %-át öt éven belül közvetlenül vagy közvetetten átruházzák valamely vásárlóra. A fel nem használt veszteségek egyáltalán nem vonhatók le, ha a jegyzett tőke vagy a fent említett jogok több mint 50 %-át öt éven belül közvetlenül vagy közvetetten átruházzák valamely vásárlóra.

2.4.2.   A MoRaKG

| (20) | A MoRaKG a kockázatitőke-társaságok által megszerzett célvállalkozások esetében lazítaná a veszteségek elhatárolására vonatkozó rendelkezéseket, mivel a jelentősen megváltozott tulajdonosi szerkezetű célvállalkozások számára lehetővé teszi, hogy az adózás szempontjából elhatárolják veszteségeiket, amelyek a főszabály szerint egyébként elévülnének. |
| --- | --- |

(20)

A MoRaKG a kockázatitőke-társaságok által megszerzett célvállalkozások esetében lazítaná a veszteségek elhatárolására vonatkozó rendelkezéseket, mivel a jelentősen megváltozott tulajdonosi szerkezetű célvállalkozások számára lehetővé teszi, hogy az adózás szempontjából elhatárolják veszteségeiket, amelyek a főszabály szerint egyébként elévülnének.

| (21) | A MoRaKG 4. cikke szerint a kockázatitőke-társaságnak a célvállalkozásban való közvetlen részesedésszerzése esetén a célvállalkozás veszteségei a célvállalkozás adóköteles belföldi eszközállománya rejtett tartalékainak erejéig továbbra is levonhatók. Ugyanez érvényes, ha egy vásárló, amely maga nem kockázatitőke-társaság, közvetlenül részesedést vásárol egy kockázatitőke-társaságtól egy célvállalkozásban, ha






  — | a célvállalkozás a részesedés megszerzésekor legfeljebb 20 millió EUR saját tőkével rendelkezik, vagy |
| --- | --- | --- |

(21)

A MoRaKG 4. cikke szerint a kockázatitőke-társaságnak a célvállalkozásban való közvetlen részesedésszerzése esetén a célvállalkozás veszteségei a célvállalkozás adóköteles belföldi eszközállománya rejtett tartalékainak erejéig továbbra is levonhatók. Ugyanez érvényes, ha egy vásárló, amely maga nem kockázatitőke-társaság, közvetlenül részesedést vásárol egy kockázatitőke-társaságtól egy célvállalkozásban, ha

—

a célvállalkozás a részesedés megszerzésekor legfeljebb 20 millió EUR saját tőkével rendelkezik, vagy

| — | a célvállalkozás a részesedés megszerzésekor legfeljebb 100 millió EUR saját tőkével rendelkezik, és a saját tőke 20 millió EUR összeget meghaladó növekedése az elidegenítést megelőző négy pénzügyi év éves nyereségeiből származik, |
| --- | --- |

—

a célvállalkozás a részesedés megszerzésekor legfeljebb 100 millió EUR saját tőkével rendelkezik, és a saját tőke 20 millió EUR összeget meghaladó növekedése az elidegenítést megelőző négy pénzügyi év éves nyereségeiből származik,

| — | a célvállalkozásban lévő részesedés kockázatitőke-társaság általi megvásárlása és elidegenítése közötti időszak legalább négy év. |
| --- | --- |

—

a célvállalkozásban lévő részesedés kockázatitőke-társaság általi megvásárlása és elidegenítése közötti időszak legalább négy év.

| (22) | A levonható veszteség a jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerinti veszteséglevonás keretében a részesedés megszerzésének évében egyötödrészben levonható; ez az összeg a következő négy év mindegyikében a levonható veszteség tovább egyötödével emelkedik. |
| --- | --- |

(22)

A levonható veszteség a jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerinti veszteséglevonás keretében a részesedés megszerzésének évében egyötödrészben levonható; ez az összeg a következő négy év mindegyikében a levonható veszteség tovább egyötödével emelkedik.

2.5.   Magánbefektetőknek nyújtott adókedvezmények

2.5.1.   Bevezetés

| (23) | A MoRaKG célja, hogy a befektetésekkel elért nyereségekre vonatkozó adókedvezményekkel hozzájáruljon ahhoz, hogy magánbefektetők, mint például üzleti angyalok fektessenek be a célvállalkozásokba. |
| --- | --- |

(23)

A MoRaKG célja, hogy a befektetésekkel elért nyereségekre vonatkozó adókedvezményekkel hozzájáruljon ahhoz, hogy magánbefektetők, mint például üzleti angyalok fektessenek be a célvállalkozásokba.

| (24) | A MoRaKG 1. cikkének 20. §-a szerint a célvállalkozásban lévő részesedések elidegenítéséből származó értékesítési nyereségeket a befektetők között a részesedés szerint, arányosan osztják fel. Az ebből adódó összeget veszik figyelembe a magánbefektetők/üzleti angyalok jövedelemadóztatásánál. |
| --- | --- |

(24)

A MoRaKG 1. cikkének 20. §-a szerint a célvállalkozásban lévő részesedések elidegenítéséből származó értékesítési nyereségeket a befektetők között a részesedés szerint, arányosan osztják fel. Az ebből adódó összeget veszik figyelembe a magánbefektetők/üzleti angyalok jövedelemadóztatásánál.

| (25) | Az adókedvezmény csak realizált értékesítési nyereségek esetében jelentkezik. A magánbefektető/üzleti angyal célvállalkozásban lévő részesedésének az utolsó öt év során 3 % és 25 % között kell lennie, és a részesedés legfeljebb 10 éve állhat fenn. A magánbefektetők/üzleti angyalok a legfeljebb 25 %-os részesedés tekintetében befektetésenként legfeljebb 50 000 EUR (200 000 EUR x 0,25) adómentes nyereségre tarthatnak igényt. Németország számításai szerinti ebből következően a maximális adókedvezmény üzleti angyalonként és befektetésenként 22 500 EUR. Befektetésenként 800 000 EUR-t meghaladó nyereség esetén az adókedvezmény részarányosan csökken, és ha a teljes nyereség eléri az 1 millió EUR-t, teljesen megszűnik. |
| --- | --- |

(25)

Az adókedvezmény csak realizált értékesítési nyereségek esetében jelentkezik. A magánbefektető/üzleti angyal célvállalkozásban lévő részesedésének az utolsó öt év során 3 % és 25 % között kell lennie, és a részesedés legfeljebb 10 éve állhat fenn. A magánbefektetők/üzleti angyalok a legfeljebb 25 %-os részesedés tekintetében befektetésenként legfeljebb 50 000 EUR (200 000 EUR x 0,25) adómentes nyereségre tarthatnak igényt. Németország számításai szerinti ebből következően a maximális adókedvezmény üzleti angyalonként és befektetésenként 22 500 EUR. Befektetésenként 800 000 EUR-t meghaladó nyereség esetén az adókedvezmény részarányosan csökken, és ha a teljes nyereség eléri az 1 millió EUR-t, teljesen megszűnik.

3.   AZ ELJÁRÁS ELINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATBAN MEGFOGALMAZOTT AGGÁLYOK

| (26) | Mint az a (3) preambulumbekezdésben szerepelt, a Bizottság 2009. január 28-án határozatot hozott a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról (a továbbiakban az „eljárás megindításáról szóló határozat”). A Bizottság ebben kinyilvánította azt az előzetes véleményét, hogy mindhárom intézkedés állami támogatást képez. |
| --- | --- |

(26)

Mint az a (3) preambulumbekezdésben szerepelt, a Bizottság 2009. január 28-án határozatot hozott a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról (a továbbiakban az „eljárás megindításáról szóló határozat”). A Bizottság ebben kinyilvánította azt az előzetes véleményét, hogy mindhárom intézkedés állami támogatást képez.

3.1.   Állami támogatás fennállása az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés esetében

| (27) | A 2003-as útmutató és MoRaKG-ban szereplő „pontosítás” Bizottság által elvégzett összehasonlítása alapján a Bizottság kétségének adott hangot Németország azon állításával kapcsolatban, miszerint a MoRaKG csupán törvényi szabályozás keretében pontosítja a 2003-as útmutatót, mivel úgy tűnik, hogy a törvény a benne meghatározott kockázatitőke-társaságok újonnan létrehozott speciális kategóriája számára bizonyos adójogi előnyöket határoz meg. A Bizottságnak az volt a benyomása, hogy a „pontosítás” eltér a 2003-as útmutatótól, és bizonyos kockázatitőke-társaságok számára kevésbé szigorú kritériumokat állapít meg az iparűzési adó alóli mentesség tekintetében. |
| --- | --- |

(27)

A 2003-as útmutató és MoRaKG-ban szereplő „pontosítás” Bizottság által elvégzett összehasonlítása alapján a Bizottság kétségének adott hangot Németország azon állításával kapcsolatban, miszerint a MoRaKG csupán törvényi szabályozás keretében pontosítja a 2003-as útmutatót, mivel úgy tűnik, hogy a törvény a benne meghatározott kockázatitőke-társaságok újonnan létrehozott speciális kategóriája számára bizonyos adójogi előnyöket határoz meg. A Bizottságnak az volt a benyomása, hogy a „pontosítás” eltér a 2003-as útmutatótól, és bizonyos kockázatitőke-társaságok számára kevésbé szigorú kritériumokat állapít meg az iparűzési adó alóli mentesség tekintetében.

| (28) | E kétséget illetően a Bizottság megállapította, hogy az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés előnyben részesítene bizonyos kockázatitőke-társaságokat más, esetleg ugyanolyan vagy hasonló tevékenységet folytató befektetési társaságokkal szemben. Ezenkívül az éves adóbevételek az iparűzési adó leírt kiesése miatt a becslés szerint 90 millió EUR-val csökkennének, ami arra utalhat, hogy a MoRaKG nem pusztán a 2003-as útmutató „pontosítása”. |
| --- | --- |

(28)

E kétséget illetően a Bizottság megállapította, hogy az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés előnyben részesítene bizonyos kockázatitőke-társaságokat más, esetleg ugyanolyan vagy hasonló tevékenységet folytató befektetési társaságokkal szemben. Ezenkívül az éves adóbevételek az iparűzési adó leírt kiesése miatt a becslés szerint 90 millió EUR-val csökkennének, ami arra utalhat, hogy a MoRaKG nem pusztán a 2003-as útmutató „pontosítása”.

3.2.   Állami támogatás fennállása a veszteség elhatárolására vonatkozó intézkedés esetében

| (29) | Németország alapvetően nem zárta ki, hogy a veszteség elhatárolására vonatkozó intézkedés szelektív, és ezáltal előnyben részesíti a célvállalkozásokat és a kockázatitőke-társaságokat. Németország azonban azt állította, hogy ezt a német adórendszer jellege és logikája indokolttá teszi. Mivel a veszteség felhasználására vonatkozó általános korlátozás 2008-as bevezetése Németország álláspontja szerint különös nehézséget jelent a kockázatitőke-piac számára, a veszteség felhasználásának lehetőségét e piac esetében továbbra is fenn kellene tartani. Az intézkedés ebből következően megfelel az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adózásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (12) (a továbbiakban „a vállalkozások adózásáról szóló bizottsági közlemény”) kritériumainak. |
| --- | --- |

(29)

Németország alapvetően nem zárta ki, hogy a veszteség elhatárolására vonatkozó intézkedés szelektív, és ezáltal előnyben részesíti a célvállalkozásokat és a kockázatitőke-társaságokat. Németország azonban azt állította, hogy ezt a német adórendszer jellege és logikája indokolttá teszi. Mivel a veszteség felhasználására vonatkozó általános korlátozás 2008-as bevezetése Németország álláspontja szerint különös nehézséget jelent a kockázatitőke-piac számára, a veszteség felhasználásának lehetőségét e piac esetében továbbra is fenn kellene tartani. Az intézkedés ebből következően megfelel az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adózásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (12) (a továbbiakban „a vállalkozások adózásáról szóló bizottsági közlemény”) kritériumainak.

| (30) | A Bizottság azonban utalt arra, hogy nem szabadna kizárni más befektetési társaságokat (vagyis a kockázatitőke-társaság fogalommeghatározásán kívül eső társaságokat), ha az intézkedést a német adórendszer jellege és logikája indokolja, mert lehetséges, hogy más befektetési társaságok is befektethetnek célvállalkozásokba, és ezeknek szintén képesnek kell lenniük arra, hogy éljenek a veszteség felhasználásának jogával. Nem ez azonban a helyzet, mivel az olyan célvállalkozások, amelyekben más befektetési társaságok rendelkeznek részesedéssel, csak akkor vihetik tovább veszteségeiket, ha ezek a társaságok részesedésüket a (21) preambulumbekezdésben leírt feltételek mellett kockázatitőke-társaságtól vásárolták. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság azonban utalt arra, hogy nem szabadna kizárni más befektetési társaságokat (vagyis a kockázatitőke-társaság fogalommeghatározásán kívül eső társaságokat), ha az intézkedést a német adórendszer jellege és logikája indokolja, mert lehetséges, hogy más befektetési társaságok is befektethetnek célvállalkozásokba, és ezeknek szintén képesnek kell lenniük arra, hogy éljenek a veszteség felhasználásának jogával. Nem ez azonban a helyzet, mivel az olyan célvállalkozások, amelyekben más befektetési társaságok rendelkeznek részesedéssel, csak akkor vihetik tovább veszteségeiket, ha ezek a társaságok részesedésüket a (21) preambulumbekezdésben leírt feltételek mellett kockázatitőke-társaságtól vásárolták.

| (31) | Németország azt állította továbbá, hogy az intézkedés nem érinti hátrányosan az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének értelmében a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a vállalkozások adózásáról szóló bizottsági közleménnyel összhangban lévő „magától az adórendszertől elválaszthatatlan célkitűzést” követ. Az intézkedés csak egy kivételt képez egy szigorú szabály alól, amelynek más tagállamokban nincs megfelelője. Ezért ez nem is gyakorolhat a versenyre vagy a kereskedelemre határokon átnyúló hatást. |
| --- | --- |

(31)

Németország azt állította továbbá, hogy az intézkedés nem érinti hátrányosan az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésének értelmében a tagállamok közötti kereskedelmet, mivel a vállalkozások adózásáról szóló bizottsági közleménnyel összhangban lévő „magától az adórendszertől elválaszthatatlan célkitűzést” követ. Az intézkedés csak egy kivételt képez egy szigorú szabály alól, amelynek más tagállamokban nincs megfelelője. Ezért ez nem is gyakorolhat a versenyre vagy a kereskedelemre határokon átnyúló hatást.

| (32) | A Bizottság azonban megállapította, hogy az intézkedés kedvezményezettjei mindazonáltal foglalkozhatnak más tagállamokkal való kereskedelemmel, ezért az intézkedés hatással lehet a kereskedelemre. Ezenkívül annak a kérdésnek a megvizsgálásakor, hogy egy adózási intézkedés bizonyos vállalkozások számára szelektív előnyt biztosít-e, a szóban forgó tagállamban általánosan érvényes rendszerből kell kiindulni. Az a kérdés, hogy más tagállamokban milyen előírások alkalmazandók, alapvetően lényegtelen. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság azonban megállapította, hogy az intézkedés kedvezményezettjei mindazonáltal foglalkozhatnak más tagállamokkal való kereskedelemmel, ezért az intézkedés hatással lehet a kereskedelemre. Ezenkívül annak a kérdésnek a megvizsgálásakor, hogy egy adózási intézkedés bizonyos vállalkozások számára szelektív előnyt biztosít-e, a szóban forgó tagállamban általánosan érvényes rendszerből kell kiindulni. Az a kérdés, hogy más tagállamokban milyen előírások alkalmazandók, alapvetően lényegtelen.

