# Uradni list L 1/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.001.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 1 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 535. januar 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.001.slv

Uradni list

Evropske unije

L 1

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 535. januar 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1/2010 z dne 4. januarja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 2/2010 z dne 4. januarja 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 3 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 3/2010 z dne 4. januarja 2010 o spremembi Uredbe (EU) št. 1290/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. januarja 2010 | 5 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/1/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. decembra 2009 o obnovitvi mandata Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah | 8 |
| | | 2010/2/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 24. decembra 2009 o določitvi seznama sektorjev in delov sektorjev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2

  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10251)

   (
  1
  ) | 10 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (EU) št. 1/2010 z dne 4. januarja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (EU) št. 2/2010 z dne 4. januarja 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

3

Uredba Komisije (EU) št. 3/2010 z dne 4. januarja 2010 o spremembi Uredbe (EU) št. 1290/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. januarja 2010

5

SKLEPI

2010/1/EU

*

Sklep Komisije z dne 23. decembra 2009 o obnovitvi mandata Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah

8

2010/2/EU

*

Sklep Komisije z dne 24. decembra 2009 o določitvi seznama sektorjev in delov sektorjev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2

  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10251)

   (
  1
  )

2

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10251)

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 5.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 1/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1/2010

z dne 4. januarja 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 45,8 |
| TN | 99,9 |
| TR | 86,1 |
| ZZ | 77,3 |
| 0707 00 05 | EG | 196,3 |
| MA | 80,6 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 136,7 |
| 0709 90 70 | MA | 31,0 |
| TR | 98,5 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,9 |
| MA | 55,7 |
| TR | 55,5 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 20 10 | MA | 74,9 |
| ZZ | 74,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 53,3 |
| IL | 67,2 |
| TR | 76,3 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | CA | 101,1 |
| CN | 97,4 |
| US | 95,5 |
| ZZ | 98,0 |
| 0808 20 50 | US | 103,1 |
| ZZ | 103,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

45,8

TN

99,9

TR

86,1

ZZ

77,3

0707 00 05

EG

196,3

MA

80,6

TR

133,3

ZZ

136,7

0709 90 70

MA

31,0

TR

98,5

ZZ

64,8

0805 10 20

EG

57,9

MA

55,7

TR

55,5

ZZ

56,4

0805 20 10

MA

74,9

ZZ

74,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

53,3

IL

67,2

TR

76,3

US

75,0

ZZ

68,0

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

CA

101,1

CN

97,4

US

95,5

ZZ

98,0

0808 20 50

US

103,1

ZZ

103,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 5.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 1/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 2/2010

z dne 4. januarja 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1271/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 1271/2009 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 339, 22.12.2009, str. 32.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 5. januarja 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 42,90 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,90 | 2,03 |
| 1701 12 10 (1) | 42,90 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,90 | 1,74 |
| 1701 91 00 (2) | 49,28 | 2,69 |
| 1701 99 10 (2) | 49,28 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,28 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,49 | 0,22 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

42,90

0,00

1701 11 90 (1)

42,90

2,03

1701 12 10 (1)

42,90

0,00

1701 12 90 (1)

42,90

1,74

1701 91 00 (2)

49,28

2,69

1701 99 10 (2)

49,28

0,00

1701 99 90 (2)

49,28

0,00

1702 90 95 (3)

0,49

0,22

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 5.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 1/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 1/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 3/2010

z dne 4. januarja 2010

o spremembi Uredbe (EU) št. 1290/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 1. januarja 2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. januarja 2010, so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 1290/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 1. januarja 2010, so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 1290/2009 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (EU) št. 1290/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (EU) št. 1290/2009.

| (3) | Uredbo (EU) št. 1290/2009 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) št. 1290/2009 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (EU) št. 1290/2009 se nadomestita z besedilom iz prilog k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 5. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 347, 24.12.2009, str. 11.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 5. januarja 2010

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 2,44 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 38,56 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 18,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 18,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 38,56 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

2,44

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

38,56

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

18,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

18,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

38,56

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

31.12.2009

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 150,20 | 109,83 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 135,93 | 125,93 | 105,93 | 98,22 |
| Premija za Zaliv | — | 8,71 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 7,46 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

150,20

109,83

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

135,93

125,93

105,93

98,22

Premija za Zaliv

—

8,71

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

7,46

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 22,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | — EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

22,39 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

— EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

SKLEPI

| 5.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 1/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 1/8

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. decembra 2009

o obnovitvi mandata Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah

(2010/1/EU)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Novembra 1991 je Evropska komisija z ustanovitvijo skupine svetovalcev za etična vprašanja biotehnologije (GAEIB) sklenila vključiti etiko v proces odločanja na področju politike raziskovanja in tehnološkega razvoja Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Novembra 1991 je Evropska komisija z ustanovitvijo skupine svetovalcev za etična vprašanja biotehnologije (GAEIB) sklenila vključiti etiko v proces odločanja na področju politike raziskovanja in tehnološkega razvoja Skupnosti.

| (2) | Komisija je 16. decembra 1997 sklenila zamenjati GAEIB z Evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah (EGE) in razširiti mandat skupine na vsa področja uporabe znanosti in tehnologije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 16. decembra 1997 sklenila zamenjati GAEIB z Evropsko skupino za etiko v znanosti in novih tehnologijah (EGE) in razširiti mandat skupine na vsa področja uporabe znanosti in tehnologije.

| (3) | Mandat skupine EGE je bil z nekoliko spremenjenimi pristojnostmi s Sklepom Komisije z dne 26. marca 2001 obnovljen za obdobje štirih let (C(2001) 691). |
| --- | --- |

(3)

Mandat skupine EGE je bil z nekoliko spremenjenimi pristojnostmi s Sklepom Komisije z dne 26. marca 2001 obnovljen za obdobje štirih let (C(2001) 691).

| (4) | Trenutni mandat skupine EGE je bil sprejet 11. maja 2005 s Sklepom Komisije 2005/383/ES (1) in podaljšan s Sklepom Komisije 2009/757/ES (2). |
| --- | --- |

(4)

Trenutni mandat skupine EGE je bil sprejet 11. maja 2005 s Sklepom Komisije 2005/383/ES (1) in podaljšan s Sklepom Komisije 2009/757/ES (2).

| (5) | Mandat skupine bi bilo sedaj primerno obnoviti za obdobje petih let in tako imenovati nove člane, vendar pa ta sklep ne vpliva na možnost, da nova Komisija preuči vsebino mandata. |
| --- | --- |

(5)

Mandat skupine bi bilo sedaj primerno obnoviti za obdobje petih let in tako imenovati nove člane, vendar pa ta sklep ne vpliva na možnost, da nova Komisija preuči vsebino mandata.

| (6) | Naslednji sklep tako nadomesti Sklep 2009/757/ES – |
| --- | --- |

(6)

Naslednji sklep tako nadomesti Sklep 2009/757/ES –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Komisija je sklenila podaljšati mandat Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah (EGE) za obdobje petih let.

Člen 2

Naloge

Naloga skupine EGE je svetovati Komisiji o etičnih vprašanjih v zvezi z znanostmi in novimi tehnologijami, bodisi na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo. Parlament in Svet lahko usmerita pozornost Komisije na vprašanja, za katera menita, da so etično bolj pomembna. Kadar želi Komisija mnenje skupine EGE, določi rok za oddajo tega mnenja.

Člen 3

Sestava – Imenovanje

1.   Člane skupine EGE imenuje predsednik Komisije.

2.   Veljajo naslednja pravila:

| — | Člani so imenovani „ad personam“. V tem smislu svetujejo Komisiji neodvisno od zunanjih vplivov. Skupina EGE je neodvisno, pluralistično in multidisciplinarno telo. |
| --- | --- |

—

Člani so imenovani „ad personam“. V tem smislu svetujejo Komisiji neodvisno od zunanjih vplivov. Skupina EGE je neodvisno, pluralistično in multidisciplinarno telo.

| — | Skupina EGE ima največ 15 članov. |
| --- | --- |

—

Skupina EGE ima največ 15 članov.

| — | Vsak član skupine EGE je imenovan za obdobje petih let. Imenovanje se lahko podaljša za največ dva mandata. |
| --- | --- |

—

Vsak član skupine EGE je imenovan za obdobje petih let. Imenovanje se lahko podaljša za največ dva mandata.

| — | Izbor članov skupine EGE se izvrši na podlagi javnega razpisa za zbiranje ponudb. Dodatne vloge, predložene kako drugače, bodo prav tako upoštevane v izbirnem postopku. |
| --- | --- |

—

Izbor članov skupine EGE se izvrši na podlagi javnega razpisa za zbiranje ponudb. Dodatne vloge, predložene kako drugače, bodo prav tako upoštevane v izbirnem postopku.

| — | Komisija objavi seznam članov skupine EGE v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

—

Komisija objavi seznam članov skupine EGE v Uradnem listu Evropske unije.

| — | Primerni kandidati, ki ne bodo imenovani za člane, se uvrstijo na rezervni seznam. |
| --- | --- |

—

Primerni kandidati, ki ne bodo imenovani za člane, se uvrstijo na rezervni seznam.

| — | Predsednik lahko prvotnega člana, ki ni več sposoben učinkovito sodelovati pri delu skupine, ali prvotnega člana, ki odstopi, nadomesti za preostanek mandata z drugim članom z rezervnega seznama. |
| --- | --- |

—

Predsednik lahko prvotnega člana, ki ni več sposoben učinkovito sodelovati pri delu skupine, ali prvotnega člana, ki odstopi, nadomesti za preostanek mandata z drugim članom z rezervnega seznama.