3.3.   Állami támogatás fennállása a magánbefektetőket megillető adókedvezmények esetében

| (33) | Németország kijelentette, hogy ez az intézkedés nem képez állami támogatást, mivel a kedvezményezettek természetes személyek. Mivel azonban az intézkedés a befektetők számára vonzóbbá tesz bizonyos vállalkozásokba – a célvállalkozásokba – irányuló befektetéseket, bizonyos vállalkozások (a célvállalkozások) közvetetten előnyhöz juthatnak (13). |
| --- | --- |

(33)

Németország kijelentette, hogy ez az intézkedés nem képez állami támogatást, mivel a kedvezményezettek természetes személyek. Mivel azonban az intézkedés a befektetők számára vonzóbbá tesz bizonyos vállalkozásokba – a célvállalkozásokba – irányuló befektetéseket, bizonyos vállalkozások (a célvállalkozások) közvetetten előnyhöz juthatnak (13).

| (34) | A Bizottság ezért arra az álláspontra helyezkedett, hogy teljesülnek az „előny” és a „szelektivitás” kritériumai. Ezen túlmenően az intézkedés alkalmazása révén az éves adóbevételek becslés szerint mintegy 30 millió EUR-val csökkennének. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ezért arra az álláspontra helyezkedett, hogy teljesülnek az „előny” és a „szelektivitás” kritériumai. Ezen túlmenően az intézkedés alkalmazása révén az éves adóbevételek becslés szerint mintegy 30 millió EUR-val csökkennének.

3.4.   Összeegyeztethetőség a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással

| (35) | A Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések összeegyeztethetők a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (a továbbiakban „kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás”) (14), mivel ezen iránymutatás szerint kockázati tőke formájú állami támogatás nem nyújtható nagyvállalkozásoknak (15), nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak, valamint a hajógyártásban, a szén- és acéliparban tevékenykedő vállalkozásoknak. A szóban forgó esetben azonban a fent említett csoportokhoz tartozó vállalkozások is igénybe vehetik az intézkedéseket. Az intézkedések hatályának meghatározása ezért (a kedvezményezettek tekintetében) nincs összhangban a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatással. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések összeegyeztethetők a kis- és középvállalkozásokba történő kockázatitőke-befektetések előmozdítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (a továbbiakban „kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás”) (14), mivel ezen iránymutatás szerint kockázati tőke formájú állami támogatás nem nyújtható nagyvállalkozásoknak (15), nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak, valamint a hajógyártásban, a szén- és acéliparban tevékenykedő vállalkozásoknak. A szóban forgó esetben azonban a fent említett csoportokhoz tartozó vállalkozások is igénybe vehetik az intézkedéseket. Az intézkedések hatályának meghatározása ezért (a kedvezményezettek tekintetében) nincs összhangban a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatással.

| (36) | Ezen túlmenően az állami támogatásnak a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4.3. pontja szerint olyan piaci hiányosságra kell irányulnia, amelynek fennállása megfelelően bizonyítható. Németország nem szolgált ilyen bizonyítékkal. |
| --- | --- |

(36)

Ezen túlmenően az állami támogatásnak a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4.3. pontja szerint olyan piaci hiányosságra kell irányulnia, amelynek fennállása megfelelően bizonyítható. Németország nem szolgált ilyen bizonyítékkal.

| (37) | A Bizottság kétségét fejezte ki továbbá azzal kapcsolatban is, hogy teljesülnek a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4. pontjában felsorolt további előfeltételek. A Bizottság megállapította azt is, hogy az adókedvezmény jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásokba befektető kockázatitőke-társaságokra való korlátozása ellentmondani látszik az intézkedés kinyilvánított céljának, amely minden olyan vállalkozás kockázati tőkével való ellátásának előmozdítása, amelynek kockázati tőkére van szüksége. A fiatal, innovatív vállalkozások ugyanis, amelyeknek kockázati tőkére van szüksége, a jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásén kívül más jogi formát is választhatnak. A jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozás jogi formájában működő fiatal, innovatív vállalkozásokat azonban az intézkedés nem részesítené kedvezményben. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság kétségét fejezte ki továbbá azzal kapcsolatban is, hogy teljesülnek a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4. pontjában felsorolt további előfeltételek. A Bizottság megállapította azt is, hogy az adókedvezmény jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásokba befektető kockázatitőke-társaságokra való korlátozása ellentmondani látszik az intézkedés kinyilvánított céljának, amely minden olyan vállalkozás kockázati tőkével való ellátásának előmozdítása, amelynek kockázati tőkére van szüksége. A fiatal, innovatív vállalkozások ugyanis, amelyeknek kockázati tőkére van szüksége, a jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásén kívül más jogi formát is választhatnak. A jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozás jogi formájában működő fiatal, innovatív vállalkozásokat azonban az intézkedés nem részesítené kedvezményben.

3.5.   Összeegyeztethetőség a közös piaccal

| (38) | A Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések összeegyeztethetők a közös piac előírásaival. Kockázatitőke-társaságként csak németországi székhellyel és üzletvezetéssel rendelkező vállalkozások sorolhatók be. Következésképpen úgy tűnik, hogy bizonyos vállalkozások – különösen a Közösségből és az EGT-ből származó, Németországon kívüli székhelyű vállalkozások állandó telephelyei/fiókjai és leányvállalatai nem támogathatók. Ez a feltétel korlátozhatja az EK-Szerződés 43. cikke értelmében vett szabad letelepedéshez való jogot. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések összeegyeztethetők a közös piac előírásaival. Kockázatitőke-társaságként csak németországi székhellyel és üzletvezetéssel rendelkező vállalkozások sorolhatók be. Következésképpen úgy tűnik, hogy bizonyos vállalkozások – különösen a Közösségből és az EGT-ből származó, Németországon kívüli székhelyű vállalkozások állandó telephelyei/fiókjai és leányvállalatai nem támogathatók. Ez a feltétel korlátozhatja az EK-Szerződés 43. cikke értelmében vett szabad letelepedéshez való jogot.

| (39) | Németország azt állítja, hogy a Németországon kívüli székhelyű vállalkozásokat a BaFin nem ellenőrizheti, és indokolatlan versenyelőnyt élveznének a német kockázatitőke-társaságokkal szemben. A Bizottság mindazonáltal kétségének adott hangot azzal kapcsolatban, hogy nem létezik más lehetőség a külföldi vállalkozások Németországban bejegyzett és a kockázatitőke-társaságokkal ténylegesen versenyben álló állandó telephelyeinek felügyeletére. Ezért a Bizottság ekkor arra a következtetésre jutott, hogy nem indokolt e vállalkozások kizárása a szabályozásból. A Bizottság ebből az okból kifolyólag azt is kétségesnek találta, hogy az érintett intézkedéseket a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatja. |
| --- | --- |

(39)

Németország azt állítja, hogy a Németországon kívüli székhelyű vállalkozásokat a BaFin nem ellenőrizheti, és indokolatlan versenyelőnyt élveznének a német kockázatitőke-társaságokkal szemben. A Bizottság mindazonáltal kétségének adott hangot azzal kapcsolatban, hogy nem létezik más lehetőség a külföldi vállalkozások Németországban bejegyzett és a kockázatitőke-társaságokkal ténylegesen versenyben álló állandó telephelyeinek felügyeletére. Ezért a Bizottság ekkor arra a következtetésre jutott, hogy nem indokolt e vállalkozások kizárása a szabályozásból. A Bizottság ebből az okból kifolyólag azt is kétségesnek találta, hogy az érintett intézkedéseket a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilváníthatja.

4.   NÉMETORSZÁG ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATTAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEI

| (40) | Németország a 2009. március 3-án kelt levélben tette meg észrevételeit a Bizottság határozatával kapcsolatban, amellyel megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. Az észrevételek mindhárom intézkedést érintik. Németország továbbra is azt az álláspontot képviseli, hogy az intézkedések nem képeznek állami támogatást. |
| --- | --- |

(40)

Németország a 2009. március 3-án kelt levélben tette meg észrevételeit a Bizottság határozatával kapcsolatban, amellyel megindította az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. Az észrevételek mindhárom intézkedést érintik. Németország továbbra is azt az álláspontot képviseli, hogy az intézkedések nem képeznek állami támogatást.

4.1.   Iparűzési adóval kapcsolatos intézkedés

| (41) | Németország hangsúlyozta azt a nézetét, miszerint az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés nem határoz meg az iparűzési adó alóli mentességet, hanem az ipari és kereskedelmi, illetve a vagyonkezelési tevékenységek közötti elhatárolásra szolgál, és emiatt pusztán kinyilatkoztató értelme van. Azt, hogy egy kockázatitőke-társaság ipari vagy kereskedelmi, vagy vagyonkezelési tevékenységet folytat-e, végső soron a német legfelsőbb bírósági ítélkezési gyakorlat szerint értékelik, amelynek összefoglalása a 2003-as útmutatóban található. |
| --- | --- |

(41)

Németország hangsúlyozta azt a nézetét, miszerint az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés nem határoz meg az iparűzési adó alóli mentességet, hanem az ipari és kereskedelmi, illetve a vagyonkezelési tevékenységek közötti elhatárolásra szolgál, és emiatt pusztán kinyilatkoztató értelme van. Azt, hogy egy kockázatitőke-társaság ipari vagy kereskedelmi, vagy vagyonkezelési tevékenységet folytat-e, végső soron a német legfelsőbb bírósági ítélkezési gyakorlat szerint értékelik, amelynek összefoglalása a 2003-as útmutatóban található.

| (42) | Az adóbevételek 90 millió EUR összegű várható csökkenését illetően Németország kijelentette, hogy a MoRaKG pontosításai révén kevesebb olyan „balul sikerült” szerződésre kerül sor, amelyek esetében csak a szerződés „balul sikerült” kialakítása miatt válnak esedékessé adók. |
| --- | --- |

(42)

Az adóbevételek 90 millió EUR összegű várható csökkenését illetően Németország kijelentette, hogy a MoRaKG pontosításai révén kevesebb olyan „balul sikerült” szerződésre kerül sor, amelyek esetében csak a szerződés „balul sikerült” kialakítása miatt válnak esedékessé adók.

4.2.   A veszteségek elhatárolására vonatkozó intézkedés

| (43) | Németország megerősítette azt az álláspontját, hogy a veszteség célvállalkozások szintjén történő levonására vonatkozó előírásokat az adórendszer jellege és logikája indokolja, még akkor is, ha olyan befektetési társságok is befektetnek célvállalkozásokba, amelyek nem tartoznak a MoRaKG meghatározása alá. |
| --- | --- |

(43)

Németország megerősítette azt az álláspontját, hogy a veszteség célvállalkozások szintjén történő levonására vonatkozó előírásokat az adórendszer jellege és logikája indokolja, még akkor is, ha olyan befektetési társságok is befektetnek célvállalkozásokba, amelyek nem tartoznak a MoRaKG meghatározása alá.

| (44) | Németország véleménye szerint a jogalkotó mozgásterének része, hogy a kockázatitőke-társaságokat elhatárolja az egyéb befektetési társaságoktól, mivel a kockázatitőke-társaságok és egyéb befektetési társaságok között objektív különbségek vannak. Ezért a vállalkozások adózásáról szóló bizottsági közlemény 24. pontja szerint indokolt az eltérő bánásmód. |
| --- | --- |

(44)

Németország véleménye szerint a jogalkotó mozgásterének része, hogy a kockázatitőke-társaságokat elhatárolja az egyéb befektetési társaságoktól, mivel a kockázatitőke-társaságok és egyéb befektetési társaságok között objektív különbségek vannak. Ezért a vállalkozások adózásáról szóló bizottsági közlemény 24. pontja szerint indokolt az eltérő bánásmód.

| (45) | Ezenkívül a kockázatitőke-társaságok – Németország állítása szerint – különleges helyzetben vannak. Mivel ezek esetében jellemző, hogy elhatárolt veszteséggel rendelkező célvállalkozásokba fektetnek be, a második intézkedés esetében nem állami támogatásról van szó, hanem a jelenlegi rendszer kockázatitőke-piacot érintő hátrányainak kiegyenlítésére szolgáló szabályozásról. |
| --- | --- |

(45)

Ezenkívül a kockázatitőke-társaságok – Németország állítása szerint – különleges helyzetben vannak. Mivel ezek esetében jellemző, hogy elhatárolt veszteséggel rendelkező célvállalkozásokba fektetnek be, a második intézkedés esetében nem állami támogatásról van szó, hanem a jelenlegi rendszer kockázatitőke-piacot érintő hátrányainak kiegyenlítésére szolgáló szabályozásról.

4.3.   Adókedvezmények a magánbefektetők számára

| (46) | Németország nézete szerint az adókedvezményre vonatkozó intézkedés nincs jelentős hatással a tagállamok közötti kereskedelemre, különösen mivel az adókedvezmény befektetőnként 22 500 EUR-ra korlátozódik. Ezen túlmenően az intézkedés ugyanúgy vonatkozik a más tagállamokban székhellyel rendelkező célvállalkozásokra, és nem alkalmaznak megkülönböztetést a német célvállalkozások és a más tagállamokból származó célvállalkozások között. |
| --- | --- |

(46)

Németország nézete szerint az adókedvezményre vonatkozó intézkedés nincs jelentős hatással a tagállamok közötti kereskedelemre, különösen mivel az adókedvezmény befektetőnként 22 500 EUR-ra korlátozódik. Ezen túlmenően az intézkedés ugyanúgy vonatkozik a más tagállamokban székhellyel rendelkező célvállalkozásokra, és nem alkalmaznak megkülönböztetést a német célvállalkozások és a más tagállamokból származó célvállalkozások között.

| (47) | Németország kijelenti továbbá, hogy a közvetlen kedvezményezettek természetes személyek, akikre nem vonatkoznak az állami támogatási előírások. Ezenkívül a célvállalkozások az intézkedés különleges felépítéséből adódóan nem részesülnek semmiféle számszerűsíthető előnyben, ami szintén kizárja az intézkedés állami támogatás jellegét. |
| --- | --- |

(47)

Németország kijelenti továbbá, hogy a közvetlen kedvezményezettek természetes személyek, akikre nem vonatkoznak az állami támogatási előírások. Ezenkívül a célvállalkozások az intézkedés különleges felépítéséből adódóan nem részesülnek semmiféle számszerűsíthető előnyben, ami szintén kizárja az intézkedés állami támogatás jellegét.

| (48) | Németország leírása szerint az adókedvezmény nem közvetlenül a befektetéshez, hanem a célvállalkozásban lévő részesedés elidegenítéséhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(48)

Németország leírása szerint az adókedvezmény nem közvetlenül a befektetéshez, hanem a célvállalkozásban lévő részesedés elidegenítéséhez kapcsolódik.

4.4.   A szabad letelepedés alapelvének megsértése

| (49) | Németország véleménye szerint a MoRaKG nem sérti az EK-Szerződés 43. cikke szerinti szabad letelepedés alapelvét, mivel a letelepedés szabadságának korlátozását indokolja, hogy a székhelyre vonatkozó követelmény kínálkozik egyetlen lehetőségként a törvényi előfeltételek betartásának szavatolására. |
| --- | --- |

(49)

Németország véleménye szerint a MoRaKG nem sérti az EK-Szerződés 43. cikke szerinti szabad letelepedés alapelvét, mivel a letelepedés szabadságának korlátozását indokolja, hogy a székhelyre vonatkozó követelmény kínálkozik egyetlen lehetőségként a törvényi előfeltételek betartásának szavatolására.

5.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (50) | A 2009. április 9-én kelt levélben (a Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften – German Private Equity and Venture Capital Association e. V. [BVK]) és a 2009. április 14-én kelt levélben (a Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland e.V. (BIO), valamint a Business Angels Network Deutschland e. V. [BAND]) három érdekelt fél nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(50)

A 2009. április 9-én kelt levélben (a Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften – German Private Equity and Venture Capital Association e. V. [BVK]) és a 2009. április 14-én kelt levélben (a Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland e.V. (BIO), valamint a Business Angels Network Deutschland e. V. [BAND]) három érdekelt fél nyújtott be észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

5.1.   Harmadik felek iparűzési adóval kapcsolatos észrevételei

| (51) | A BVK nézete szerint a MoRaKG-ben szereplő törvényi kritériumok bevezetése, amelyek alapján az adózás szempontjából vagyonkezelési tevékenységet folytatóként sorolják be a kockázatitőke-társaságokat, nem jár a kockázatitőke-társaságok adózási támogatásával. A MoRaKG sokkal inkább az ágazat további elbizonytalanításához járul hozzá. |
| --- | --- |

(51)

A BVK nézete szerint a MoRaKG-ben szereplő törvényi kritériumok bevezetése, amelyek alapján az adózás szempontjából vagyonkezelési tevékenységet folytatóként sorolják be a kockázatitőke-társaságokat, nem jár a kockázatitőke-társaságok adózási támogatásával. A MoRaKG sokkal inkább az ágazat további elbizonytalanításához járul hozzá.

| (52) | A BVK szerint a „pontosítás” nem kevésbé szigorú a 2003-as útmutatónál, mivel a német Bundestag pénzügyi bizottsága azt az álláspontot képviselte, hogy a MoRaKG mellett kiegészítésképpen a 2003-as útmutató továbbra is alkalmazandó marad (16). Következésképpen a MoRaKG 1. cikkének 19. §-ában foglalt általános kijelentéseket a 2003-as útmutató konkretizálja. E nem kielégítő szabályozási technika miatt a 2003-as útmutató kritériumai a kockázatitőke-társaságok tekintetében is továbbra is érvényben maradnak. A BVK álláspontja szerint ezért nem támasztható alá az adóbevételekkel kapcsolatos, a szövetségi kormány által 90 millió EUR-ra becsült összegű kiesés. |
| --- | --- |

(52)

A BVK szerint a „pontosítás” nem kevésbé szigorú a 2003-as útmutatónál, mivel a német Bundestag pénzügyi bizottsága azt az álláspontot képviselte, hogy a MoRaKG mellett kiegészítésképpen a 2003-as útmutató továbbra is alkalmazandó marad (16). Következésképpen a MoRaKG 1. cikkének 19. §-ában foglalt általános kijelentéseket a 2003-as útmutató konkretizálja. E nem kielégítő szabályozási technika miatt a 2003-as útmutató kritériumai a kockázatitőke-társaságok tekintetében is továbbra is érvényben maradnak. A BVK álláspontja szerint ezért nem támasztható alá az adóbevételekkel kapcsolatos, a szövetségi kormány által 90 millió EUR-ra becsült összegű kiesés.

| (53) | A BVK kifejezetten a belföldi és külföldi – különösen az Európai Unió más tagállamaiból származó – magántőke-társaságokra, valamint bel- és külföldi befektetőikre vonatkozó egységes általános feltételek mellett áll ki Németországban. |
| --- | --- |

(53)

A BVK kifejezetten a belföldi és külföldi – különösen az Európai Unió más tagállamaiból származó – magántőke-társaságokra, valamint bel- és külföldi befektetőikre vonatkozó egységes általános feltételek mellett áll ki Németországban.

| (54) | A BIO véleménye szerint a MoRaKG nem határozza meg, hogy a kockázatitőke-társaságok az iparűzési adó alóli kedvezményes mentességet kapnának. A MoRaKG azt a már a 2003-as útmutató alapján bevett gyakorlatot foglalja törvénybe, hogy a vagyonkezelési tevékenységet folytató alapok mentesülnek az iparűzési adó alól. |
| --- | --- |

(54)

A BIO véleménye szerint a MoRaKG nem határozza meg, hogy a kockázatitőke-társaságok az iparűzési adó alóli kedvezményes mentességet kapnának. A MoRaKG azt a már a 2003-as útmutató alapján bevett gyakorlatot foglalja törvénybe, hogy a vagyonkezelési tevékenységet folytató alapok mentesülnek az iparűzési adó alól.

5.2.   Harmadik felek veszteségek elhatárolásával kapcsolatos észrevételei

| (55) | A BVK nézete szerint a német jogalkotónak ugyanolyan bánásmódban kellene részesítenie a bel- és külföldi kockázatitőke- és magántőke-társaságokat, mint a MoRaKG meghatározása szerinti kockázatitőke-társaságokat. A BVK továbbá azt az álláspontot képviseli, hogy ez a cél csak a valamennyi magántőkealap-kezelő társaságra vonatkozó egységes jogi és adózási keretfeltételek révén érhető el. A BVK azt javasolja, hogy azok a kockázatitőke-társaságok is megkülönböztetés-mentesen élhessenek a veszteség levonásának lehetőségével, amelyek nem tartoznak a MoRaKG fogalommeghatározásának hatálya alá. A BVK hangsúlyozza azt az álláspontját, hogy a társasági adóról szóló német törvény veszteség levonására vonatkozó tilalma tartósan hátráltatja a kockázatitőke- és magántőke-társaságok befektetési tevékenységét. |
| --- | --- |

(55)

A BVK nézete szerint a német jogalkotónak ugyanolyan bánásmódban kellene részesítenie a bel- és külföldi kockázatitőke- és magántőke-társaságokat, mint a MoRaKG meghatározása szerinti kockázatitőke-társaságokat. A BVK továbbá azt az álláspontot képviseli, hogy ez a cél csak a valamennyi magántőkealap-kezelő társaságra vonatkozó egységes jogi és adózási keretfeltételek révén érhető el. A BVK azt javasolja, hogy azok a kockázatitőke-társaságok is megkülönböztetés-mentesen élhessenek a veszteség levonásának lehetőségével, amelyek nem tartoznak a MoRaKG fogalommeghatározásának hatálya alá. A BVK hangsúlyozza azt az álláspontját, hogy a társasági adóról szóló német törvény veszteség levonására vonatkozó tilalma tartósan hátráltatja a kockázatitőke- és magántőke-társaságok befektetési tevékenységét.

| (56) | A BIO Deutschland a MoRaKG-ban a veszteség elhatárolása tekintetében a fennálló helyzethez képest javulást lát. A BIO elsősorban a veszteség elhatárolását helyezi a középpontba, és úgy véli, hogy egy hátrány célzott mérséklése nem tekinthető támogatásnak. Mivel az érvényben lévő veszteség levonására vonatkozó szabályok különösen az innovatív kkv-ket hozzák hátrányos helyzetbe, a MoRaKG-t az adóhátrányt kiegyenlítő szabályozásnak kell tekinteni. A BIO nézete szerint a MoRaKG helyes és szükséges módon lehetővé teszi a vállalkozás számára tőkét biztosító tőkebefektetési társaságok megkülönböztetését. |
| --- | --- |

(56)

A BIO Deutschland a MoRaKG-ban a veszteség elhatárolása tekintetében a fennálló helyzethez képest javulást lát. A BIO elsősorban a veszteség elhatárolását helyezi a középpontba, és úgy véli, hogy egy hátrány célzott mérséklése nem tekinthető támogatásnak. Mivel az érvényben lévő veszteség levonására vonatkozó szabályok különösen az innovatív kkv-ket hozzák hátrányos helyzetbe, a MoRaKG-t az adóhátrányt kiegyenlítő szabályozásnak kell tekinteni. A BIO nézete szerint a MoRaKG helyes és szükséges módon lehetővé teszi a vállalkozás számára tőkét biztosító tőkebefektetési társaságok megkülönböztetését.

5.3.   Harmadik felek észrevételei a magánbefektetőknek szóló adókedvezményekkel kapcsolatban

| (57) | A BVK üdvözli a magánbefektetők adókedvezményben részesítésének a MoRaKG-ben meghatározott általános célját. A BVK véleménye szerint ez az adókedvezményre vonatkozó intézkedés azoknak a magánszemélyeknek a megfelelő támogatását jelenti, akik a korai szakasz finanszírozásának a MoRaKG által taglalt nagykockázatú szegmensébe fektetnek be. |
| --- | --- |

(57)

A BVK üdvözli a magánbefektetők adókedvezményben részesítésének a MoRaKG-ben meghatározott általános célját. A BVK véleménye szerint ez az adókedvezményre vonatkozó intézkedés azoknak a magánszemélyeknek a megfelelő támogatását jelenti, akik a korai szakasz finanszírozásának a MoRaKG által taglalt nagykockázatú szegmensébe fektetnek be.

| (58) | A BAND kiemelte, hogy az ilyen jellegű, fiatal vállalkozásokba befektető magánszemélyeknek nyújtott adókedvezmények más tagállamokban is elterjedtek, és kialakításuk másutt nagyvonalúbb. A BVK a magánbefektetőknek szóló adókedvezmények bevezetése mellett érvel, és ebből adódóan üdvözli a MoRaKG-t. A BAND ugyanakkor a meglehetősen csekély adózási előnyökre tekintettel, amelyek csak sikeres kilépés esetén realizálódnak, kétségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a MoRaKG érzékelhető ösztönző hatást fog gyakorolni az üzleti angyalokra. A BAND úgy véli, hogy a befektetőnkénti maximális adókedvezmény összege a részleges jövedelmi eljárás alapján mintegy 14 210 EUR, nem pedig mintegy 22 500 EUR, mint ahogyan azt Németország megadta. A BAND szerint a célvállalkozások közvetett támogatása a valóságban mindig a 20 000 EUR összegű de minimis küszöb alatt maradna. Az előny – ha egyáltalán valamikor – csak a befektető kilépésének időpontjában realizálódna. |
| --- | --- |

(58)

A BAND kiemelte, hogy az ilyen jellegű, fiatal vállalkozásokba befektető magánszemélyeknek nyújtott adókedvezmények más tagállamokban is elterjedtek, és kialakításuk másutt nagyvonalúbb. A BVK a magánbefektetőknek szóló adókedvezmények bevezetése mellett érvel, és ebből adódóan üdvözli a MoRaKG-t. A BAND ugyanakkor a meglehetősen csekély adózási előnyökre tekintettel, amelyek csak sikeres kilépés esetén realizálódnak, kétségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a MoRaKG érzékelhető ösztönző hatást fog gyakorolni az üzleti angyalokra. A BAND úgy véli, hogy a befektetőnkénti maximális adókedvezmény összege a részleges jövedelmi eljárás alapján mintegy 14 210 EUR, nem pedig mintegy 22 500 EUR, mint ahogyan azt Németország megadta. A BAND szerint a célvállalkozások közvetett támogatása a valóságban mindig a 20 000 EUR összegű de minimis küszöb alatt maradna. Az előny – ha egyáltalán valamikor – csak a befektető kilépésének időpontjában realizálódna.

| (59) | A BIO álláspontja szerint a maximális előny, amelyben egy magánbefektető csak meghatározott előfeltételek mellett részesül, 22 500 EUR. Ez az összeg csekély, és nem a befektetéshez kötődik (hanem a részesedések eladásához), és így nem is vihető át a célvállalkozásokra. |
| --- | --- |

(59)

A BIO álláspontja szerint a maximális előny, amelyben egy magánbefektető csak meghatározott előfeltételek mellett részesül, 22 500 EUR. Ez az összeg csekély, és nem a befektetéshez kötődik (hanem a részesedések eladásához), és így nem is vihető át a célvállalkozásokra.