Člen 4

Način dela

1.   Člani skupine EGE med sabo izvolijo predsednika in podpredsednika za čas trajanja mandata.

2.   Predsednik Komisije potrdi delovni program EGE, vključno s pregledi izpolnjevanja etičnih meril, ki jih predlaga skupina EGE na lastno pobudo. Urad evropskih strateških svetovalcev (BEPA) Komisije, ki tesno sodeluje s predsednikom skupine EGE, je odgovoren za organizacijo dela skupine EGE in njenega sekretariata.

3.   Zasedanja skupine EGE so zaupna. Izven teh zasedanj se lahko skupina EGE o svojem delu posvetuje z zadevnimi oddelki Komisije in po potrebi povabi k izmenjavi mnenj predstavnike nevladnih organizacij ali reprezentativne organizacije. Dnevni red zasedanj skupine EGE se razdeli pristojnim službam Komisije.

4.   Skupina EGE zaseda običajno na sedežu Komisije skladno s pogoji in načini ter časovnim načrtom, kot določi Komisija. Skupina EGE se v 12 mesečnem obdobju sestane najmanj šestkrat, kar pomeni približno 12 delovnih dni na leto. Od članov se pričakuje, da se udeležijo najmanj štirih zasedanj v letu.

5.   Za pripravo mnenja lahko skupina EGE v okviru razpoložljivih sredstev za to dejavnost:

| — | povabi strokovnjake s posebnimi strokovnimi pristojnostmi, da vodijo in informirajo skupino, če se to zdi uporabno in/ali potrebno, |
| --- | --- |

—

povabi strokovnjake s posebnimi strokovnimi pristojnostmi, da vodijo in informirajo skupino, če se to zdi uporabno in/ali potrebno,

| — | izvede študijo z namenom zbrati vse potrebne znanstvene in tehnične podatke, |
| --- | --- |

—

izvede študijo z namenom zbrati vse potrebne znanstvene in tehnične podatke,

| — | sestavi delovno skupino, ki se bo ukvarjala s posebnimi vprašanji, |
| --- | --- |

—

sestavi delovno skupino, ki se bo ukvarjala s posebnimi vprašanji,

| — | organizira javno okroglo mizo za pospeševanje dialoga in zagotavljanje preglednosti za vsako izdelano mnenje, |
| --- | --- |

—

organizira javno okroglo mizo za pospeševanje dialoga in zagotavljanje preglednosti za vsako izdelano mnenje,

| — | vzpostavi tesne stike z oddelki Komisije, ki obravnavajo teme, s katerimi se ukvarja skupina, |
| --- | --- |

—

vzpostavi tesne stike z oddelki Komisije, ki obravnavajo teme, s katerimi se ukvarja skupina,

| — | vzpostavi tesnejše stike s predstavniki različnih etičnih teles v Evropski uniji in državah prosilkah. |
| --- | --- |

—

vzpostavi tesnejše stike s predstavniki različnih etičnih teles v Evropski uniji in državah prosilkah.

6.   Vsako mnenje se objavi takoj po sprejetju. Kadar mnenje ni sprejeto soglasno, se dodajo tudi nasprotna stališča. V primeru operativne zahteve za hitro svetovanje o določeni temi, se izdelajo kratke izjave, ki jim po potrebi sledi podrobna analiza, pri čemer je – kot pri vsakem mnenju – potrebna preglednost zagotovljena. Mnenja skupine EGE se vedno nanašajo na stanje tehnologije v času, ko je bilo mnenje izdano. Skupina EGE se lahko odloči posodobiti mnenje, če se ji zdi to potrebno.

7.   Skupina EGE sprejme svoj poslovnik.

8.   Pred iztekom mandata izdela EGE pod vodstvom predsednika poročilo o dejavnostih, ki se objavi.

Člen 5

Stroški zasedanj

Potne stroške in nadomestila za zasedanja skupine EGE krije Komisija v skladu s svojimi predpisi.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sklep bo objavljen v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan imenovanja novih članov skupine EGE. Nadomestil bo Sklep 2009/757/ES.

V Bruslju, 23. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 127, 20.5.2005, str. 17.

1

(2)  UL L 270, 15.10.2009, str. 18.

2

---

| 5.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 1/10

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 24. decembra 2009

o določitvi seznama sektorjev in delov sektorjev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 10251)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/2/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 10a(13) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), mora biti prodaja pravic na dražbi osnovno načelo za dodeljevanje pravic do emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), mora biti prodaja pravic na dražbi osnovno načelo za dodeljevanje pravic do emisij toplogrednih plinov.

| (2) | Unija podpira ambiciozni mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, katerega cilj je omejitev globalnega zvišanja temperature na 2 °C. Če druge razvite države in drugi veliki onesnaževalci, ki izpuščajo toplogredne pline, ne bodo sodelovali pri navedenem mednarodnem sporazumu, bi se lahko povečale emisije toplogrednih plinov v tretjih državah, kjer industrija ne bi bila izpostavljena enakim omejitvam emisij CO2 („premestitev emisij CO2“), to pa bi preprečilo okoljsko celovitost in pozitivni učinek ukrepov Unije. Zaradi tveganja premestitve emisij CO2 Direktiva 2003/87/ES določa, da bi morala Unija ob upoštevanju rezultata mednarodnih pogajanj brezplačno dodeliti pravice v višini 100 % količine, določene v skladu z ukrepi iz člena 10a(1) Direktive 2003/87/ES sektorjem ali delom sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. |
| --- | --- |

(2)

Unija podpira ambiciozni mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, katerega cilj je omejitev globalnega zvišanja temperature na 2 °C. Če druge razvite države in drugi veliki onesnaževalci, ki izpuščajo toplogredne pline, ne bodo sodelovali pri navedenem mednarodnem sporazumu, bi se lahko povečale emisije toplogrednih plinov v tretjih državah, kjer industrija ne bi bila izpostavljena enakim omejitvam emisij CO2 („premestitev emisij CO2“), to pa bi preprečilo okoljsko celovitost in pozitivni učinek ukrepov Unije. Zaradi tveganja premestitve emisij CO2 Direktiva 2003/87/ES določa, da bi morala Unija ob upoštevanju rezultata mednarodnih pogajanj brezplačno dodeliti pravice v višini 100 % količine, določene v skladu z ukrepi iz člena 10a(1) Direktive 2003/87/ES sektorjem ali delom sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2.

| (3) | Komisija do 31. decembra 2009 in vsakih 5 let po tem datumu določi seznam sektorjev ali delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2 (v nadaljnjem besedilu: seznam sektorjev in delov sektorjev), in sicer na podlagi meril iz odstavkov 14 do 17 člena 10a Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(3)

Komisija do 31. decembra 2009 in vsakih 5 let po tem datumu določi seznam sektorjev ali delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2 (v nadaljnjem besedilu: seznam sektorjev in delov sektorjev), in sicer na podlagi meril iz odstavkov 14 do 17 člena 10a Direktive 2003/87/ES.

| (4) | V skladu s členom 10a(14) Direktive 2003/87/ES Komisija zaradi določitve sektorja ali delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2, oceni na ravni Unije, kolikšna je verjetnost za zadevni sektor ali del sektorja, da na ustrezni ravni razčlenitve prenese neposredni strošek potrebnih pravic in posredne stroške višjih cen električne energije, ki so posledica izvajanja Direktive 2003/87/ES, na cene proizvodov brez večje izgube tržnega deleža na račun naprav zunaj Unije, ki so manj učinkovite glede emisij CO2. Te ocene temeljijo na povprečni ceni ogljika v skladu z oceno vpliva Komisije, ki spremlja Sveženj izvedbenih ukrepov za cilje Unije o podnebnih spremembah in obnovljivi energiji za leto 2020, in če so razpoložljivi, na podatkih o trgovanju, proizvodnji in dodani vrednosti iz zadnjih treh let za posamezen sektor ali del sektorja. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 10a(14) Direktive 2003/87/ES Komisija zaradi določitve sektorja ali delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2, oceni na ravni Unije, kolikšna je verjetnost za zadevni sektor ali del sektorja, da na ustrezni ravni razčlenitve prenese neposredni strošek potrebnih pravic in posredne stroške višjih cen električne energije, ki so posledica izvajanja Direktive 2003/87/ES, na cene proizvodov brez večje izgube tržnega deleža na račun naprav zunaj Unije, ki so manj učinkovite glede emisij CO2. Te ocene temeljijo na povprečni ceni ogljika v skladu z oceno vpliva Komisije, ki spremlja Sveženj izvedbenih ukrepov za cilje Unije o podnebnih spremembah in obnovljivi energiji za leto 2020, in če so razpoložljivi, na podatkih o trgovanju, proizvodnji in dodani vrednosti iz zadnjih treh let za posamezen sektor ali del sektorja.