6.   NÉMETORSZÁG ÁLTAL A HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (60) | Németország 2009. május 22-én kelt levelében válaszolt a harmadik felek észrevételeire. |
| --- | --- |

(60)

Németország 2009. május 22-én kelt levelében válaszolt a harmadik felek észrevételeire.

6.1.   Iparűzési adóval kapcsolatos intézkedés

| (61) | Németország megállapítja, hogy a BVK a MoRaKG-re vonatkozó bírálata ellenére megerősíti, hogy a MoRaKG nem jelent a jogi helyzettől való eltérést a vagyonkezelési tevékenység ipari vagy kereskedelmi tevékenységtől való elhatárolása tekintetében. |
| --- | --- |

(61)

Németország megállapítja, hogy a BVK a MoRaKG-re vonatkozó bírálata ellenére megerősíti, hogy a MoRaKG nem jelent a jogi helyzettől való eltérést a vagyonkezelési tevékenység ipari vagy kereskedelmi tevékenységtől való elhatárolása tekintetében.

6.2.   A veszteségek elhatárolására vonatkozó intézkedés

| (62) | Németország rámutat arra, hogy a BVK-nak az intézkedés teljes magántőke-ágazatra való kiterjesztésére irányuló javaslata indokolatlan megszolgálatlan nyereségekhez vezetne. Németország azért döntött a szükséges differenciálás mellett, hogy az intézkedés a lehető legcélzottabb legyen. |
| --- | --- |

(62)

Németország rámutat arra, hogy a BVK-nak az intézkedés teljes magántőke-ágazatra való kiterjesztésére irányuló javaslata indokolatlan megszolgálatlan nyereségekhez vezetne. Németország azért döntött a szükséges differenciálás mellett, hogy az intézkedés a lehető legcélzottabb legyen.

| (63) | Németország hangsúlyozza, hogy a BIO megerősíti Németországnak azt az álláspontját, hogy a MoRaKG a veszteségek túlzott felhasználásának megakadályozását célzó, objektív kritériumokon alapuló következetes differenciálás. |
| --- | --- |

(63)

Németország hangsúlyozza, hogy a BIO megerősíti Németországnak azt az álláspontját, hogy a MoRaKG a veszteségek túlzott felhasználásának megakadályozását célzó, objektív kritériumokon alapuló következetes differenciálás.

6.3.   Adókedvezmények a magánbefektetők számára

| (64) | Németország a harmadik felek észrevételeiben annak megerősítését látja, hogy az intézkedés, tekintettel annak kis léptékére és közvetett voltára, nyereségorientáltságára és arra, hogy valamennyi tagállam célvállalkozásaira vonatkozik, nem képez állami támogatást. |
| --- | --- |

(64)

Németország a harmadik felek észrevételeiben annak megerősítését látja, hogy az intézkedés, tekintettel annak kis léptékére és közvetett voltára, nyereségorientáltságára és arra, hogy valamennyi tagállam célvállalkozásaira vonatkozik, nem képez állami támogatást.

7.   ÉRTÉKELÉS

7.1.   Állami támogatás fennállása

7.1.1.   Iparűzési adóval kapcsolatos intézkedés

| (65) | A hivatalos vizsgálati eljárás nem oszlatta el a Bizottság aggályait a 2003-as útmutató iparűzésiadó-kötelezettség tekintetében a MoRaKG-ben történő állítólagos jogi „pontosításával” kapcsolatban. |
| --- | --- |

(65)

A hivatalos vizsgálati eljárás nem oszlatta el a Bizottság aggályait a 2003-as útmutató iparűzésiadó-kötelezettség tekintetében a MoRaKG-ben történő állítólagos jogi „pontosításával” kapcsolatban.

| (66) | Németország abból indul ki, hogy ez az intézkedés az adóbevételek évi 90 millió EUR összegű csökkenéséhez fog vezetni. Ezt a bevételkiesést azzal magyarázza, hogy kevesebb „balul sikerült szerződéskötésre” fog sor kerülni. Ezt az indokolást a Bizottság nem találja meggyőzőnek. Nehéz ugyanis elhinni, hogy a kockázatitőke-társaságok olyan rosszul ismerik az adójogot, hogy nem képesek elkerülni az ilyenfajta „balul sikerült szerződéskötéseket” és az ebből eredő adókötelezettségeket. Ezenkívül a harmadik felek is nyilvánvalóan a Bizottság álláspontját erősítik meg, minthogy a BVK is megállapította, hogy a MoRaKG az ágazat további elbizonytalanításához vezet. |
| --- | --- |

(66)

Németország abból indul ki, hogy ez az intézkedés az adóbevételek évi 90 millió EUR összegű csökkenéséhez fog vezetni. Ezt a bevételkiesést azzal magyarázza, hogy kevesebb „balul sikerült szerződéskötésre” fog sor kerülni. Ezt az indokolást a Bizottság nem találja meggyőzőnek. Nehéz ugyanis elhinni, hogy a kockázatitőke-társaságok olyan rosszul ismerik az adójogot, hogy nem képesek elkerülni az ilyenfajta „balul sikerült szerződéskötéseket” és az ebből eredő adókötelezettségeket. Ezenkívül a harmadik felek is nyilvánvalóan a Bizottság álláspontját erősítik meg, minthogy a BVK is megállapította, hogy a MoRaKG az ágazat további elbizonytalanításához vezet.

| (67) | A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy az intézkedés egyértelműen olyan állami források kieséséhez vezetne, amelyek különben (a korábbi helyzetben) az államhoz befolytak volna. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedést állami forrásokból biztosítják. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy az intézkedés egyértelműen olyan állami források kieséséhez vezetne, amelyek különben (a korábbi helyzetben) az államhoz befolytak volna. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedést állami forrásokból biztosítják.

| (68) | Tekintet nélkül arra a jelen ügy szempontjából lényegtelen kérdésre, hogy a 2003-as útmutató összeegyeztethető-e a német adórendszer jellegével és logikájával, a Bizottság az eljárás elindításáról szóló határozatban megállapította, hogy a MoRaKG láthatóan eltér az útmutatótól, a következők miatt:






  — | a kockázatitőke-társaságok a széles nyilvánosságnak szóló ajánlatokkal kereshetik meg a befektetőket, amit a 2003-as útmutató viszont kizár, |
| --- | --- | --- |

(68)

Tekintet nélkül arra a jelen ügy szempontjából lényegtelen kérdésre, hogy a 2003-as útmutató összeegyeztethető-e a német adórendszer jellegével és logikájával, a Bizottság az eljárás elindításáról szóló határozatban megállapította, hogy a MoRaKG láthatóan eltér az útmutatótól, a következők miatt:

—

a kockázatitőke-társaságok a széles nyilvánosságnak szóló ajánlatokkal kereshetik meg a befektetőket, amit a 2003-as útmutató viszont kizár,

| — | a MoRaKG szerint a kockázatitőke-társaságok tevékenységükkel kapcsolatban üzlethelyiségeket és üzletszerű szervezetet tarthatnak fenn, ezzel szemben a 2003-as útmutató tiltja a „jelentős saját szervezetet”, és a foglalkoztatottak létszámát és az üzlethelyiségeket a „nagy magánvagyon” esetében szokásos mértékre korlátozza, |
| --- | --- |

—

a MoRaKG szerint a kockázatitőke-társaságok tevékenységükkel kapcsolatban üzlethelyiségeket és üzletszerű szervezetet tarthatnak fenn, ezzel szemben a 2003-as útmutató tiltja a „jelentős saját szervezetet”, és a foglalkoztatottak létszámát és az üzlethelyiségeket a „nagy magánvagyon” esetében szokásos mértékre korlátozza,

| — | a portfóliótársaságokban kockázatitőke-társaságok által folytatott vállalkozói tevékenységet a MoRaKG nem tiltja kifejezetten, ezzel szemben a 2003-as útmutató – mint a (13) preambulumbekezdés már említette – nem engedi meg a portfóliótársaságokban vállalkozói tevékenységek folytatását. |
| --- | --- |

—

a portfóliótársaságokban kockázatitőke-társaságok által folytatott vállalkozói tevékenységet a MoRaKG nem tiltja kifejezetten, ezzel szemben a 2003-as útmutató – mint a (13) preambulumbekezdés már említette – nem engedi meg a portfóliótársaságokban vállalkozói tevékenységek folytatását.

| (69) | A vizsgálati eljárás keretében beérkezett észrevételek nem tették lehetővé ezen aggályok eloszlatását. A Bizottságnak ezért azt a következtetést kell levonnia, hogy a MoRaKG bővíti az iparűzésiadó-fizetési kötelezettség alól kikerülő potenciális kedvezményezettek körét, mivel lehetséges, hogy néhány kockázatitőke-társaságot, amely a 2003-as útmutató szerint iparűzésiadó-kötelezett lenne, nem iparűzésiadó-kötelezettként sorolnak be. Ezzel a szóban forgó intézkedés bizonyos kockázatitőke-társaságoknak adókedvezményt nyújt, mivel megengedi számukra, hogy bizonyos tevékenységeket folytassanak, és mégis mentesüljenek az adókötelezettség alól, szemben azokkal a kockázatitőke-alapokkal/magántőkealapokkal, amelyek csak a 2003-as útmutató hatálya alá tartoznak, és amelyek emiatt e tevékenységek folytatása esetén adókötelesek lennének. |
| --- | --- |

(69)

A vizsgálati eljárás keretében beérkezett észrevételek nem tették lehetővé ezen aggályok eloszlatását. A Bizottságnak ezért azt a következtetést kell levonnia, hogy a MoRaKG bővíti az iparűzésiadó-fizetési kötelezettség alól kikerülő potenciális kedvezményezettek körét, mivel lehetséges, hogy néhány kockázatitőke-társaságot, amely a 2003-as útmutató szerint iparűzésiadó-kötelezett lenne, nem iparűzésiadó-kötelezettként sorolnak be. Ezzel a szóban forgó intézkedés bizonyos kockázatitőke-társaságoknak adókedvezményt nyújt, mivel megengedi számukra, hogy bizonyos tevékenységeket folytassanak, és mégis mentesüljenek az adókötelezettség alól, szemben azokkal a kockázatitőke-alapokkal/magántőkealapokkal, amelyek csak a 2003-as útmutató hatálya alá tartoznak, és amelyek emiatt e tevékenységek folytatása esetén adókötelesek lennének.

| (70) | Ezenkívül az intézkedés csak bizonyos, a MoRaKG hatálya alá tartozó kockázatitőke-társaságok számára biztosít szelektív előnyt a kockázatitőke-alapokkal/magántőkealapokkal szemben. A kockázatitőke-társaságok számára ugyanis csak akkor jelent előnyt az intézkedés, ha a MoRaKG fogalommeghatározásának megfelelnek. Így azok a kockázatitőke-alapok/magántőkealapok, amelyek teljes eszközállományuk kevesebb mint 70 %-át fektették célvállalkozásokban lévő sajáttőke-részesedésekbe, nem élhetnek az intézkedés előnyeivel, még akkor sem, ha lényegében ugyanazt a tevékenységet folytatják. Ugyanez vonatkozik azokra a kockázatitőke-alapokra/magántőkealapokra, amelyeknek vagy a székhelye, vagy az üzletvezetése nincs Németországban. Ennek következtében azok a kockázatitőke-alapok/magántőkealapok, amelyek Németországban csak állandó telephellyel rendelkeznek, nem élhetnek a MoRaKG szerinti intézkedés előnyeivel, még akkor sem, ha pontosan ugyanazt a tevékenységet folytatják, mint a kockázatitőke-társaságok. |
| --- | --- |

(70)

Ezenkívül az intézkedés csak bizonyos, a MoRaKG hatálya alá tartozó kockázatitőke-társaságok számára biztosít szelektív előnyt a kockázatitőke-alapokkal/magántőkealapokkal szemben. A kockázatitőke-társaságok számára ugyanis csak akkor jelent előnyt az intézkedés, ha a MoRaKG fogalommeghatározásának megfelelnek. Így azok a kockázatitőke-alapok/magántőkealapok, amelyek teljes eszközállományuk kevesebb mint 70 %-át fektették célvállalkozásokban lévő sajáttőke-részesedésekbe, nem élhetnek az intézkedés előnyeivel, még akkor sem, ha lényegében ugyanazt a tevékenységet folytatják. Ugyanez vonatkozik azokra a kockázatitőke-alapokra/magántőkealapokra, amelyeknek vagy a székhelye, vagy az üzletvezetése nincs Németországban. Ennek következtében azok a kockázatitőke-alapok/magántőkealapok, amelyek Németországban csak állandó telephellyel rendelkeznek, nem élhetnek a MoRaKG szerinti intézkedés előnyeivel, még akkor sem, ha pontosan ugyanazt a tevékenységet folytatják, mint a kockázatitőke-társaságok.

| (71) | Így csak az e kis körhöz tartozó vállalatokat mentesítik állami forrásból működési költségeik egy része (nevezetesen egy adókötelezettség) alól, amelyet a jelenlegi jogi keretek között normális esetben maguknak kellene viselniük. Ezen előny kedvezményezettjei főként magán befektetési tőke és vállalkozási tőke rendelkezésre bocsátásával foglalkoznak, és versenyben állnak más Németországban és más tagállamokban letelepedett befektetési társaságokkal. Azáltal, hogy ez az adózási intézkedés növeli azokat a pénzügyi eszközöket, amelyek a kedvezményezettek rendelkezésére állnak tevékenységük folytatásához, megerősíti helyzetüket közösségi versenytársaikkal szemben. Ez a támogatás ezért alkalmas arra, hogy hátrányosan érintse a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(71)

Így csak az e kis körhöz tartozó vállalatokat mentesítik állami forrásból működési költségeik egy része (nevezetesen egy adókötelezettség) alól, amelyet a jelenlegi jogi keretek között normális esetben maguknak kellene viselniük. Ezen előny kedvezményezettjei főként magán befektetési tőke és vállalkozási tőke rendelkezésre bocsátásával foglalkoznak, és versenyben állnak más Németországban és más tagállamokban letelepedett befektetési társaságokkal. Azáltal, hogy ez az adózási intézkedés növeli azokat a pénzügyi eszközöket, amelyek a kedvezményezettek rendelkezésére állnak tevékenységük folytatásához, megerősíti helyzetüket közösségi versenytársaikkal szemben. Ez a támogatás ezért alkalmas arra, hogy hátrányosan érintse a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (72) | A Bizottság ezért arra az eredményre jutott, hogy a bejelentett iparűzési adóra vonatkozó intézkedés esetében az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett, meghatározott kockázatitőke-társaságoknak nyújtott állami támogatásról van szó. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság ezért arra az eredményre jutott, hogy a bejelentett iparűzési adóra vonatkozó intézkedés esetében az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett, meghatározott kockázatitőke-társaságoknak nyújtott állami támogatásról van szó.

7.1.2.   Veszteségek levonása

| (73) | Mint a 4.2. szakasz ismertette, Németország alapvetően elismeri, hogy a veszteség elhatárolásának újbóli bevezetése a céltársaságokba befektető kockázatitőke-társaságok esetében szelektív, és mind a kockázatitőke-társaságokat, mind a célvállalkozásokat előnyben részesíti. Németország mégis azt az álláspontot képviseli, hogy megfelelő és gyakorlatias módon elhatárolták a kockázatitőke-társaságokat és a célvállalkozásokat, és a vállalkozások adózásáról szóló bizottsági közlemény 24. pontja szerinti elhatárolás (amely szerint az adórendszer bizonyos különbségeit indokolttá tehetik az adófizetők közötti objektív különbségek) az adófizetők közötti objektív különbségek miatt indokolt, mivel a veszteség felhasználásának 2008-as általános bevezetése a kockázatitőke-piac számára különös nehézséget okoz. |
| --- | --- |

(73)

Mint a 4.2. szakasz ismertette, Németország alapvetően elismeri, hogy a veszteség elhatárolásának újbóli bevezetése a céltársaságokba befektető kockázatitőke-társaságok esetében szelektív, és mind a kockázatitőke-társaságokat, mind a célvállalkozásokat előnyben részesíti. Németország mégis azt az álláspontot képviseli, hogy megfelelő és gyakorlatias módon elhatárolták a kockázatitőke-társaságokat és a célvállalkozásokat, és a vállalkozások adózásáról szóló bizottsági közlemény 24. pontja szerinti elhatárolás (amely szerint az adórendszer bizonyos különbségeit indokolttá tehetik az adófizetők közötti objektív különbségek) az adófizetők közötti objektív különbségek miatt indokolt, mivel a veszteség felhasználásának 2008-as általános bevezetése a kockázatitőke-piac számára különös nehézséget okoz.

| (74) | A Bizottság először is leszögezi, hogy az intézkedés az állam számára egyértelműen állami források kiesésével jár. Ezért az intézkedést állami forrásból nyújtják. A kieső adó a célvállalkozásokhoz és a kockázatitőke-társaságokhoz kerül, mivel ezek az intézkedés kedvezményezettjei. A veszteség elhatárolására vonatkozó, olyan célvállalkozásokra érvényes kevésbé szigorú rendelkezések, amelyekben kockázatitőke-társaság szerzett részesedést, gazdasági előnyt jelentenek a vállalkozások e két csoportja számára, és lehetővé teszik számukra, hogy adót takarítsanak meg. A célvállalkozás először is a veszteség elhatárolásából tesz szert haszonra, mivel ez lehetővé teszi számára, hogy elszámolja a veszteségeket, és ezáltal kevesebb adót fizessen, amit egyébként a visszaélések megakadályozását célzó előírások kizárnának. A kockázatitőke-társaság annyiban csaknem közvetlen kedvezményhez jut, hogy az egyéb felvásárlók az elszámolás lehetőségét nem tudják kihasználni. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság először is leszögezi, hogy az intézkedés az állam számára egyértelműen állami források kiesésével jár. Ezért az intézkedést állami forrásból nyújtják. A kieső adó a célvállalkozásokhoz és a kockázatitőke-társaságokhoz kerül, mivel ezek az intézkedés kedvezményezettjei. A veszteség elhatárolására vonatkozó, olyan célvállalkozásokra érvényes kevésbé szigorú rendelkezések, amelyekben kockázatitőke-társaság szerzett részesedést, gazdasági előnyt jelentenek a vállalkozások e két csoportja számára, és lehetővé teszik számukra, hogy adót takarítsanak meg. A célvállalkozás először is a veszteség elhatárolásából tesz szert haszonra, mivel ez lehetővé teszi számára, hogy elszámolja a veszteségeket, és ezáltal kevesebb adót fizessen, amit egyébként a visszaélések megakadályozását célzó előírások kizárnának. A kockázatitőke-társaság annyiban csaknem közvetlen kedvezményhez jut, hogy az egyéb felvásárlók az elszámolás lehetőségét nem tudják kihasználni.

| (75) | Mivel az adómegtakarítás lényegében csak akkor érhető el, ha kockázatitőke-társaságok célvállalkozásokba fektetnek be, a célvállalkozások közvetetten is kedvezményhez jutnak. Az intézkedés ugyanis ösztönzőt kínál a kockázatitőke-társaságoknak, amely arra indítja őket, hogy célvállalkozásokba, ne pedig más olyan vállalkozásokba fektessenek be, amelyek pusztán gazdasági megfontolások alapján a kockázatitőke-befektetők számára szóba jöhetnének. A célvállalkozások emiatt más mértékben és más feltételekkel juthatnak kockázati tőkéhez, mint az intézkedés nélkül. Az intézkedés ebből következően alkalmas arra, hogy közvetetten erősítse a célvállalkozások tőkebázisát. |
| --- | --- |

(75)

Mivel az adómegtakarítás lényegében csak akkor érhető el, ha kockázatitőke-társaságok célvállalkozásokba fektetnek be, a célvállalkozások közvetetten is kedvezményhez jutnak. Az intézkedés ugyanis ösztönzőt kínál a kockázatitőke-társaságoknak, amely arra indítja őket, hogy célvállalkozásokba, ne pedig más olyan vállalkozásokba fektessenek be, amelyek pusztán gazdasági megfontolások alapján a kockázatitőke-befektetők számára szóba jöhetnének. A célvállalkozások emiatt más mértékben és más feltételekkel juthatnak kockázati tőkéhez, mint az intézkedés nélkül. Az intézkedés ebből következően alkalmas arra, hogy közvetetten erősítse a célvállalkozások tőkebázisát.

| (76) | Ezenkívül vissza kell utasítani Németországnak azt az érvelését, miszerint ez az intézkedés – még ha nem is zárható ki, hogy a célvállalkozás fogalmának meghatározása magában foglalja a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat – az ilyen vállalkozások számára nem jelent előnyt. Németország érvelése szerint egy olyan célvállalkozás, amely nehéz helyzetben van, nem ér el nyereséget, amely kiegyenlítené a veszteségeket és adóztatható lenne. Ezért az ilyen vállalkozások esetében lényegtelen a korábbi időszakokból származó veszteség felhasználásának lehetősége. A MoRaKG ebből következően a közösségi fogalommeghatározás értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára nem jelent előnyt. A Bizottság nézete szerint ez az érvelés nem következetes, mivel a nehéz helyzetben lévő vállalkozás vagy „kiürített társaság” felvásárlója valójában adózási okból különösen érdekelt lehet annak elhatárolt veszteségében. |
| --- | --- |

(76)

Ezenkívül vissza kell utasítani Németországnak azt az érvelését, miszerint ez az intézkedés – még ha nem is zárható ki, hogy a célvállalkozás fogalmának meghatározása magában foglalja a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat – az ilyen vállalkozások számára nem jelent előnyt. Németország érvelése szerint egy olyan célvállalkozás, amely nehéz helyzetben van, nem ér el nyereséget, amely kiegyenlítené a veszteségeket és adóztatható lenne. Ezért az ilyen vállalkozások esetében lényegtelen a korábbi időszakokból származó veszteség felhasználásának lehetősége. A MoRaKG ebből következően a közösségi fogalommeghatározás értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozások számára nem jelent előnyt. A Bizottság nézete szerint ez az érvelés nem következetes, mivel a nehéz helyzetben lévő vállalkozás vagy „kiürített társaság” felvásárlója valójában adózási okból különösen érdekelt lehet annak elhatárolt veszteségében.

| (77) | Ezek az előnyök ezért alkalmasak arra, hogy hátrányosan érintsék a versenyt. A kockázatitőke-társaságok esetében a Bizottság ezt a kritériumot a (71) preambulumbekezdésben megvizsgálta az iparűzési adó szabályozása szempontjából. A célvállalkozásokat illetően a Bizottság megállapítja, hogy ezek a vállalkozások minden elképzelhető gazdasági ágazatban működhetnek, vagyis olyan gazdasági ágazatokban is, amelyekben Közösségen belüli kereskedelem folyik vagy folyhat. Ezért a számukra nyújtott gazdasági előny alkalmas arra, hogy hátrányosan érintse a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(77)

Ezek az előnyök ezért alkalmasak arra, hogy hátrányosan érintsék a versenyt. A kockázatitőke-társaságok esetében a Bizottság ezt a kritériumot a (71) preambulumbekezdésben megvizsgálta az iparűzési adó szabályozása szempontjából. A célvállalkozásokat illetően a Bizottság megállapítja, hogy ezek a vállalkozások minden elképzelhető gazdasági ágazatban működhetnek, vagyis olyan gazdasági ágazatokban is, amelyekben Közösségen belüli kereskedelem folyik vagy folyhat. Ezért a számukra nyújtott gazdasági előny alkalmas arra, hogy hátrányosan érintse a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (78) | Másodszor, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés vitathatatlanul szelektív. |
| --- | --- |

(78)

Másodszor, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés vitathatatlanul szelektív.

| (79) | Harmadszor, a Bizottság megállapítja, hogy Németországnak nem sikerült bizonyítania, hogy az intézkedés összeegyeztethető a német adórendszer jellegével és logikájával. Még ha igaz is lenne, hogy a veszteség felhasználására vonatkozó korlátozás különös nehézséget jelent a kockázatitőke-piac számára, és emiatt indokolt lenne a különleges bánásmód, ez a Bizottság álláspontja szerint nem indokolná Németország által meghatározott, adófizetők közötti megkülönböztetést, mivel a veszteség elhatárolásának tilalma alól nem mentik fel a teljes kockázatitőke-szektort. Ha helyesek lennének Németország feltételezései, nem állna fenn objektív indok arra, hogy kizárják az intézkedésekből azokat a vállalkozásokat, amelyek ugyanazokba a célvállalkozásokba fektetnek be, de nem kockázatitőke-társaságok. Azok a vállalkozások azonban, amelyek nem kockázatitőke-társaságok, csak abban a ritka esetben vehetik igénybe az intézkedést, ha egy kockázatitőke-társaságtól vásárolnak fel egy célvállalkozásban lévő részesedést. Ezt az álláspontot a BVK 5.2. szakaszban ismertetett észrevételei is megerősítik. |
| --- | --- |

(79)

Harmadszor, a Bizottság megállapítja, hogy Németországnak nem sikerült bizonyítania, hogy az intézkedés összeegyeztethető a német adórendszer jellegével és logikájával. Még ha igaz is lenne, hogy a veszteség felhasználására vonatkozó korlátozás különös nehézséget jelent a kockázatitőke-piac számára, és emiatt indokolt lenne a különleges bánásmód, ez a Bizottság álláspontja szerint nem indokolná Németország által meghatározott, adófizetők közötti megkülönböztetést, mivel a veszteség elhatárolásának tilalma alól nem mentik fel a teljes kockázatitőke-szektort. Ha helyesek lennének Németország feltételezései, nem állna fenn objektív indok arra, hogy kizárják az intézkedésekből azokat a vállalkozásokat, amelyek ugyanazokba a célvállalkozásokba fektetnek be, de nem kockázatitőke-társaságok. Azok a vállalkozások azonban, amelyek nem kockázatitőke-társaságok, csak abban a ritka esetben vehetik igénybe az intézkedést, ha egy kockázatitőke-társaságtól vásárolnak fel egy célvállalkozásban lévő részesedést. Ezt az álláspontot a BVK 5.2. szakaszban ismertetett észrevételei is megerősítik.

| (80) | Ezen túlmenően az intézkedés nem tűnik összeegyeztethetőnek a német adórendszer jellegével és logikájával, mivel nem támasztották alá, hogy a veszteség felhasználására vonatkozó korlátozás miért jelent különös nehézséget a kockázatitőke-társaságok számára akkor, ha célvállalkozásokba fektetnek be, és miért nem jelent különös nehézséget akkor, ha ugyanazokat a tevékenységeket folytatva más olyan vállalkozásokat, például jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásokat látnak el tőkével, amelyek számára szintén nehézséget jelenthet a kockázati tőkéhez való hozzájutás (különösen fiatal, innovatív vállalkozások). |
| --- | --- |

(80)

Ezen túlmenően az intézkedés nem tűnik összeegyeztethetőnek a német adórendszer jellegével és logikájával, mivel nem támasztották alá, hogy a veszteség felhasználására vonatkozó korlátozás miért jelent különös nehézséget a kockázatitőke-társaságok számára akkor, ha célvállalkozásokba fektetnek be, és miért nem jelent különös nehézséget akkor, ha ugyanazokat a tevékenységeket folytatva más olyan vállalkozásokat, például jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásokat látnak el tőkével, amelyek számára szintén nehézséget jelenthet a kockázati tőkéhez való hozzájutás (különösen fiatal, innovatív vállalkozások).

| (81) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy Németország a veszteségek továbbvitele során a visszaélések megakadályozását célzó intézkedések 2.4.1. szakaszban már említett, a vállalkozások adózásának reformjáról szóló 2008. évi törvénnyel elvégzett szigorításával állapította meg az új általános adóelőírást ezen a területen. Ezeket a visszaélések megakadályozását célzó intézkedéseket tennék részben meg nem történtté a veszteség elhatárolására vonatkozó kevésbé szigorú, a vállalkozások kiválasztott csoportjára érvényes intézkedésekkel, amit a 2008 óta érvényes adórendszer jellege és logikája láthatóan nem indokol. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy Németország a veszteségek továbbvitele során a visszaélések megakadályozását célzó intézkedések 2.4.1. szakaszban már említett, a vállalkozások adózásának reformjáról szóló 2008. évi törvénnyel elvégzett szigorításával állapította meg az új általános adóelőírást ezen a területen. Ezeket a visszaélések megakadályozását célzó intézkedéseket tennék részben meg nem történtté a veszteség elhatárolására vonatkozó kevésbé szigorú, a vállalkozások kiválasztott csoportjára érvényes intézkedésekkel, amit a 2008 óta érvényes adórendszer jellege és logikája láthatóan nem indokol.

| (82) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a bejelentett veszteség továbbvitelére vonatkozó intézkedés esetében az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett, célvállalkozásoknak és kockázatitőke-társaságoknak nyújtott állami támogatásról van szó. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a bejelentett veszteség továbbvitelére vonatkozó intézkedés esetében az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett, célvállalkozásoknak és kockázatitőke-társaságoknak nyújtott állami támogatásról van szó.