| (5) | V skladu s členom 10a(15) Direktive 2003/87/ES velja sektor ali del sektorja za izpostavljenega visokemu tveganju premestitve emisij CO2, če bi vsota neposrednih in posrednih dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja navedene direktive, lahko povzročila znatno povečanje stroškov proizvodnje, izračunanih kot delež bruto dodane vrednosti, za najmanj 5 %, in če intenzivnost trgovine s tretjimi državami, opredeljena kot razmerje med skupno vrednostjo izvoza tretjim državam plus z vrednostjo uvoza iz tretjih držav in skupno tržno velikostjo za Unijo (letni promet in skupni uvoz iz tretjih držav), presega 10 %. V skladu s členom 10a(16) Direktive 2003/87/ES velja sektor ali del sektorja za izpostavljenega visokemu tveganju premestitve emisij CO2 tudi, če bi vsota neposrednih in posrednih dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja Direktive 2003/87/ES, lahko povzročila zelo visoko povečanje stroškov proizvodnje, izračunanih kot delež bruto dodane vrednosti, za najmanj 30 %, ali če intenzivnost trgovine s tretjimi državami, opredeljena kot razmerje med skupno vrednostjo izvoza tretjim državam plus z vrednostjo uvoza iz tretjih držav in skupno tržno velikostjo za Unijo (letni promet in skupni uvoz iz tretjih držav), presega 30 %. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 10a(15) Direktive 2003/87/ES velja sektor ali del sektorja za izpostavljenega visokemu tveganju premestitve emisij CO2, če bi vsota neposrednih in posrednih dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja navedene direktive, lahko povzročila znatno povečanje stroškov proizvodnje, izračunanih kot delež bruto dodane vrednosti, za najmanj 5 %, in če intenzivnost trgovine s tretjimi državami, opredeljena kot razmerje med skupno vrednostjo izvoza tretjim državam plus z vrednostjo uvoza iz tretjih držav in skupno tržno velikostjo za Unijo (letni promet in skupni uvoz iz tretjih držav), presega 10 %. V skladu s členom 10a(16) Direktive 2003/87/ES velja sektor ali del sektorja za izpostavljenega visokemu tveganju premestitve emisij CO2 tudi, če bi vsota neposrednih in posrednih dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja Direktive 2003/87/ES, lahko povzročila zelo visoko povečanje stroškov proizvodnje, izračunanih kot delež bruto dodane vrednosti, za najmanj 30 %, ali če intenzivnost trgovine s tretjimi državami, opredeljena kot razmerje med skupno vrednostjo izvoza tretjim državam plus z vrednostjo uvoza iz tretjih držav in skupno tržno velikostjo za Unijo (letni promet in skupni uvoz iz tretjih držav), presega 30 %.

| (6) | Da bi določili seznam sektorjev in delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2, bi bilo treba kot izhodišče oceniti tveganje premestitve emisij CO2 na trimestni ravni (raven NACE 3) ali, kadar so na voljo ustrezni podatki, na štirimestni ravni (raven NACE 4). Sektorji in deli sektorjev bi morali biti vključeni v seznam sektorjev in delov sektorjev z uporabo čim natančnejšega poimenovanja NACE. Nekateri sektorji na ravni NACE 4, ki ne veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2, so bili razčlenjeni, med temi pa je bilo ocenjenih nekaj ustreznih delov sektorjev, katerih vpliv se je zaradi nekaterih njihovih značilnosti izkazal za bistveno drugačnega od preostanka sektorja. |
| --- | --- |

(6)

Da bi določili seznam sektorjev in delov sektorjev, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2, bi bilo treba kot izhodišče oceniti tveganje premestitve emisij CO2 na trimestni ravni (raven NACE 3) ali, kadar so na voljo ustrezni podatki, na štirimestni ravni (raven NACE 4). Sektorji in deli sektorjev bi morali biti vključeni v seznam sektorjev in delov sektorjev z uporabo čim natančnejšega poimenovanja NACE. Nekateri sektorji na ravni NACE 4, ki ne veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2, so bili razčlenjeni, med temi pa je bilo ocenjenih nekaj ustreznih delov sektorjev, katerih vpliv se je zaradi nekaterih njihovih značilnosti izkazal za bistveno drugačnega od preostanka sektorja.

| (7) | Informacije, potrebne za določitev na podlagi meril iz odstavkov 14 do 17 člena 10a Direktive 2003/87/ES, so se zbirale od decembra 2008 od držav članic, Eurostata, iz javno in komercialno dostopnih virov ter od industrijskih združenj. Informacije, ki niso bile pridobljene od držav članic ali iz drugih javnih virov, so bile preverjene. Poleg tega so bili uporabljeni tudi zaupni podatki, ki jih obdeluje Eurostat. |
| --- | --- |

(7)

Informacije, potrebne za določitev na podlagi meril iz odstavkov 14 do 17 člena 10a Direktive 2003/87/ES, so se zbirale od decembra 2008 od držav članic, Eurostata, iz javno in komercialno dostopnih virov ter od industrijskih združenj. Informacije, ki niso bile pridobljene od držav članic ali iz drugih javnih virov, so bile preverjene. Poleg tega so bili uporabljeni tudi zaupni podatki, ki jih obdeluje Eurostat.

| (8) | Podatki iz „neodvisne evidence transakcij Skupnosti“ (Community Independent Transaction Log, v nadaljnjem besedilu: CITL) veljajo za najbolj natančno, zanesljivo in pregledno oceno emisij CO2 za sektorje, katerih dejavnosti so bile navedene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, preden je bila spremenjena z Direktivo 2009/29/ES, in so bili zato uporabljeni kot glavni vir pri izračunu neposrednih stroškov pravic za navedene sektorje. |
| --- | --- |

(8)

Podatki iz „neodvisne evidence transakcij Skupnosti“ (Community Independent Transaction Log, v nadaljnjem besedilu: CITL) veljajo za najbolj natančno, zanesljivo in pregledno oceno emisij CO2 za sektorje, katerih dejavnosti so bile navedene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, preden je bila spremenjena z Direktivo 2009/29/ES, in so bili zato uporabljeni kot glavni vir pri izračunu neposrednih stroškov pravic za navedene sektorje.

| (9) | Glede emisij iz proizvodnih procesov novih dejavnosti in toplogrednih plinov, vključenih v Prilogo I k Direktivi 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/29/ES, so bili za nekatere sektorje z večjim številom manjših naprav ali naprav, ki so bile v obdobjih 2005–2007 in 2008–2012 izključene iz shem trgovanja z emisijami, za katere ni bilo na voljo podatkov iz CITL ali pa emisij ni bilo mogoče pripisati na ravni NACE 4, za zadevna leta zbrani podatki od držav članic in iz popisa toplogrednih plinov Unije. Za oceno porabe električne energije, uporabljeno za izračun posrednih stroškov zaradi višjih cen električne energije, podatki Eurostata niso na voljo, tako da se podatki, pridobljeni neposredno od držav članic, lahko štejejo za najbolj zanesljive podatke, ki so na voljo. Pri oceni bruto dodane vrednosti so bili uporabljeni podatki iz Eurostatove strukturne statistike podjetij, saj veljajo za najbolj natančen vir. Podatki o trgovini med državami članicami in s tretjimi državami, ki jih je sporočil Eurostat v podatkovno bazo Comtex, veljajo za najbolj zanesljive podatke o skupni vrednosti izvoza v tretje države in uvoza iz tretjih držav ter o skupnem letnem prometu v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Glede emisij iz proizvodnih procesov novih dejavnosti in toplogrednih plinov, vključenih v Prilogo I k Direktivi 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/29/ES, so bili za nekatere sektorje z večjim številom manjših naprav ali naprav, ki so bile v obdobjih 2005–2007 in 2008–2012 izključene iz shem trgovanja z emisijami, za katere ni bilo na voljo podatkov iz CITL ali pa emisij ni bilo mogoče pripisati na ravni NACE 4, za zadevna leta zbrani podatki od držav članic in iz popisa toplogrednih plinov Unije. Za oceno porabe električne energije, uporabljeno za izračun posrednih stroškov zaradi višjih cen električne energije, podatki Eurostata niso na voljo, tako da se podatki, pridobljeni neposredno od držav članic, lahko štejejo za najbolj zanesljive podatke, ki so na voljo. Pri oceni bruto dodane vrednosti so bili uporabljeni podatki iz Eurostatove strukturne statistike podjetij, saj veljajo za najbolj natančen vir. Podatki o trgovini med državami članicami in s tretjimi državami, ki jih je sporočil Eurostat v podatkovno bazo Comtex, veljajo za najbolj zanesljive podatke o skupni vrednosti izvoza v tretje države in uvoza iz tretjih držav ter o skupnem letnem prometu v Uniji.

| (10) | Ocene so temeljile na povprečni ceni ogljika v skladu z oceno vpliva Komisije, ki spremlja sveženj izvedbenih ukrepov za cilje Unije o podnebnih spremembah in obnovljivi energiji za leto 2020 (3). Cena ogljika, ki sledi iz najbolj relevantnih scenarijev, vključno s Skupnim izvajanjem in Mehanizmom čistega razvoja, znaša 30 EUR na tono ekvivalenta CO2. |
| --- | --- |

(10)

Ocene so temeljile na povprečni ceni ogljika v skladu z oceno vpliva Komisije, ki spremlja sveženj izvedbenih ukrepov za cilje Unije o podnebnih spremembah in obnovljivi energiji za leto 2020 (3). Cena ogljika, ki sledi iz najbolj relevantnih scenarijev, vključno s Skupnim izvajanjem in Mehanizmom čistega razvoja, znaša 30 EUR na tono ekvivalenta CO2.