7.1.3.   Adókedvezmények a magánbefektetők számára

| (83) | Mint azt a 4.3. szakasz ismertette, Németország kijelentette, hogy ez az intézkedés egyáltalán nem képez állami támogatást, mivel a kedvezményezettek természetes személyek. Németország ugyanakkor azt állítja, hogy az intézkedés révén nem keletkezik a célvállalkozások számára bizonyítható és számszerűsíthető előny, és az intézkedés így nincs hatással a részesedések árára. A magánbefektetők adómegtakarítása – Németország állítása szerint – valóban csekély, és csak a befektető sikeres kilépése esetén realizálódik. Az intézkedés Németország álláspontja szerint ezért csak csekély mértékben ösztönzi a célvállalkozásokba való befektetést. Ennek megfelelően a célvállalkozások és más vállalkozások közötti versenyt az intézkedés csak csekély mértékben torzítja. |
| --- | --- |

(83)

Mint azt a 4.3. szakasz ismertette, Németország kijelentette, hogy ez az intézkedés egyáltalán nem képez állami támogatást, mivel a kedvezményezettek természetes személyek. Németország ugyanakkor azt állítja, hogy az intézkedés révén nem keletkezik a célvállalkozások számára bizonyítható és számszerűsíthető előny, és az intézkedés így nincs hatással a részesedések árára. A magánbefektetők adómegtakarítása – Németország állítása szerint – valóban csekély, és csak a befektető sikeres kilépése esetén realizálódik. Az intézkedés Németország álláspontja szerint ezért csak csekély mértékben ösztönzi a célvállalkozásokba való befektetést. Ennek megfelelően a célvállalkozások és más vállalkozások közötti versenyt az intézkedés csak csekély mértékben torzítja.

| (84) | Mint a 2.1. szakaszban szerepel, az intézkedés miatt évi 30 millió EUR összegű állami forrás esik ki Németországban. Az intézkedést következésképpen állami forrásból finanszírozzák. |
| --- | --- |

(84)

Mint a 2.1. szakaszban szerepel, az intézkedés miatt évi 30 millió EUR összegű állami forrás esik ki Németországban. Az intézkedést következésképpen állami forrásból finanszírozzák.

| (85) | A szóban forgó intézkedés az adóösztönzők révén arra indítja a magánszemélyeket, hogy a vállalkozások kiválasztott csoportjába (vagyis a célvállalkozásokba) fektessenek be, ne pedig más olyan vállalkozásokba, amelyek pusztán gazdasági megfontolások alapján a kockázatitőke-befektetők számára szóba jöhetnének. A célvállalkozások emiatt más mértékben és más feltételekkel juthatnak kockázati tőkéhez, mint az intézkedés nélkül. Az intézkedés ebből következően alkalmas arra, hogy közvetetten erősítse a célvállalkozások tőkebázisát. Ez a végkövetkeztetés akkor is tartható, ha a befektetőknek nyújtott adóelőnyt jövőbeni nyereségektől teszik függővé, és az összeg – mint Németország és a harmadik felek hangsúlyozzák – viszonylag csekély. Az intézkedés jellegéből adódóan nehéz előzetesen pontosan számszerűsíteni azt az előnyt, amelyre a célvállalkozások az intézkedésből fakadóan szert tesznek (17). Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy a célvállalkozásoknak juttatott támogatás esetében mindig de minimis összegekről van szó. Ezen túlmenően azt, hogy a bizonyos vállalkozásokba befektető magánszemélyeknek nyújtott adókedvezmény esetében, függetlenül az egy magánszemélynek nyújtott előny mértékétől, az e vállalkozások javát szolgáló állami támogatásról lehet szó, a Bíróság is megerősítette (18). |
| --- | --- |

(85)

A szóban forgó intézkedés az adóösztönzők révén arra indítja a magánszemélyeket, hogy a vállalkozások kiválasztott csoportjába (vagyis a célvállalkozásokba) fektessenek be, ne pedig más olyan vállalkozásokba, amelyek pusztán gazdasági megfontolások alapján a kockázatitőke-befektetők számára szóba jöhetnének. A célvállalkozások emiatt más mértékben és más feltételekkel juthatnak kockázati tőkéhez, mint az intézkedés nélkül. Az intézkedés ebből következően alkalmas arra, hogy közvetetten erősítse a célvállalkozások tőkebázisát. Ez a végkövetkeztetés akkor is tartható, ha a befektetőknek nyújtott adóelőnyt jövőbeni nyereségektől teszik függővé, és az összeg – mint Németország és a harmadik felek hangsúlyozzák – viszonylag csekély. Az intézkedés jellegéből adódóan nehéz előzetesen pontosan számszerűsíteni azt az előnyt, amelyre a célvállalkozások az intézkedésből fakadóan szert tesznek (17). Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy a célvállalkozásoknak juttatott támogatás esetében mindig de minimis összegekről van szó. Ezen túlmenően azt, hogy a bizonyos vállalkozásokba befektető magánszemélyeknek nyújtott adókedvezmény esetében, függetlenül az egy magánszemélynek nyújtott előny mértékétől, az e vállalkozások javát szolgáló állami támogatásról lehet szó, a Bíróság is megerősítette (18).

| (86) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a jövedelemadó-kedvezményre vonatkozó intézkedés szelektív, és korlátozott számú vállalkozást részesít előnyben, mivel számukra a szokásos piaci feltételekhez képest jobb hozzáférést biztosít a kockázati tőkéhez. Az előnyt állami forrásból nyújtják, mivel alapjában véve csökkent adóbevételekkel teremtenek a magánszemélyek számára piaci ösztönzőket, amelyek arra indítják őket, hogy a célvállalkozásokat lássák el tőkével, ne pedig más olyan vállalkozásokat, amelyek a jövedelmi kilátások alapján a tőkebefektetők számára rendes körülmények között szóba jöhetnének. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a jövedelemadó-kedvezményre vonatkozó intézkedés szelektív, és korlátozott számú vállalkozást részesít előnyben, mivel számukra a szokásos piaci feltételekhez képest jobb hozzáférést biztosít a kockázati tőkéhez. Az előnyt állami forrásból nyújtják, mivel alapjában véve csökkent adóbevételekkel teremtenek a magánszemélyek számára piaci ösztönzőket, amelyek arra indítják őket, hogy a célvállalkozásokat lássák el tőkével, ne pedig más olyan vállalkozásokat, amelyek a jövedelmi kilátások alapján a tőkebefektetők számára rendes körülmények között szóba jöhetnének.

| (87) | A (77) preambulumbekezdés fejti ki, hogy ez a támogatás mennyiben érintheti hátrányosan a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(87)

A (77) preambulumbekezdés fejti ki, hogy ez a támogatás mennyiben érintheti hátrányosan a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (88) | A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a módosított adókedvezményre vonatkozó intézkedés esetében az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett, célvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásról van szó. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy a módosított adókedvezményre vonatkozó intézkedés esetében az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében vett, célvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásról van szó.

7.2.   Összeegyeztethetőség az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal

7.2.1.   Az intézkedés bejelentése

| (89) | Németország bevezetése előtt bejelentette a MoRaKG-t, és ezzel eleget tett az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettségeinek. Mivel a MoRaKG valamennyi intézkedésének az a közös célja, hogy támogassa a vállalkozások magán kockázati tőkével való ellátását, a Bizottság a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás alapján vizsgálta a közös piaccal való összeegyeztethetőségüket. |
| --- | --- |

(89)

Németország bevezetése előtt bejelentette a MoRaKG-t, és ezzel eleget tett az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettségeinek. Mivel a MoRaKG valamennyi intézkedésének az a közös célja, hogy támogassa a vállalkozások magán kockázati tőkével való ellátását, a Bizottság a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás alapján vizsgálta a közös piaccal való összeegyeztethetőségüket.

| (90) | A Bizottság emellett azt is megvizsgálta, hogy a szóban forgó intézkedésekre alkalmazandók-e további állami támogatási keretek vagy rendeletek, mint például a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott támogatások közösségi keretrendszere (19), a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (20) (a továbbiakban „általános csoportmentességi rendelet”) és a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendelet (21). A vizsgált intézkedésekkel ellentétben e közösségi keret, illetve rendeletek kizárják hatályuk alól a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat és a hajógyártásban, szén- és acéliparban tevékenykedő vállalkozásokat, és/vagy a támogathatóságot a kkv-kre korlátozzák. A Bizottság az előbbi okok miatt úgy véli, hogy e közösségi keret és rendeletek hatálya kizárja a bejelentett intézkedésekre való alkalmazandóságukat. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság emellett azt is megvizsgálta, hogy a szóban forgó intézkedésekre alkalmazandók-e további állami támogatási keretek vagy rendeletek, mint például a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott támogatások közösségi keretrendszere (19), a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK rendelet (általános csoportmentességi rendelet) (20) (a továbbiakban „általános csoportmentességi rendelet”) és a Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1998/2006/EK rendelet (21). A vizsgált intézkedésekkel ellentétben e közösségi keret, illetve rendeletek kizárják hatályuk alól a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat és a hajógyártásban, szén- és acéliparban tevékenykedő vállalkozásokat, és/vagy a támogathatóságot a kkv-kre korlátozzák. A Bizottság az előbbi okok miatt úgy véli, hogy e közösségi keret és rendeletek hatálya kizárja a bejelentett intézkedésekre való alkalmazandóságukat.

7.2.2.   Iparűzési adóval kapcsolatos intézkedés

| (91) | Mint azt a 7.1.1. szakasz ismertette, az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés a kockázatitőke-társaságokat előnyben részesítő állami támogatást képez. Ez az intézkedés mindazonáltal nem kínál kifejezett ösztönzőket a kockázatitőke-társaságoknak, hogy kockázatitőke-befektetéseket eszközöljenek, hanem csupán lehetővé teszi számukra, hogy nagyobb pénzügyi forrásokkal rendelkezzenek, amelynek felhasználásáról szabadon dönthetnek (vagyis magasabb osztalékkifizetést partnereik számára). |
| --- | --- |

(91)

Mint azt a 7.1.1. szakasz ismertette, az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés a kockázatitőke-társaságokat előnyben részesítő állami támogatást képez. Ez az intézkedés mindazonáltal nem kínál kifejezett ösztönzőket a kockázatitőke-társaságoknak, hogy kockázatitőke-befektetéseket eszközöljenek, hanem csupán lehetővé teszi számukra, hogy nagyobb pénzügyi forrásokkal rendelkezzenek, amelynek felhasználásáról szabadon dönthetnek (vagyis magasabb osztalékkifizetést partnereik számára).

| (92) | A jelen intézkedéssel szemben a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás szerint nem adható állami támogatás kockázati tőke formájában a nagyvállalkozásoknak, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak és a hajógyártás, a szén- és az acélipar ipari ágazatok vállalkozásainak. Az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés azonban előnyben részesítheti az ilyenfajta vállalkozásokat, különösen a nagyvállalkozásokat. Ezért az intézkedés hatálya nem egyeztethető össze a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatással. |
| --- | --- |

(92)

A jelen intézkedéssel szemben a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás szerint nem adható állami támogatás kockázati tőke formájában a nagyvállalkozásoknak, a nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak és a hajógyártás, a szén- és az acélipar ipari ágazatok vállalkozásainak. Az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés azonban előnyben részesítheti az ilyenfajta vállalkozásokat, különösen a nagyvállalkozásokat. Ezért az intézkedés hatálya nem egyeztethető össze a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatással.

| (93) | Az intézkedés nem egyeztethető össze a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4. pontjával, mivel nem teljesülnek e pont alkalmazásának különleges előfeltételei. Így a befektetési részösszegek maximális mértéke a 4. pont szerint egy tizenkét hónapos időszak során kedvezményezettenként nem haladhatja meg az 1,5 millió EUR-t. A vizsgált intézkedés nem határoz meg ilyen felső határt. Továbbá, a kockázatitőke-befektetésről szóló iránymutatás szerint az állami támogatási intézkedések keretében nyújtott finanszírozásnak a kisvállalkozások esetében a bővítési szakaszra, a középvállalkozások esetében pedig a korai szakaszra kell korlátozódnia. Ezek az előfeltételek nem teljesülnek, mivel a célvállalkozások nagyvállalkozások is lehetnek. |
| --- | --- |

(93)

Az intézkedés nem egyeztethető össze a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4. pontjával, mivel nem teljesülnek e pont alkalmazásának különleges előfeltételei. Így a befektetési részösszegek maximális mértéke a 4. pont szerint egy tizenkét hónapos időszak során kedvezményezettenként nem haladhatja meg az 1,5 millió EUR-t. A vizsgált intézkedés nem határoz meg ilyen felső határt. Továbbá, a kockázatitőke-befektetésről szóló iránymutatás szerint az állami támogatási intézkedések keretében nyújtott finanszírozásnak a kisvállalkozások esetében a bővítési szakaszra, a középvállalkozások esetében pedig a korai szakaszra kell korlátozódnia. Ezek az előfeltételek nem teljesülnek, mivel a célvállalkozások nagyvállalkozások is lehetnek.

| (94) | Az intézkedés nincs összhangban a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 6. és 7.1. pontja szerinti halmozódási és jelentési előírásokkal. |
| --- | --- |

(94)

Az intézkedés nincs összhangban a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 6. és 7.1. pontja szerinti halmozódási és jelentési előírásokkal.

| (95) | A Bizottság úgy látja továbbá, hogy nem vizsgálhatja az intézkedést abból a szempontból, hogy összeegyeztethető-e a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 5. pontjának rendelkezéseivel. Az állami támogatásnak a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás szerint olyan meghatározott piaci hiányosságra kell irányulnia, amelynek léte megfelelően bizonyítható. Németország nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a célvállalkozásokat meghatározott piaci hiányosság érintené. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság úgy látja továbbá, hogy nem vizsgálhatja az intézkedést abból a szempontból, hogy összeegyeztethető-e a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 5. pontjának rendelkezéseivel. Az állami támogatásnak a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás szerint olyan meghatározott piaci hiányosságra kell irányulnia, amelynek léte megfelelően bizonyítható. Németország nem nyújtott be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a célvállalkozásokat meghatározott piaci hiányosság érintené.

| (96) | A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés nem egyeztethető össze a közös piaccal. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés nem egyeztethető össze a közös piaccal.