| (11) | Pri oceni neposrednih dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja Direktive 2003/87/ES, je treba upoštevati znesek pravic, ki jih bodo morali kupiti v sektorju, da ne bi bil izpostavljen visokemu tveganju premestitve emisij CO2. V skladu s členom 10a(11) navedene direktive znaša količina pravic, dodeljena brezplačno takim sektorjem leta 2013, 80 % količine, določene v skladu s členom 10a(1), ta količina pa se nato vsako leto zmanjšuje za enak znesek do 30 % brezplačne dodelitve pravic leta 2020, da bo leta 2027 doseženih 0 % brezplačne dodelitve. Izhodišče za referenčne vrednosti, določene v skladu s členom 10a(1), je povprečni učinek 10 % najbolj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorjev v Uniji v letih 2007 in 2008, pri čemer se upoštevajo najučinkovitejše tehnologije, nadomestki in alternativni proizvodni postopki. |
| --- | --- |

(11)

Pri oceni neposrednih dodatnih stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja Direktive 2003/87/ES, je treba upoštevati znesek pravic, ki jih bodo morali kupiti v sektorju, da ne bi bil izpostavljen visokemu tveganju premestitve emisij CO2. V skladu s členom 10a(11) navedene direktive znaša količina pravic, dodeljena brezplačno takim sektorjem leta 2013, 80 % količine, določene v skladu s členom 10a(1), ta količina pa se nato vsako leto zmanjšuje za enak znesek do 30 % brezplačne dodelitve pravic leta 2020, da bo leta 2027 doseženih 0 % brezplačne dodelitve. Izhodišče za referenčne vrednosti, določene v skladu s členom 10a(1), je povprečni učinek 10 % najbolj učinkovitih naprav v sektorju ali delu sektorjev v Uniji v letih 2007 in 2008, pri čemer se upoštevajo najučinkovitejše tehnologije, nadomestki in alternativni proizvodni postopki.

| (12) | Navedene referenčne vrednosti, ki jih je treba določiti v skladu s členom 10a(1) Direktive 2003/87/ES, se sprejmejo šele ob koncu leta 2010. Oceno neposrednih stroškov na podlagi navedenih referenčnih vrednosti je tako mogoče upoštevati šele ob reviziji seznama sektorjev in delov sektorjev. Zato je treba oceniti znesek pravic, ki jih je treba dodeliti brezplačno, da bi določili seznam sektorjev in delov sektorjev. Te ocene je treba napraviti na ravni Unije in za leti 2013 in 2014. Po najboljši oceni za namen te odločbe, ki bi ustrezala strožjim zahtevam glede referenčnih vrednosti in bi upoštevala linearni faktor za zmanjšanje, bo treba v letih 2013 in 2014 kupiti 75 % pravic za neizpostavljene sektorje. |
| --- | --- |

(12)

Navedene referenčne vrednosti, ki jih je treba določiti v skladu s členom 10a(1) Direktive 2003/87/ES, se sprejmejo šele ob koncu leta 2010. Oceno neposrednih stroškov na podlagi navedenih referenčnih vrednosti je tako mogoče upoštevati šele ob reviziji seznama sektorjev in delov sektorjev. Zato je treba oceniti znesek pravic, ki jih je treba dodeliti brezplačno, da bi določili seznam sektorjev in delov sektorjev. Te ocene je treba napraviti na ravni Unije in za leti 2013 in 2014. Po najboljši oceni za namen te odločbe, ki bi ustrezala strožjim zahtevam glede referenčnih vrednosti in bi upoštevala linearni faktor za zmanjšanje, bo treba v letih 2013 in 2014 kupiti 75 % pravic za neizpostavljene sektorje.

| (13) | Ocena posrednega stroška je temeljila na povprečnem faktorju emisije Unije za električno energijo, in sicer 0,465 ton CO2 na MWh v skladu z analizo Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables
   (4), uporabljeno za Komisijino oceno vpliva, ki spremlja sveženj izvedbenih ukrepov za cilje Unije o podnebnih spremembah in obnovljivi energiji za leto 2020. Uporaba povprečne vrednosti Unije je ustrezna, saj je v skladu z zahtevo, da se ocena izvede na ravni Unije, in ker odraža dejanske emisije, povezane s proizvodnjo električne energije v Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Ocena posrednega stroška je temeljila na povprečnem faktorju emisije Unije za električno energijo, in sicer 0,465 ton CO2 na MWh v skladu z analizo Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables
   (4), uporabljeno za Komisijino oceno vpliva, ki spremlja sveženj izvedbenih ukrepov za cilje Unije o podnebnih spremembah in obnovljivi energiji za leto 2020. Uporaba povprečne vrednosti Unije je ustrezna, saj je v skladu z zahtevo, da se ocena izvede na ravni Unije, in ker odraža dejanske emisije, povezane s proizvodnjo električne energije v Uniji.

| (14) | V skladu s členom 10a(17) Direktive 2003/87/ES se lahko seznam dopolni po končani oceni kakovosti, če so na voljo ustrezni podatki, pri tem pa se upošteva: (a) verjetnost, da bi posamezne naprave v zadevnem sektorju in/ali delu sektorja zmanjšale emisije ali porabo električne energije, po potrebi vključno s povečanjem proizvodnih stroškov, ki so lahko posledica s tem povezanih naložb, na primer na podlagi uporabe najučinkovitejših tehnologij; (b) sedanje in pričakovane tržne strukture, tudi kadar so trgovinska izpostavljenost ali stopnje povečanja neposrednih in posrednih stroškov blizu ene od pragovnih vrednosti; (c) in stopnje dobička kot potencialni kazalnik za dolgoročne naložbe ali odločitve za premestitev. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 10a(17) Direktive 2003/87/ES se lahko seznam dopolni po končani oceni kakovosti, če so na voljo ustrezni podatki, pri tem pa se upošteva: (a) verjetnost, da bi posamezne naprave v zadevnem sektorju in/ali delu sektorja zmanjšale emisije ali porabo električne energije, po potrebi vključno s povečanjem proizvodnih stroškov, ki so lahko posledica s tem povezanih naložb, na primer na podlagi uporabe najučinkovitejših tehnologij; (b) sedanje in pričakovane tržne strukture, tudi kadar so trgovinska izpostavljenost ali stopnje povečanja neposrednih in posrednih stroškov blizu ene od pragovnih vrednosti; (c) in stopnje dobička kot potencialni kazalnik za dolgoročne naložbe ali odločitve za premestitev.

| (15) | Opravljena je bila ocena kakovosti več sektorjev in delov sektorjev, ki na podlagi kvantitativnih meril iz odstavkov 14 in 15 člena 10a Direktive 2003/87/ES niso veljali za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. Ocena kakovosti je bila uporabljena predvsem pri sektorjih, ki niso zadostno zastopani v količinski oceni, pri sektorjih, ki veljajo za mejne primere ali pa je zanje na voljo le malo statističnih podatkov ali so ti slabe kakovosti, in pri sektorjih, za katere so države članice ali predstavniki industrije na podlagi prepričljivih utemeljitev in utemeljenih zahtev zahtevali analizo kakovosti. Po navedeni oceni bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. Sektorji in deli sektorjev, ki so bili dodatno uvrščeni na seznam, so navedeni posebej v tretjem oddelku Priloge k tej odločbi. |
| --- | --- |

(15)

Opravljena je bila ocena kakovosti več sektorjev in delov sektorjev, ki na podlagi kvantitativnih meril iz odstavkov 14 in 15 člena 10a Direktive 2003/87/ES niso veljali za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. Ocena kakovosti je bila uporabljena predvsem pri sektorjih, ki niso zadostno zastopani v količinski oceni, pri sektorjih, ki veljajo za mejne primere ali pa je zanje na voljo le malo statističnih podatkov ali so ti slabe kakovosti, in pri sektorjih, za katere so države članice ali predstavniki industrije na podlagi prepričljivih utemeljitev in utemeljenih zahtev zahtevali analizo kakovosti. Po navedeni oceni bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. Sektorji in deli sektorjev, ki so bili dodatno uvrščeni na seznam, so navedeni posebej v tretjem oddelku Priloge k tej odločbi.

| (16) | Drugi sektorji ali deli sektorjev, ki jih zaradi pomanjkanja časa tokrat ni bilo mogoče v celoti analizirati ali pa zanje bodisi ni bilo na voljo dovolj podatkov bodisi ti niso bili dovolj kakovostni, kar na primer velja za izdelavo opek in strešnikov, bodo takoj, ko bo mogoče, ponovno ocenjeni v skladu s členom 10a(13) Direktive in ob upoštevanju rezultata analize uvrščeni na seznam. |
| --- | --- |

(16)

Drugi sektorji ali deli sektorjev, ki jih zaradi pomanjkanja časa tokrat ni bilo mogoče v celoti analizirati ali pa zanje bodisi ni bilo na voljo dovolj podatkov bodisi ti niso bili dovolj kakovostni, kar na primer velja za izdelavo opek in strešnikov, bodo takoj, ko bo mogoče, ponovno ocenjeni v skladu s členom 10a(13) Direktive in ob upoštevanju rezultata analize uvrščeni na seznam.

| (17) | Ocena kakovosti sektorja „Dodelava tekstilij“ (oznaka NACE 1730) je bila opravljena predvsem zato, ker na ravni Unije ni na voljo uradnih podatkov o trgovini, s katerimi bi bilo mogoče oceniti intenzivnost trgovine, in ker so vsi ostali tekstilni sektorji trgovinsko zelo intenzivni. Ocena je pokazala čedalje večji konkurenčni pritisk, znaten padec proizvodnje v Uniji v zadnjih letih in negativno ali zelo skromno stopnjo dobička v ovrednotenih letih, kar pomeni, da so zmogljivosti obratov za naložbe in zmanjšanje emisij le omejene. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. |
| --- | --- |

(17)

Ocena kakovosti sektorja „Dodelava tekstilij“ (oznaka NACE 1730) je bila opravljena predvsem zato, ker na ravni Unije ni na voljo uradnih podatkov o trgovini, s katerimi bi bilo mogoče oceniti intenzivnost trgovine, in ker so vsi ostali tekstilni sektorji trgovinsko zelo intenzivni. Ocena je pokazala čedalje večji konkurenčni pritisk, znaten padec proizvodnje v Uniji v zadnjih letih in negativno ali zelo skromno stopnjo dobička v ovrednotenih letih, kar pomeni, da so zmogljivosti obratov za naložbe in zmanjšanje emisij le omejene. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2.

| (18) | Opravljena je bila ocena kakovosti sektorja „Proizvodnja furnirja, vezanega in slojastega lesa, ivernih, vlaknenih in drugih plošč“ (oznaka NACE 2020). Ocena je pokazala obstoj omejenih možnosti za zmanjšanje emisij brez znatnega povečanja stroškov, težavne tržne strukture, kot sta velika cenovna občutljivost in čedalje večja preusmeritev k uvozu iz držav z nizkimi proizvodnimi stroški, pa tudi znaten vpliv dodatnih stroškov zaradi izvajanja Direktive 2003/87/ES na stopnjo dobička, kar pomeni, da so zmogljivosti obratov za naložbe in zmanjšanje emisij le omejene. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. |
| --- | --- |

(18)

Opravljena je bila ocena kakovosti sektorja „Proizvodnja furnirja, vezanega in slojastega lesa, ivernih, vlaknenih in drugih plošč“ (oznaka NACE 2020). Ocena je pokazala obstoj omejenih možnosti za zmanjšanje emisij brez znatnega povečanja stroškov, težavne tržne strukture, kot sta velika cenovna občutljivost in čedalje večja preusmeritev k uvozu iz držav z nizkimi proizvodnimi stroški, pa tudi znaten vpliv dodatnih stroškov zaradi izvajanja Direktive 2003/87/ES na stopnjo dobička, kar pomeni, da so zmogljivosti obratov za naložbe in zmanjšanje emisij le omejene. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2.

| (19) | Opravljena je bila ocena kakovosti sektorja „Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki“ (oznaka NACE 2416). Ocena sedanje tržne strukture je pokazala visoko raven povezanosti z drugimi deli kemične industrije, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2; cene, postavljene na svetovnem trgu, preprečujejo enostranska povišanja cen in izkrivljanje svetovnega trga ali trga Unije zaradi nepoštenih poslovnih praks proizvajalcev iz nekaterih tretjih držav. Glede pričakovane tržne strukture je za ta sektor, ki je že blizu praga 30 % intenzivnost trgovine, značilen visok porast uvoza, ki se bo še nadaljeval predvsem zaradi novih naložb na Bližnjem vzhodu. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. |
| --- | --- |

(19)

Opravljena je bila ocena kakovosti sektorja „Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki“ (oznaka NACE 2416). Ocena sedanje tržne strukture je pokazala visoko raven povezanosti z drugimi deli kemične industrije, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2; cene, postavljene na svetovnem trgu, preprečujejo enostranska povišanja cen in izkrivljanje svetovnega trga ali trga Unije zaradi nepoštenih poslovnih praks proizvajalcev iz nekaterih tretjih držav. Glede pričakovane tržne strukture je za ta sektor, ki je že blizu praga 30 % intenzivnost trgovine, značilen visok porast uvoza, ki se bo še nadaljeval predvsem zaradi novih naložb na Bližnjem vzhodu. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2.

| (20) | Ocena kakovosti sektorja „Litje železa“ (oznaka NACE 2751) je bila opravljena predvsem zato, ker na ravni Unije ni na voljo uradnih podatkov o trgovini, s katerimi bi bilo mogoče oceniti intenzivnost trgovine, saj so glavni livarski izdelki v Eurostatovi podatkovni bazo Comtex razdeljeni v dve različni skupini. Ocena je pokazala le omejene možnosti za zmanjševanje emisij, razlog za to pa so po eni strani neogibne emisije, povezane s postopkom, po drugi pa omejene možnosti naložb v tehnologije za zmanjševanje emisij zaradi velikega vpliva dodatnih stroškov zaradi izvajanja Direktive 2003/87/ES na stopnjo dobička. Glede na tržno strukturo je koncentracija na trgu majhna, medtem ko v potrošniškem sektorju obstaja visoka raven koncentracije. To pomeni, da so v tem sektorju možnosti prenašanja dodatnih stroškov naprej majhne. Po obstoječih podatkih iz alternativnih virov se z livarskimi izdelki čedalje bolj trguje mednarodno. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. |
| --- | --- |

(20)

Ocena kakovosti sektorja „Litje železa“ (oznaka NACE 2751) je bila opravljena predvsem zato, ker na ravni Unije ni na voljo uradnih podatkov o trgovini, s katerimi bi bilo mogoče oceniti intenzivnost trgovine, saj so glavni livarski izdelki v Eurostatovi podatkovni bazo Comtex razdeljeni v dve različni skupini. Ocena je pokazala le omejene možnosti za zmanjševanje emisij, razlog za to pa so po eni strani neogibne emisije, povezane s postopkom, po drugi pa omejene možnosti naložb v tehnologije za zmanjševanje emisij zaradi velikega vpliva dodatnih stroškov zaradi izvajanja Direktive 2003/87/ES na stopnjo dobička. Glede na tržno strukturo je koncentracija na trgu majhna, medtem ko v potrošniškem sektorju obstaja visoka raven koncentracije. To pomeni, da so v tem sektorju možnosti prenašanja dodatnih stroškov naprej majhne. Po obstoječih podatkih iz alternativnih virov se z livarskimi izdelki čedalje bolj trguje mednarodno. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2.

| (21) | Ocena kakovosti sektorja „Litje lahkih kovin“ (oznaka NACE 2753) je bila opravljena predvsem zato, ker na ravni Unije ni na voljo uradnih podatkov o trgovini, s katerimi bi bilo mogoče oceniti intenzivnost trgovine, saj so glavni livarski izdelki v Eurostatovi podatkovni bazo Comtex razdeljeni v dve različni skupini. Ocena tržne strukture je pokazala majhno koncentracijo na trgu in veliko odvisnost od povpraševanja iz enega koncentriranega potrošniškega sektorja. To pomeni, da so v tem sektorju možnosti prenašanja dodatnih stroškov naprej majhne. Poleg tega je sektor v ovrednotenih letih zabeležil izgube ali zelo skromno stopnjo dobička, kar negativno vpliva na možnosti naložb v tehnologije za zmanjševanje emisij, to pa bi lahko še bolj zaostrili dodatni stroški. Po obstoječih podatkih iz alternativnih virov se z livarskimi izdelki čedalje bolj trguje mednarodno. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. |
| --- | --- |

(21)

Ocena kakovosti sektorja „Litje lahkih kovin“ (oznaka NACE 2753) je bila opravljena predvsem zato, ker na ravni Unije ni na voljo uradnih podatkov o trgovini, s katerimi bi bilo mogoče oceniti intenzivnost trgovine, saj so glavni livarski izdelki v Eurostatovi podatkovni bazo Comtex razdeljeni v dve različni skupini. Ocena tržne strukture je pokazala majhno koncentracijo na trgu in veliko odvisnost od povpraševanja iz enega koncentriranega potrošniškega sektorja. To pomeni, da so v tem sektorju možnosti prenašanja dodatnih stroškov naprej majhne. Poleg tega je sektor v ovrednotenih letih zabeležil izgube ali zelo skromno stopnjo dobička, kar negativno vpliva na možnosti naložb v tehnologije za zmanjševanje emisij, to pa bi lahko še bolj zaostrili dodatni stroški. Po obstoječih podatkih iz alternativnih virov se z livarskimi izdelki čedalje bolj trguje mednarodno. Glede na skupni vpliv navedenih dejavnikov bi morali nekateri analizirani sektorji veljati za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2.

| (22) | Kadar so na voljo ustrezni podatki, je treba pri določanju seznama sektorjev ali delov sektorjev upoštevati, v kolikšni meri so tretje države, ki imajo odločilen delež pri svetovni proizvodnji v sektorjih in delih sektorjev, ki so izpostavljeni visokemu tveganju povečanju emisij CO2, zavezane k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v zadevnih sektorjih, in sicer ali je ta obseg primerljiv z zavezo Unije in ali je zmanjšanje predvideno v enakem časovnem roku, poleg tega pa tudi, koliko učinkovite so naprave v teh državah glede na primerljive naprave v Uniji. Za zdaj so se samo Norveška, Islandija in Švica zavezale k tem ciljem, vendar te države skupaj nimajo odločilnega deleža pri svetovni proizvodnji v sektorjih, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. Ustrezni podatki, potrebni za oceno učinkovitosti naprav glede emisij ogljika, niso na voljo, saj statistične opredelitve medsebojno niso primerljive, pa tudi na splošno ni na voljo dovolj svetovnih podatkov za ustrezne ravni razčlenitve sektorjev. Zato merila, določena v členu 10a(18) Direktive 2003/87/ES, ne vplivajo na seznam sektorjev in delov sektorjev. |
| --- | --- |