7.2.3.   Veszteségek levonása

| (97) | Mint azt a 7.1.2. szakasz ismertette, a veszteség továbbvitelére vonatkozó intézkedés a kockázatitőke-társaságok és a célvállalkozások szintjén állami támogatást képez. A támogatásra a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4.2. pont d) alpontja értelmében vett adózási ösztönző formájában kerül sor. |
| --- | --- |

(97)

Mint azt a 7.1.2. szakasz ismertette, a veszteség továbbvitelére vonatkozó intézkedés a kockázatitőke-társaságok és a célvállalkozások szintjén állami támogatást képez. A támogatásra a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4.2. pont d) alpontja értelmében vett adózási ösztönző formájában kerül sor.

| (98) | A Bizottság a jelen intézkedést a már a (92), (93), (94) és (95) preambulumbekezdésben ismertetett okokból nem tekintheti összeegyeztethetőnek a közös piaccal; nincs összhangban sem a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 2.1. pontja szerinti kizárási kritériumokkal, sem a 6. és 7.1. pont szerinti halmozódási és jelentési előírásokkal, sem a 4. pontban előírt feltételekkel; ezenkívül nem bizonyított a piaci hiányosság fennállása, amely a célvállalkozásokat és a kockázatitőke-társaságokat érintené, ezért a Bizottság nem vizsgálhatja meg alaposabban a szóban forgó intézkedések kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 5. pontjával való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság a jelen intézkedést a már a (92), (93), (94) és (95) preambulumbekezdésben ismertetett okokból nem tekintheti összeegyeztethetőnek a közös piaccal; nincs összhangban sem a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 2.1. pontja szerinti kizárási kritériumokkal, sem a 6. és 7.1. pont szerinti halmozódási és jelentési előírásokkal, sem a 4. pontban előírt feltételekkel; ezenkívül nem bizonyított a piaci hiányosság fennállása, amely a célvállalkozásokat és a kockázatitőke-társaságokat érintené, ezért a Bizottság nem vizsgálhatja meg alaposabban a szóban forgó intézkedések kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 5. pontjával való összeegyeztethetőségét.

| (99) | Az intézkedésben nem zárják ki a célvállalkozásban lévő meglévő részesedések megszerzését (kiváltási tőke). A kiváltási finanszírozás azonban a „kockázati tőke” kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás szerinti fogalommeghatározása alapján nem megengedett. |
| --- | --- |

(99)

Az intézkedésben nem zárják ki a célvállalkozásban lévő meglévő részesedések megszerzését (kiváltási tőke). A kiváltási finanszírozás azonban a „kockázati tőke” kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás szerinti fogalommeghatározása alapján nem megengedett.

| (100) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az adókedvezmény jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásokba befektető kockázatitőke-társaságokra való korlátozása ellentmondani látszik az intézkedés kinyilvánított céljának, amely a kockázatitőke-befektetések előmozdítása. A fiatal, innovatív vállalkozások ugyanis, amelyeknek kockázati tőkére van szükségük, a jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásén kívül más jogi formát is választhatnak. A jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozás jogi formájában működő fiatal, innovatív vállalkozásokat az intézkedés nem részesítené kedvezményben. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az adókedvezmény jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásokba befektető kockázatitőke-társaságokra való korlátozása ellentmondani látszik az intézkedés kinyilvánított céljának, amely a kockázatitőke-befektetések előmozdítása. A fiatal, innovatív vállalkozások ugyanis, amelyeknek kockázati tőkére van szükségük, a jogi személyiséggel rendelkező vállalkozásén kívül más jogi formát is választhatnak. A jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozás jogi formájában működő fiatal, innovatív vállalkozásokat az intézkedés nem részesítené kedvezményben.

| (101) | A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy a veszteség elhatárolására vonatkozó intézkedés nem egyeztethető össze a közös piaccal. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság ezért arra az eredményre jut, hogy a veszteség elhatárolására vonatkozó intézkedés nem egyeztethető össze a közös piaccal.

7.2.4.   Adókedvezmények a magánbefektetők számára

| (102) | Mint azt a 7.1.3. szakasz ismertette, a jövedelemadó-kedvezményre vonatkozó intézkedés a célvállalkozások szintjén közvetett állami támogatást képez. Mivel az intézkedés ösztönzőket teremt a magánszemélyek számára, hogy a célvállalkozásokba fektessenek be, előnyben részesítheti a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4.2. pontjának d) pontja szerinti kockázatitőke-befektetéseket. |
| --- | --- |

(102)

Mint azt a 7.1.3. szakasz ismertette, a jövedelemadó-kedvezményre vonatkozó intézkedés a célvállalkozások szintjén közvetett állami támogatást képez. Mivel az intézkedés ösztönzőket teremt a magánszemélyek számára, hogy a célvállalkozásokba fektessenek be, előnyben részesítheti a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 4.2. pontjának d) pontja szerinti kockázatitőke-befektetéseket.

| (103) | A Bizottság a jelen intézkedést a már a (92), (93), (94) és (95) preambulumbekezdésben ismertetett okokból nem tekintheti összeegyeztethetőnek a közös piaccal; nincs összhangban sem a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 2.1. pontja szerinti kizárási kritériumokkal, sem a 6. és 7.1. pont szerinti halmozódási és jelentési előírásokkal, sem a 4. pontban előírt feltételekkel; ezenkívül nem bizonyított a piaci hiányosság fennállása, amely a célvállalkozásokat és a kockázatitőke-társaságokat érintené, ezért a Bizottság nem vizsgálhatja felül alaposabban a szóban forgó intézkedések kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 5. pontjával való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság a jelen intézkedést a már a (92), (93), (94) és (95) preambulumbekezdésben ismertetett okokból nem tekintheti összeegyeztethetőnek a közös piaccal; nincs összhangban sem a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 2.1. pontja szerinti kizárási kritériumokkal, sem a 6. és 7.1. pont szerinti halmozódási és jelentési előírásokkal, sem a 4. pontban előírt feltételekkel; ezenkívül nem bizonyított a piaci hiányosság fennállása, amely a célvállalkozásokat és a kockázatitőke-társaságokat érintené, ezért a Bizottság nem vizsgálhatja felül alaposabban a szóban forgó intézkedések kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 5. pontjával való összeegyeztethetőségét.

| (104) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a jövedelemadó-kedvezményre vonatkozó intézkedés a jelenlegi formájában a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás szerint nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. Mivel azonban a magánszemélyeknek viszonylag csekély ösztönzőket adnak, amelyek a célvállalkozásokba való befektetésre indítanak, és így a célvállalkozások számára nyújtott előny is csekély lenne, az intézkedés vélhetően csak csekély mértékben torzítaná a célvállalkozások és a nem célvállalkozás vállalkozások közötti versenyt. Másrészről az intézkedés annyiban alkalmas arra, hogy általános pozitív hatást fejtsen ki, hogy hozzájárulhat ahhoz, hogy a kockázati tőkét igénylő vállalkozásokat megbízható gazdasági szempontok alapján lássák el kockázati tőkével. A magánbefektetők ugyanis a szóba jöhető célvállalkozásokat a tőkebefektetés jövedelmi kilátásai alapján választják ki. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedés az e határozat 3. cikkében felsorolt feltételek teljesítésével összhangba hozható a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás előfeltételeivel. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a jövedelemadó-kedvezményre vonatkozó intézkedés a jelenlegi formájában a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás szerint nem tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. Mivel azonban a magánszemélyeknek viszonylag csekély ösztönzőket adnak, amelyek a célvállalkozásokba való befektetésre indítanak, és így a célvállalkozások számára nyújtott előny is csekély lenne, az intézkedés vélhetően csak csekély mértékben torzítaná a célvállalkozások és a nem célvállalkozás vállalkozások közötti versenyt. Másrészről az intézkedés annyiban alkalmas arra, hogy általános pozitív hatást fejtsen ki, hogy hozzájárulhat ahhoz, hogy a kockázati tőkét igénylő vállalkozásokat megbízható gazdasági szempontok alapján lássák el kockázati tőkével. A magánbefektetők ugyanis a szóba jöhető célvállalkozásokat a tőkebefektetés jövedelmi kilátásai alapján választják ki. A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedés az e határozat 3. cikkében felsorolt feltételek teljesítésével összhangba hozható a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás előfeltételeivel.

7.3.   Összeegyeztethetőség a közös piaccal

| (105) | Az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés és a veszteség elhatárolására vonatkozó intézkedés, amely a kockázatitőke-társaságokat előnyben részesítheti, ütközik a közös piac szabályaival, különös tekintettel az EK-Szerződés 43. cikke értelmében vett letelepedés szabadságával (lásd a 3.5. szakaszt). |
| --- | --- |

(105)

Az iparűzési adóra vonatkozó intézkedés és a veszteség elhatárolására vonatkozó intézkedés, amely a kockázatitőke-társaságokat előnyben részesítheti, ütközik a közös piac szabályaival, különös tekintettel az EK-Szerződés 43. cikke értelmében vett letelepedés szabadságával (lásd a 3.5. szakaszt).

| (106) | Németország magyarázata szerint a MoRaKG részletes rendelkezéseket tartalmaz a kockázatitőke-társaságok szerkezetére és üzleti tevékenységére vonatkozóan. Ide- tartoznak különösen a kockázatitőke-társaságok tranzakcióinak típusaira, befektetési politikájára, a vállalatcsoportokba való integrálódásuk kérdésére és a kockázatitőke-társaságokban lévő részesedések minimális névértékére vonatkozó előírások. Ezek az előírások valamennyi kockázatitőke-társaságra alkalmazandók lennének. A külföldi tőkebefektetési társaságok német állandó telephelyei esetében nem biztosítható, hogy a társaság egésze betartsa az előírásokat. A német állandó telephely csupán korlátozott elismerése ebből következően lehetőséget adna az előírások megkerülésére és ezáltal tényleges érvénytelenítésére. Minden pénzügyi felügyeleti hatóság a mindenkori nemzeti előírások alapján felügyeli a hatáskörébe tartozó vállalkozásokat, amely előírások jelentős része az uniós joggal harmonizált. A kockázatitőke-finanszírozás területén azonban nem harmonizálták ilyen módon az uniós joggal a felügyeleti előírásokat. |
| --- | --- |

(106)

Németország magyarázata szerint a MoRaKG részletes rendelkezéseket tartalmaz a kockázatitőke-társaságok szerkezetére és üzleti tevékenységére vonatkozóan. Ide- tartoznak különösen a kockázatitőke-társaságok tranzakcióinak típusaira, befektetési politikájára, a vállalatcsoportokba való integrálódásuk kérdésére és a kockázatitőke-társaságokban lévő részesedések minimális névértékére vonatkozó előírások. Ezek az előírások valamennyi kockázatitőke-társaságra alkalmazandók lennének. A külföldi tőkebefektetési társaságok német állandó telephelyei esetében nem biztosítható, hogy a társaság egésze betartsa az előírásokat. A német állandó telephely csupán korlátozott elismerése ebből következően lehetőséget adna az előírások megkerülésére és ezáltal tényleges érvénytelenítésére. Minden pénzügyi felügyeleti hatóság a mindenkori nemzeti előírások alapján felügyeli a hatáskörébe tartozó vállalkozásokat, amely előírások jelentős része az uniós joggal harmonizált. A kockázatitőke-finanszírozás területén azonban nem harmonizálták ilyen módon az uniós joggal a felügyeleti előírásokat.