(22)

Kadar so na voljo ustrezni podatki, je treba pri določanju seznama sektorjev ali delov sektorjev upoštevati, v kolikšni meri so tretje države, ki imajo odločilen delež pri svetovni proizvodnji v sektorjih in delih sektorjev, ki so izpostavljeni visokemu tveganju povečanju emisij CO2, zavezane k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v zadevnih sektorjih, in sicer ali je ta obseg primerljiv z zavezo Unije in ali je zmanjšanje predvideno v enakem časovnem roku, poleg tega pa tudi, koliko učinkovite so naprave v teh državah glede na primerljive naprave v Uniji. Za zdaj so se samo Norveška, Islandija in Švica zavezale k tem ciljem, vendar te države skupaj nimajo odločilnega deleža pri svetovni proizvodnji v sektorjih, ki veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2. Ustrezni podatki, potrebni za oceno učinkovitosti naprav glede emisij ogljika, niso na voljo, saj statistične opredelitve medsebojno niso primerljive, pa tudi na splošno ni na voljo dovolj svetovnih podatkov za ustrezne ravni razčlenitve sektorjev. Zato merila, določena v členu 10a(18) Direktive 2003/87/ES, ne vplivajo na seznam sektorjev in delov sektorjev.

| (23) | Ocena, na kateri temelji seznam sektorjev in delov sektorjev, je zajela vse oznake NACE od 1010 do vključno 3720 in tako zajema tudi sektorje pridobivanja rudnin in kamnin ter predelovalne sektorje. Nekatere druge industrijske sektorje, ki ne spadajo v ta obseg oznak NACE, vendar morda za njihove stacionarne naprave veljajo določbe EU ETS o premestitvi emisij CO2, bo Komisija analizirala v letu 2010. Če kateri od teh industrijskih sektorjev izpolnjuje merila iz odstavkov 14 do 17 člena 10a Direktive 2003/87/ES, bo dodan seznamu ob njegovi letni posodobitvi. |
| --- | --- |

(23)

Ocena, na kateri temelji seznam sektorjev in delov sektorjev, je zajela vse oznake NACE od 1010 do vključno 3720 in tako zajema tudi sektorje pridobivanja rudnin in kamnin ter predelovalne sektorje. Nekatere druge industrijske sektorje, ki ne spadajo v ta obseg oznak NACE, vendar morda za njihove stacionarne naprave veljajo določbe EU ETS o premestitvi emisij CO2, bo Komisija analizirala v letu 2010. Če kateri od teh industrijskih sektorjev izpolnjuje merila iz odstavkov 14 do 17 člena 10a Direktive 2003/87/ES, bo dodan seznamu ob njegovi letni posodobitvi.

| (24) | Ob upoštevanju rezultata mednarodnih pogajanj se ta seznam uporablja za leti 2013–2014. |
| --- | --- |

(24)

Ob upoštevanju rezultata mednarodnih pogajanj se ta seznam uporablja za leti 2013–2014.

| (25) | O seznamu sektorjev in delov sektorjev so bila opravljena posvetovanja z različnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z državami članicami, industrijskimi združenji, okoljskimi nevladnimi organizacijami in visokošolskimi strokovnjaki, informacije o postopku pa so bile na voljo na spletni strani Komisije (5). |
| --- | --- |

(25)

O seznamu sektorjev in delov sektorjev so bila opravljena posvetovanja z različnimi zainteresiranimi stranmi, vključno z državami članicami, industrijskimi združenji, okoljskimi nevladnimi organizacijami in visokošolskimi strokovnjaki, informacije o postopku pa so bile na voljo na spletni strani Komisije (5).

| (26) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe – |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sektorji in deli sektorjev, navedeni v Prilogi, veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2.

Nekatere druge industrijske sektorje, ki ne spadajo med ocenjene oznake NACE (od 1010 do vključno 3720), vendar morda zanje veljajo določbe EU ETS o premestitvi emisij CO2, bo Komisija analizirala v letu 2010. Če kateri od teh industrijskih sektorjev izpolnjuje merila iz odstavkov 14 do 17 člena 10a Direktive 2003/87/ES, bo dodan seznamu ob njegovi letni posodobitvi.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 24. decembra 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

1

(2)  UL L 140, 5.6.2009, str. 63.

2

(3)  http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/doc/2008_res_ia_en.pdf

3

(4)  P. Capros et al., Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables, Primes Model – E3MLab/NTUA, junij 2008:

4

Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables, Primes Model

http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/climat_action/analysis.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/environment/climat/emission/carbon_en.htm

5

---

PRILOGA

Sektorji in deli sektorjev, ki v skladu s členom 10a(13) Direktive 2003/87/ES veljajo za izpostavljene visokemu tveganju premestitve emisij CO2

1.   NA RAVNI NACE 4

1.1   NA PODLAGI KVANTITATIVNIH MERIL IZ ODSTAVKOV 15 IN 16 ČLENA 10A DIREKTIVE 2003/87/ES

| Oznaka NACE | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 1010 | Pridobivanje in aglomeracija črnega premoga |
| 1430 | Pridobivanje mineralov za kemijsko proizvodnjo in proizvodnjo mineralnih gnojil |
| 1597 | Proizvodnja slada |
| 1711 | Priprava in predenje vlaken bombažnega tipa |
| 1810 | Proizvodnja usnjenih oblačil |
| 2310 | Proizvodnja koksa |
| 2413 | Proizvodnja drugih anorganskih osnovnih kemikalij |
| 2414 | Proizvodnja drugih organskih osnovnih kemikalij |
| 2415 | Proizvodnja gnojil in dušikovih spojin |
| 2417 | Proizvodnja sintetičnega kavčuka v primarni obliki |
| 2710 | Proizvodnja surovega železa, jekla, ferozlitin |
| 2731 | Hladno vlečenje |
| 2742 | Proizvodnja aluminija |
| 2744 | Proizvodnja bakra |
| 2745 | Proizvodnja drugih neželeznih kovin |
| 2931 | Proizvodnja traktorjev |

Oznaka NACE

Poimenovanje

1010

Pridobivanje in aglomeracija črnega premoga

1430

Pridobivanje mineralov za kemijsko proizvodnjo in proizvodnjo mineralnih gnojil

1597

Proizvodnja slada

1711

Priprava in predenje vlaken bombažnega tipa

1810

Proizvodnja usnjenih oblačil

2310

Proizvodnja koksa

2413

Proizvodnja drugih anorganskih osnovnih kemikalij

2414

Proizvodnja drugih organskih osnovnih kemikalij

2415

Proizvodnja gnojil in dušikovih spojin

2417

Proizvodnja sintetičnega kavčuka v primarni obliki

2710

Proizvodnja surovega železa, jekla, ferozlitin

2731

Hladno vlečenje

2742

Proizvodnja aluminija

2744

Proizvodnja bakra

2745

Proizvodnja drugih neželeznih kovin

2931

Proizvodnja traktorjev

1.2   NA PODLAGI KVANTITATIVNIH MERIL IZ ODSTAVKA 15 ČLENA 10A DIREKTIVE 2003/87/ES

| Oznaka NACE | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 1562 | Proizvodnja škroba in škrobnih izdelkov |
| 1583 | Proizvodnja sladkorja |
| 1595 | Proizvodnja aromatiziranih vin iz grozdja |
| 1592 | Proizvodnja etilnega alkohola |
| 2112 | Proizvodnja papirja in kartona |
| 2320 | Proizvodnja naftnih derivatov |
| 2611 | Proizvodnja ravnega stekla |
| 2613 | Proizvodnja votlega stekla |
| 2630 | Proizvodnja keramičnih ploščic in oblog |
| 2721 | Proizvodnja litoželeznih cevi |
| 2743 | Proizvodnja svinca, cinka in kositra |

Oznaka NACE

Poimenovanje

1562

Proizvodnja škroba in škrobnih izdelkov

1583

Proizvodnja sladkorja

1595

Proizvodnja aromatiziranih vin iz grozdja

1592

Proizvodnja etilnega alkohola

2112

Proizvodnja papirja in kartona

2320

Proizvodnja naftnih derivatov

2611

Proizvodnja ravnega stekla

2613

Proizvodnja votlega stekla

2630

Proizvodnja keramičnih ploščic in oblog

2721

Proizvodnja litoželeznih cevi

2743

Proizvodnja svinca, cinka in kositra

1.3   NA PODLAGI KVANTITATIVNIH MERIL IZ TOČKE (A) ČLENA 10A(16) DIREKTIVE 2003/87/ES

| Oznaka NACE | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 2651 | Proizvodnja cementa |
| 2652 | Proizvodnja apna |

Oznaka NACE

Poimenovanje

2651

Proizvodnja cementa

2652

Proizvodnja apna

1.4   NA PODLAGI KVANTITATIVNIH MERIL IZ TOČKE (B) ČLENA 10A(16) DIREKTIVE 2003/87/ES

| Oznaka NACE | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 1110 | Pridobivanje surove nafte in zemeljskega plina |
| 1310 | Pridobivanje železove rude |
| 1320 | Pridobivanje rud neželeznih kovin, razen uranove in torijeve rude |
| 1411 | Pridobivanje okrasnega in gradbenega kamna |
| 1422 | Pridobivanje gline in kaolina |
| 1450 | Pridobivanje drugih rudnin in kamnin |
| 1520 | Predelava in konzerviranje rib, proizvodnja ribjih izdelkov |
| 1541 | Proizvodnja surovega olja in maščob |
| 1591 | Proizvodnja žganih pijač |
| 1593 | Proizvodnja vina iz grozdja |
| 1712 | Priprava in predenje mikanke iz vlaken volnenega tipa |
| 1713 | Priprava in predenje česanke iz vlaken volnenega tipa |
| 1714 | Priprava in predenje vlaken lanenega tipa |
| 1715 | Sukanje in priprava svile ter sukanje in teksturiranje sintetične ali umetne filamentne preje |
| 1716 | Proizvodnja šivalnih sukancev |
| 1717 | Priprava in predenje drugih tekstilnih vlaken |
| 1721 | Tkanje preje bombažnega tipa |
| 1722 | Tkanje preje tipa volnene mikanke |
| 1723 | Tkanje preje tipa volnene česanke |
| 1724 | Tkanje preje tipa svile |
| 1725 | Tkanje druge tekstilne preje |
| 1740 | Proizvodnja končnih tekstilnih izdelkov, razen oblačil |
| 1751 | Proizvodnja preprog |
| 1752 | Proizvodnja vrvi, vrvic in mrež |
| 1753 | Proizvodnja netkanih tekstilij in izdelkov iz njih, razen oblačil |
| 1754 | Proizvodnja drugje nerazvrščenih tekstilij |
| 1760 | Proizvodnja pletenih in kvačkanih materialov |
| 1771 | Proizvodnja nogavic |
| 1772 | Proizvodnja pletenih in kvačkanih oblačil |
| 1821 | Proizvodnja delovnih oblačil |
| 1822 | Proizvodnja drugih vrhnjih oblačil |
| 1823 | Proizvodnja spodnjega perila |
| 1824 | Proizvodnja športnih in drugih oblačil, pokrival ter dodatkov |
| 1830 | Strojenje in dodelava krzna; proizvodnja krznenih izdelkov |
| 1910 | Strojenje in dodelava usnja |
| 1920 | Proizvodnja potovalne galanterije, sedlarskih in jermenarskih izdelkov |
| 1930 | Proizvodnja obutve |
| 2010 | Žaganje in skobljanje lesa ter impregniranje lesa |
| 2052 | Proizvodnja izdelkov iz plute, slame in protja |
| 2111 | Proizvodnja vlaknin |
| 2124 | Proizvodnja tapet |
| 2215 | Drugo založništvo |
| 2330 | Proizvodnja jedrskega goriva |
| 2412 | Proizvodnja barvil in pigmentov |
| 2420 | Proizvodnja razkužil, pesticidov in drugih agrokemičnih izdelkov |
| 2441 | Proizvodnja farmacevtskih surovin |
| 2442 | Proizvodnja farmacevtskih preparatov |
| 2452 | Proizvodnja parfumov in toaletnih sredstev |
| 2463 | Proizvodnja eteričnih olj |
| 2464 | Proizvodnja fotografskih materialov in kemikalij |
| 2465 | Proizvodnja neposnetih nosilcev zapisa |
| 2466 | Proizvodnja drugih kemičnih izdelkov |
| 2470 | Proizvodnja umetnih vlaken |
| 2511 | Proizvodnja plaščev in zračnic za vozila |
| 2615 | Proizvodnja in oblikovanje drugih vrst stekla ter tehničnih steklenih izdelkov |
| 2621 | Proizvodnja gospodinjske in okrasne keramike |
| 2622 | Proizvodnja sanitarne keramike |
| 2623 | Proizvodnja izolatorjev in izolacijskih elementov iz keramike |
| 2624 | Proizvodnja druge tehnične keramike |
| 2625 | Proizvodnja drugih keramičnih izdelkov |
| 2626 | Proizvodnja ognjevzdržne keramike |
| 2681 | Proizvodnja brusilnih sredstev |
| 2722 | Proizvodnja jeklenih cevi |
| 2741 | Proizvodnja plemenitih kovin |
| 2861 | Proizvodnja rezil in jedilnega pribora |
| 2862 | Proizvodnja orodja |
| 2874 | Proizvodnja vijačnega materiala, vezi, verig in vzmeti |
| 2875 | Proizvodnja drugje nerazvrščenih kovinskih izdelkov |
| 2911 | Proizvodnja motorjev in turbin, razen za letala in motorna vozila |
| 2912 | Proizvodnja črpalk in kompresorjev |
| 2913 | Proizvodnja pip in ventilov |
| 2914 | Proizvodnja ležajev, zobnikov in elementov za mehanski prenos energije |
| 2921 | Proizvodnja peči in gorilnikov za peči |
| 2923 | Proizvodnja hladilnih in prezračevalnih naprav, razen za gospodinjstva |
| 2924 | Proizvodnja drugih naprav za splošno rabo |
| 2932 | Proizvodnja drugih kmetijskih in gozdarskih strojev |
| 2941 | Proizvodnja ročnih prenosnih obdelovalnih strojev |
| 2942 | Proizvodnja drugih strojev za obdelavo kovin |
| 2943 | Proizvodnja drugih obdelovalnih strojev |
| 2951 | Proizvodnja metalurških strojev |
| 2952 | Proizvodnja rudarskih in gradbenih strojev |
| 2953 | Proizvodnja strojev za živilsko in tobačno industrijo |
| 2954 | Proizvodnja strojev za tekstilno, oblačilno in usnjarsko industrijo |
| 2955 | Proizvodnja strojev za industrijo papirja in kartona |
| 2956 | Proizvodnja strojev za druge posebne namene |
| 2960 | Proizvodnja orožja in streliva |
| 2971 | Proizvodnja električnih gospodinjskih naprav |
| 3001 | Proizvodnja pisarniških strojev |
| 3002 | Proizvodnja računalnikov in drugih naprav za obdelavo podatkov |
| 3110 | Proizvodnja elektromotorjev, generatorjev in transformatorjev |
| 3120 | Proizvodnja naprav za distribucijo in krmiljenje elektrike |
| 3130 | Proizvodnja izoliranih električnih kablov in žic |
| 3140 | Proizvodnja akumulatorjev, primarnih členov in baterij |
| 3150 | Proizvodnja naprav in opreme za razsvetljavo |
| 3162 | Proizvodnja druge električne opreme |
| 3210 | Proizvodnja elektronk, elektronskih ventilov in drugih elektronskih komponent |
| 3220 | Proizvodnja televizijskih in radijskih oddajnikov, telefonskih in telegrafskih naprav |
| 3230 | Proizvodnja televizijskih in radijskih sprejemnikov, naprav in opreme za snemanje in predvajanje zvoka in slike |
| 3310 | Proizvodnja medicinskih naprav in opreme ter ortopedskih pripomočkov |
| 3320 | Proizvodnja merilnih, kontrolnih, preizkuševalnih, navigacijskih in drugih instrumentov in naprav, razen opreme za industrijsko procesno krmiljenje |
| 3340 | Proizvodnja optičnih instrumentov in fotografske opreme |
| 3350 | Proizvodnja ur |
| 3511 | Gradnja in popravilo ladij |
| 3512 | Proizvodnja in popravilo čolnov za razvedrilo in šport |
| 3530 | Proizvodnja zračnih in vesoljskih plovil |
| 3541 | Proizvodnja motornih koles |
| 3542 | Proizvodnja koles |
| 3543 | Proizvodnja vozil za invalide |
| 3550 | Proizvodnja vprežnih in drugih vozil |
| 3621 | Kovanje kovancev |
| 3622 | Proizvodnja nakita in podobnih izdelkov |
| 3630 | Proizvodnja glasbil |
| 3640 | Proizvodnja športne opreme |
| 3650 | Proizvodnja igrač in rekvizitov za igre in zabavo |
| 3661 | Proizvodnja bižuterije |
| 3662 | Proizvodnja metel in krtač |
| 3663 | Drugje nerazvrščene predelovalne dejavnosti |

Oznaka NACE

Poimenovanje

1110

Pridobivanje surove nafte in zemeljskega plina

1310

Pridobivanje železove rude

1320

Pridobivanje rud neželeznih kovin, razen uranove in torijeve rude

1411

Pridobivanje okrasnega in gradbenega kamna

1422

Pridobivanje gline in kaolina

1450

Pridobivanje drugih rudnin in kamnin

1520

Predelava in konzerviranje rib, proizvodnja ribjih izdelkov

1541

Proizvodnja surovega olja in maščob

1591

Proizvodnja žganih pijač

1593

Proizvodnja vina iz grozdja

1712

Priprava in predenje mikanke iz vlaken volnenega tipa

1713

Priprava in predenje česanke iz vlaken volnenega tipa

1714

Priprava in predenje vlaken lanenega tipa

1715

Sukanje in priprava svile ter sukanje in teksturiranje sintetične ali umetne filamentne preje