| (107) | A Bizottság versenyjogi aggályait nem oszlatták el. Először is, a Németországon kívüli székhellyel és németországi állandó telephellyel rendelkező EK- és EGT-vállalkozásoknak alapvetően támogathatóknak kellene lenniük, ha bizonyítani tudják, hogy teljesítik a támogatási szabályokban felsorolt előfeltételeket és a kockázatitőke-társaságok szerkezetére és üzleti tevékenységére vonatkozó rendelkezéseket (amennyiben ezek összeegyeztethetők az EK-Szerződéssel). Az az érv, miszerint a BaFin nem képes arra, hogy felügyelje ezeket a társaságokat, nem jelenti szükségszerűen sem azt, hogy ezek versenyelőnyt élveznek a Németországban letelepedett társaságokkal szemben, sem azt, hogy ezek ténylegesen nem felelnek meg a támogatási szabályokban felsorolt előfeltételeknek és a kockázatitőke-társaságok szerkezetére és üzleti tevékenységére vonatkozó rendelkezéseknek. Ez az érv ezért önmagában nem elegendő az EK-Szerződés egyik alapvető szabályától való eltéréshez. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság versenyjogi aggályait nem oszlatták el. Először is, a Németországon kívüli székhellyel és németországi állandó telephellyel rendelkező EK- és EGT-vállalkozásoknak alapvetően támogathatóknak kellene lenniük, ha bizonyítani tudják, hogy teljesítik a támogatási szabályokban felsorolt előfeltételeket és a kockázatitőke-társaságok szerkezetére és üzleti tevékenységére vonatkozó rendelkezéseket (amennyiben ezek összeegyeztethetők az EK-Szerződéssel). Az az érv, miszerint a BaFin nem képes arra, hogy felügyelje ezeket a társaságokat, nem jelenti szükségszerűen sem azt, hogy ezek versenyelőnyt élveznek a Németországban letelepedett társaságokkal szemben, sem azt, hogy ezek ténylegesen nem felelnek meg a támogatási szabályokban felsorolt előfeltételeknek és a kockázatitőke-társaságok szerkezetére és üzleti tevékenységére vonatkozó rendelkezéseknek. Ez az érv ezért önmagában nem elegendő az EK-Szerződés egyik alapvető szabályától való eltéréshez.

| (108) | Összefoglalóan megállapítható, hogy a Bizottságnak az a benyomása, hogy Németország ugyanezt a célt kevésbé diszkriminatív eszközökkel is elérhetné (22). Így a támogatási szabályokban felsorolt előfeltételek teljesítéséről meg lehetne győződni például a BaFin-hez felülvizsgálat céljából önkéntesen benyújtott beadványok, a külföldi felügyeleti hatóság igazolása vagy független könyvvizsgálói jelentés segítségével is. Németországnak ezért lehetővé kellene tennie a németországi állandó székhellyel rendelkező külföldi társaságok számára annak igazolását, hogy megfelelnek a támogatási szabályokban felsorolt előfeltételeknek és a kockázatitőke-társaságok szerkezetére és üzleti tevékenységére vonatkozó rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(108)

Összefoglalóan megállapítható, hogy a Bizottságnak az a benyomása, hogy Németország ugyanezt a célt kevésbé diszkriminatív eszközökkel is elérhetné (22). Így a támogatási szabályokban felsorolt előfeltételek teljesítéséről meg lehetne győződni például a BaFin-hez felülvizsgálat céljából önkéntesen benyújtott beadványok, a külföldi felügyeleti hatóság igazolása vagy független könyvvizsgálói jelentés segítségével is. Németországnak ezért lehetővé kellene tennie a németországi állandó székhellyel rendelkező külföldi társaságok számára annak igazolását, hogy megfelelnek a támogatási szabályokban felsorolt előfeltételeknek és a kockázatitőke-társaságok szerkezetére és üzleti tevékenységére vonatkozó rendelkezéseknek.

| (109) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az iparűzési adóra vonatkozó rendelkezés és a veszteség elhatárolására vonatkozó rendelkezés nem egyeztethető össze a közös piaccal, mivel ütközik az EK-Szerződés 43. cikkének értelmében vett letelepedés szabadságának alapelvével. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy az iparűzési adóra vonatkozó rendelkezés és a veszteség elhatárolására vonatkozó rendelkezés nem egyeztethető össze a közös piaccal, mivel ütközik az EK-Szerződés 43. cikkének értelmében vett letelepedés szabadságának alapelvével.

8.   KÖVETKEZTETÉS

| (110) | A Bizottság az iparűzésiadó-kötelezettséggel kapcsolatos állami támogatási intézkedést nem tekinti összeegyeztethetőnek az EK-Szerződéssel. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság az iparűzésiadó-kötelezettséggel kapcsolatos állami támogatási intézkedést nem tekinti összeegyeztethetőnek az EK-Szerződéssel.

| (111) | A Bizottság a veszteség elhatárolásával kapcsolatos támogatási intézkedést a kockázatitőke-társaságok által megszerzett célvállalkozások esetében nem tekinti összeegyeztethetőnek az EK-Szerződéssel. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság a veszteség elhatárolásával kapcsolatos támogatási intézkedést a kockázatitőke-társaságok által megszerzett célvállalkozások esetében nem tekinti összeegyeztethetőnek az EK-Szerződéssel.

| (112) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az e határozat 3. cikkében felsorolt feltételek teljesítésével szavatolható a magánbefektetőket célzó, adókedvezményre vonatkozó intézkedés EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége, |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az e határozat 3. cikkében felsorolt feltételek teljesítésével szavatolható a magánbefektetőket célzó, adókedvezményre vonatkozó intézkedés EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által tervezett, a tőkebefektetések általános feltételeinek korszerűsítéséről szóló törvény (MoRaKG) 1. cikkének 19. §-án és 4. cikkén alapuló állami támogatási program nem összeegyeztethető a közös piaccal.

Az állami támogatási szabályok ezért nem hajthatók végre.

2. cikk

A Németország által tervezett, a MoRaKG 1. cikkének 20. §-án alapuló állami támogatási program a 3. cikkben felsorolt feltételeknek való megfelelés esetén összeegyeztethető a közös piaccal.

3. cikk

A MoRaKG 1. cikkének 20. §-a szerinti állami támogatási programot úgy módosítják, hogy teljesüljenek a következő előfeltételek:

| — | a „célvállalkozások” fogalommeghatározását az általános csoportmentességi rendelet (23) I. mellékletében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett kis- és középvállalkozásokra korlátozzák, |
| --- | --- |

—

a „célvállalkozások” fogalommeghatározását az általános csoportmentességi rendelet (23) I. mellékletében szereplő fogalommeghatározás értelmében vett kis- és középvállalkozásokra korlátozzák,

| — | a „célvállalkozás” fogalommeghatározása kizárja a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat és a hajógyártás, szén- és acélipari ágazatokban működő vállalkozásokat, |
| --- | --- |

—

a „célvállalkozás” fogalommeghatározása kizárja a nehéz helyzetben lévő vállalkozásokat és a hajógyártás, szén- és acélipari ágazatokban működő vállalkozásokat,

| — | a maximális befektetési részösszeg egy-egy tizenkét hónapos időszak során megcélzott kkv-nként legfeljebb 1,5 millió EUR, és magvető, induló és bővítési finanszírozásra korlátozódik; |
| --- | --- |

—

a maximális befektetési részösszeg egy-egy tizenkét hónapos időszak során megcélzott kkv-nként legfeljebb 1,5 millió EUR, és magvető, induló és bővítési finanszírozásra korlátozódik;

| — | Németország egy olyan mechanizmust dolgoz ki, amellyel szavatolható, hogy az intézkedés összhangban legyen a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 6. és 7.1. pontja szerinti halmozódási és jelentési előírásokkal; |
| --- | --- |

—

Németország egy olyan mechanizmust dolgoz ki, amellyel szavatolható, hogy az intézkedés összhangban legyen a kockázatitőke-befektetésekről szóló iránymutatás 6. és 7.1. pontja szerinti halmozódási és jelentési előírásokkal;

| — | A megcélzott kkv-ben meglévő részesedések megszerzése (kiváltási tőke) kizárt; |
| --- | --- |

—

A megcélzott kkv-ben meglévő részesedések megszerzése (kiváltási tőke) kizárt;

| — | A célvállalkozás jogi formáját illetően nem állnak fenn különös feltételek. |
| --- | --- |

—

A célvállalkozás jogi formáját illetően nem állnak fenn különös feltételek.

4. cikk

Németország e határozat közzétételét követően két hónapon belül közli a Bizottsággal, hogy milyen intézkedéseket hozott a határozatnak való megfelelés érdekében.

5. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2009. szeptember 30-án.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 60., 2009.3.14., 9. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  A magántőke-befektetési társaságokat az illetékes legfelsőbb tartományi hatóság (Oberste Landesbehörde) jegyzi be. Ilyen bejegyzés a magán tőkebefektetések minden fajtája esetében megengedett.

3

Oberste Landesbehörde

(4)  A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.)

4

(5)  Einkommensteuerliche Behandlung von Venture Capital und Private Equity Fonds; Abgrenzung der privaten Vermögensverwaltung vom Gewerbebetrieb (A kockázati és magántőkealapok kezelése a jövedelemadó szempontjából; a magán vagyonkezelés elhatárolása az ipari vagy kereskedelmi tevékenységtől); a BMF 2003. november 20-i útmutatója, Szövetségi Adóügyi Közlöny (Bundessteuerblatt) 2004, I. rész, 1. szám, 40. o.

5

Bundessteuerblatt

(6)  Szövetségi Adóügyi Közlöny (Bundessteuerblatt) II. 2001, 809. o.

6

Bundessteuerblatt

(7)  Az alap nem tarthat fenn az alap vagyonának kezelése céljából jelentős saját szervezetet. Ha az alap saját irodát működtet, ez nem jelent gondot, ha nem lépi túl a nagy magánvagyon esetében szokásos mértéket.

7

(8)  Kereskedelmi infekció – más néven a jövedelmek átminősítése – forog fenn például akkor, ha egy iparűzési adó hatálya alá nem tartozó jogalany pótlólagosan egy ipari vagy kereskedelmi tevékenységbe is belekezd. Ez a tevékenység ezután annyiban átminősíti („átszínezi”) a jogalany egészét, hogy az az iparűzési adó hatálya alá kerül, akkor is, ha az ipari vagy kereskedelmi tevékenység csak tevékenységének csekély részét teszi ki.

8

(9)  Az ipari vagy kereskedelmi tevékenység meghatározása szerint olyan önálló, tartós tevékenység, amelyet haszonszerzési céllal folytatnak (nem kedvtelésből), amely az általános gazdasági forgalom része (túlmegy a családtagok és barátok számára nyújtott szolgáltatásokon), és amely sem mezőgazdasági tevékenységnek, sem szabad foglalkozás (mint például ügyvéd, orvos, művész vagy tanár) gyakorlásának nem tekinthető. A vagyonkezelést olyan tevékenységként határozzák meg, amelyet a vagyon hasznosítása jellemez abban az értelemben, hogy a fenntartandó vagyonból hasznot húznak, és az alapvető vagyonelemek kihasználása átcsoportosítás útján döntően nem kerül előtérbe. Különös jelentősége van az ipari vagy kereskedelmi tevékenységként vagy vagyonkezelésként való besorolásnak az értékpapír- vagy ingatlanbefektetések esetében. Amennyiben ipari vagy kereskedelmi tevékenység által bevételek keletkeznek, úgy minden elidegenítésből származó nyereség adóköteles, és egyben az iparűzési adó hatálya alá is tartozik. Amennyiben pusztán vagyonkezelésről van szó, úgy a különböző forrásokból származó jövedelmek adókötelesek, de az alapul szolgáló befektetések lehetséges elidegenítése bizonyos körülmények között mentesül az elidegenítésből származó nyereség megadóztatása alól (és az iparűzési adó alól is).

9

(10)  A befektetésekről szóló törvény (Investmentgesetz) 48. §-ának értelmében.

10

Investmentgesetz

(11)  A befektetésekről szóló törvény (Investmentgesetz) 50. §-ának értelmében.

11

Investmentgesetz

(12)  HL C 384., 1998.12.10., 3. o.

12

(13)  Azt a tényt, hogy a meghatározott vállalkozásokba befektető magánszemélyeknek adott adókedvezmények az e vállalkozásoknak szóló állami támogatást képezhetnek, a Bíróság is megerősítette (lásd a C-156/98 számú, Németország kontra Bizottság ügyet, EBHT 2000, I-6857).

13

Németország

Bizottság

(14)  HL C 194., 2006.8.18., 2. o.

14

(15)  A célvállalkozás MoRaKG szerinti fogalommeghatározása nem egyezik az EU kis- és középvállalkozásokra vonatkozó meghatározásával. Azzal a feltétellel kapcsolatban például, hogy a célvállalkozás a részesedés kockázatitőke-társaság általi megszerzésekor legfeljebb 20 millió EUR saját tőkével rendelkezhet, a Bizottság a következőket állapítja meg: A mérlegfőösszeg a saját tőke és a kötelezettségek összegéből tevődik össze. A kötelezettségek rendszerint lényegesen nagyobb összeget tesznek ki a saját tőkénél. Ebből következően a célvállalkozások könnyen átléphetik a kkv-k mérlegfőösszegére vonatkozó 43 millió EUR küszöbértéket. Ezen túlmenően a célvállalkozás fogalommeghatározása nem tartalmazza a foglalkoztatottak létszámára vonatkozó 250 fős határt és a forgalomra vonatkozó 50 millió EUR összegű határt.

15

(16)  Vö. a német Bundestag pénzügyi bizottságának véleményével – BT-Drucks. 16/9829, 5. o.-tól: „a jogszabály értelmezése kapcsán az eddigi közigazgatási rendelet ezért kiegészítő jelleggel továbbra is alkalmazandó marad”.

16

(17)  Kifejezetten nehéz előzetesen megállapítani, hogy milyen különbség lenne azon tőke összege és feltételei között, amelyet az intézkedés nélkül nyújtanának, illetve az intézkedésből adódó összeg/feltételek között.

17

(18)  C-156/98 sz. Németország kontra Bizottság ügy, EBHT 2000., I-6857, 64. pont: „Amint azt ezen ítélet 30. pontja is megállapította, először is abból kell kiindulni, hogy a vitatott támogatási szabállyal támogatást nyújtanak a kedvezményezett vállalkozások működtetéséhez; [...].”

18

Németország

Bizottság

(19)  HL C 323., 2006.12.30., 1. o.

19

(20)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

20

(21)  HL L 379., 2006.12.28., 5. o.

21

(22)  Így például Franciaország a N 629/07. számú állami támogatás esetében (HL C 206., 2009.9.1., 1. o.) meghatározta azt a lehetőséget, hogy az olyan külföldi befektetési szerkezeteknek is állami támogatást nyújt, amelyek hasonlóak a Franciaországban letelepedett szerkezetekhez, amelyekre a vizsgált állami támogatás irányult. További példa az N 36/09. számú állami támogatás (HL C 186., 2009.8.8., 3. o.).

22

(23)  Lásd a 20. lábjegyzetet.

23

---