1716

Proizvodnja šivalnih sukancev

1717

Priprava in predenje drugih tekstilnih vlaken

1721

Tkanje preje bombažnega tipa

1722

Tkanje preje tipa volnene mikanke

1723

Tkanje preje tipa volnene česanke

1724

Tkanje preje tipa svile

1725

Tkanje druge tekstilne preje

1740

Proizvodnja končnih tekstilnih izdelkov, razen oblačil

1751

Proizvodnja preprog

1752

Proizvodnja vrvi, vrvic in mrež

1753

Proizvodnja netkanih tekstilij in izdelkov iz njih, razen oblačil

1754

Proizvodnja drugje nerazvrščenih tekstilij

1760

Proizvodnja pletenih in kvačkanih materialov

1771

Proizvodnja nogavic

1772

Proizvodnja pletenih in kvačkanih oblačil

1821

Proizvodnja delovnih oblačil

1822

Proizvodnja drugih vrhnjih oblačil

1823

Proizvodnja spodnjega perila

1824

Proizvodnja športnih in drugih oblačil, pokrival ter dodatkov

1830

Strojenje in dodelava krzna; proizvodnja krznenih izdelkov

1910

Strojenje in dodelava usnja

1920

Proizvodnja potovalne galanterije, sedlarskih in jermenarskih izdelkov

1930

Proizvodnja obutve

2010

Žaganje in skobljanje lesa ter impregniranje lesa

2052

Proizvodnja izdelkov iz plute, slame in protja

2111

Proizvodnja vlaknin

2124

Proizvodnja tapet

2215

Drugo založništvo

2330

Proizvodnja jedrskega goriva

2412

Proizvodnja barvil in pigmentov

2420

Proizvodnja razkužil, pesticidov in drugih agrokemičnih izdelkov

2441

Proizvodnja farmacevtskih surovin

2442

Proizvodnja farmacevtskih preparatov

2452

Proizvodnja parfumov in toaletnih sredstev

2463

Proizvodnja eteričnih olj

2464

Proizvodnja fotografskih materialov in kemikalij

2465

Proizvodnja neposnetih nosilcev zapisa

2466

Proizvodnja drugih kemičnih izdelkov

2470

Proizvodnja umetnih vlaken

2511

Proizvodnja plaščev in zračnic za vozila

2615

Proizvodnja in oblikovanje drugih vrst stekla ter tehničnih steklenih izdelkov

2621

Proizvodnja gospodinjske in okrasne keramike

2622

Proizvodnja sanitarne keramike

2623

Proizvodnja izolatorjev in izolacijskih elementov iz keramike

2624

Proizvodnja druge tehnične keramike

2625

Proizvodnja drugih keramičnih izdelkov

2626

Proizvodnja ognjevzdržne keramike

2681

Proizvodnja brusilnih sredstev

2722

Proizvodnja jeklenih cevi

2741

Proizvodnja plemenitih kovin

2861

Proizvodnja rezil in jedilnega pribora

2862

Proizvodnja orodja

2874

Proizvodnja vijačnega materiala, vezi, verig in vzmeti

2875

Proizvodnja drugje nerazvrščenih kovinskih izdelkov

2911

Proizvodnja motorjev in turbin, razen za letala in motorna vozila

2912

Proizvodnja črpalk in kompresorjev

2913

Proizvodnja pip in ventilov

2914

Proizvodnja ležajev, zobnikov in elementov za mehanski prenos energije

2921

Proizvodnja peči in gorilnikov za peči

2923

Proizvodnja hladilnih in prezračevalnih naprav, razen za gospodinjstva

2924

Proizvodnja drugih naprav za splošno rabo

2932

Proizvodnja drugih kmetijskih in gozdarskih strojev

2941

Proizvodnja ročnih prenosnih obdelovalnih strojev

2942

Proizvodnja drugih strojev za obdelavo kovin

2943

Proizvodnja drugih obdelovalnih strojev

2951

Proizvodnja metalurških strojev

2952

Proizvodnja rudarskih in gradbenih strojev

2953

Proizvodnja strojev za živilsko in tobačno industrijo

2954

Proizvodnja strojev za tekstilno, oblačilno in usnjarsko industrijo

2955

Proizvodnja strojev za industrijo papirja in kartona

2956

Proizvodnja strojev za druge posebne namene

2960

Proizvodnja orožja in streliva

2971

Proizvodnja električnih gospodinjskih naprav

3001

Proizvodnja pisarniških strojev

3002

Proizvodnja računalnikov in drugih naprav za obdelavo podatkov

3110

Proizvodnja elektromotorjev, generatorjev in transformatorjev

3120

Proizvodnja naprav za distribucijo in krmiljenje elektrike

3130

Proizvodnja izoliranih električnih kablov in žic

3140

Proizvodnja akumulatorjev, primarnih členov in baterij

3150

Proizvodnja naprav in opreme za razsvetljavo

3162

Proizvodnja druge električne opreme

3210

Proizvodnja elektronk, elektronskih ventilov in drugih elektronskih komponent

3220

Proizvodnja televizijskih in radijskih oddajnikov, telefonskih in telegrafskih naprav

3230

Proizvodnja televizijskih in radijskih sprejemnikov, naprav in opreme za snemanje in predvajanje zvoka in slike

3310

Proizvodnja medicinskih naprav in opreme ter ortopedskih pripomočkov

3320

Proizvodnja merilnih, kontrolnih, preizkuševalnih, navigacijskih in drugih instrumentov in naprav, razen opreme za industrijsko procesno krmiljenje

3340

Proizvodnja optičnih instrumentov in fotografske opreme

3350

Proizvodnja ur

3511

Gradnja in popravilo ladij

3512

Proizvodnja in popravilo čolnov za razvedrilo in šport

3530

Proizvodnja zračnih in vesoljskih plovil

3541

Proizvodnja motornih koles

3542

Proizvodnja koles

3543

Proizvodnja vozil za invalide

3550

Proizvodnja vprežnih in drugih vozil

3621

Kovanje kovancev

3622

Proizvodnja nakita in podobnih izdelkov

3630

Proizvodnja glasbil

3640

Proizvodnja športne opreme

3650

Proizvodnja igrač in rekvizitov za igre in zabavo

3661

Proizvodnja bižuterije

3662

Proizvodnja metel in krtač

3663

Drugje nerazvrščene predelovalne dejavnosti

2.   PREKO RAVNI NACE 4 NA PODLAGI KVANTITATIVNIH MERIL IZ ODSTAVKOV 15 IN 16 ČLENA 10A DIREKTIVE 2003/87/ES

| Oznaka Prodcom | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 15331427 | Koncentriran paradižnikov pire in pasta |
| 155120 | Mleko in smetana v trdnih oblikah |
| 155153 | Kazein |
| 155154 | Laktoza in laktozni sirup |
| 15891333 | Suhi pekovski kvas |
| 24111150 | Vodik (vključno s proizvodnjo vodika v kombinaciji s sinteznim plinom) |
| 24111160 | Dušik |
| 24111170 | Kisik |
| 243021 | Pripravljeni pigmenti, sredstva za motnenje in barve, steklasti emajli in glazure, lošči, tekoči keramični laki ipd.; steklena frita |
| 24621030 | Želatina in njeni derivati, želatina iz ribjih mehurjev (razen kazeinskih lepil in kostnega kleja) |
| 261411 | Prameni, roving, preja in rezane niti iz steklenih vlaken |
| 26821400 | Umetni grafit, koloidni, polkoloidni grafit in preparati |
| 26821620 | Ekspandirani ali listasti vermikulit, ekspandirane gline, penasta žlindra in podobni ekspandirani mineralni materiali in njihove mešanice |

Oznaka Prodcom

Poimenovanje

15331427

Koncentriran paradižnikov pire in pasta

155120

Mleko in smetana v trdnih oblikah

155153

Kazein

155154

Laktoza in laktozni sirup

15891333

Suhi pekovski kvas

24111150

Vodik (vključno s proizvodnjo vodika v kombinaciji s sinteznim plinom)

24111160

Dušik

24111170

Kisik

243021

Pripravljeni pigmenti, sredstva za motnenje in barve, steklasti emajli in glazure, lošči, tekoči keramični laki ipd.; steklena frita

24621030

Želatina in njeni derivati, želatina iz ribjih mehurjev (razen kazeinskih lepil in kostnega kleja)

261411

Prameni, roving, preja in rezane niti iz steklenih vlaken

26821400

Umetni grafit, koloidni, polkoloidni grafit in preparati

26821620

Ekspandirani ali listasti vermikulit, ekspandirane gline, penasta žlindra in podobni ekspandirani mineralni materiali in njihove mešanice

3.   NA RAVNI NACE 4 NA PODLAGI KVALITATIVNIH MERIL IZ ODSTAVKA 17 ČLENA 10A DIREKTIVE 2003/87/ES

| Oznaka NACE | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 1730 | Dodelava tekstilij |
| 2020 | Proizvodnja furnirja, vezanega in slojastega lesa, ivernih, vlaknenih in drugih plošč |
| 2416 | Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki |
| 2751 | Litje železa |
| 2753 | Litje lahkih kovin |

Oznaka NACE

Poimenovanje

1730

Dodelava tekstilij

2020

Proizvodnja furnirja, vezanega in slojastega lesa, ivernih, vlaknenih in drugih plošč

2416

Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki

2751

Litje železa

2753

Litje lahkih kovin

---