# Úřední věstník L 345/2009

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2009.345.cze |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 345 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5223. prosince 2009 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2009.345.cze

Úřední věstník

Evropské unie

L 345

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5223. prosince 2009

---

| Obsah | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2009/971/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 12. května 2009 o státní podpoře, kterou Německo zamýšlí poskytnout na restrukturalizaci společnosti WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))
  (oznámeno pod číslem K(2009) 3900)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/972/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 17. června 2009 o režimu podpory C 41/06 (ex N 318/A/04), který Dánsko zamýšlí zavést pro vrácení daně z emisí CO2 na spotřebu paliva v průmyslu regulovanou kvótami
  (oznámeno pod číslem K(2009) 4517)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/973/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 13. července 2009 o podpoře na restrukturalizaci společnosti COMBUS AS
  (oznámeno pod číslem K(2009) 4538)

   (
  1
  ) | 28 |

Obsah

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

Strana

ROZHODNUTÍ

Komise

2009/971/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 12. května 2009 o státní podpoře, kterou Německo zamýšlí poskytnout na restrukturalizaci společnosti WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))
  (oznámeno pod číslem K(2009) 3900)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 3900)

1

1

2009/972/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 17. června 2009 o režimu podpory C 41/06 (ex N 318/A/04), který Dánsko zamýšlí zavést pro vrácení daně z emisí CO2 na spotřebu paliva v průmyslu regulovanou kvótami
  (oznámeno pod číslem K(2009) 4517)

   (
  1
  )

2

(oznámeno pod číslem K(2009) 4517)

1

18

2009/973/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 13. července 2009 o podpoře na restrukturalizaci společnosti COMBUS AS
  (oznámeno pod číslem K(2009) 4538)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 4538)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 23.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 345/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 12. května 2009

o státní podpoře, kterou Německo zamýšlí poskytnout na restrukturalizaci společnosti WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))

(oznámeno pod číslem K(2009) 3900)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/971/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Ve svém rozhodnutí ze dne 30. dubna 2008 (2) (dále jen „rozhodnutí ze dne 30. dubna 2008“) Komise uvedla, že záruka na pokrytí rizik uplatněná dne 8. února 2008 vlastníky společnosti WestLB AG (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband a – přímo a nepřímo prostřednictvím NRW. BANK – rovněž spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, Landschaftsverband Westfalen Lippe a Landschaftsverband Rheinland (dále jen „vlastníci“) ve prospěch společnosti WestLB AG (dále jen „WestLB“) představuje státní podporu. Komise však toto opatření prohlásila za podporu na záchranu, která je slučitelná se společným trhem, a schválila ji v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (3) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) na dobu šesti měsíců, případně při předložení plánu restrukturalizace až do doby přijetí konečného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(1)

Ve svém rozhodnutí ze dne 30. dubna 2008 (2) (dále jen „rozhodnutí ze dne 30. dubna 2008“) Komise uvedla, že záruka na pokrytí rizik uplatněná dne 8. února 2008 vlastníky společnosti WestLB AG (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband a – přímo a nepřímo prostřednictvím NRW. BANK – rovněž spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, Landschaftsverband Westfalen Lippe a Landschaftsverband Rheinland (dále jen „vlastníci“) ve prospěch společnosti WestLB AG (dále jen „WestLB“) představuje státní podporu. Komise však toto opatření prohlásila za podporu na záchranu, která je slučitelná se společným trhem, a schválila ji v souladu s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (3) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) na dobu šesti měsíců, případně při předložení plánu restrukturalizace až do doby přijetí konečného rozhodnutí.

| (2) | Dne 8. srpna 2008 oznámilo Německo Komisi podporu na restrukturalizaci včetně plánu restrukturalizace společnosti WestLB. Oznámení obsahovalo závazek předložit do dne 31. prosince 2008„konkrétní kroky“ s ohledem na změnu vlastnické struktury. |
| --- | --- |

(2)

Dne 8. srpna 2008 oznámilo Německo Komisi podporu na restrukturalizaci včetně plánu restrukturalizace společnosti WestLB. Oznámení obsahovalo závazek předložit do dne 31. prosince 2008„konkrétní kroky“ s ohledem na změnu vlastnické struktury.

| (3) | Dopisem ze dne 1. října 2008 Komise Německo informovala, že se s ohledem na dané opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 1. října 2008 Komise Německo informovala, že se s ohledem na dané opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise všechny zúčastněné strany vyzvala, aby k opatření podaly své připomínky. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise všechny zúčastněné strany vyzvala, aby k opatření podaly své připomínky. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.

| (5) | Německo podalo připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 24. listopadu 2008. |
| --- | --- |

(5)

Německo podalo připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 24. listopadu 2008.

| (6) | Dne 16. prosince 2008 požádala společnost WestLB o prodloužení lhůty k poskytnutí konkrétních údajů o změně vlastnické struktury. Komise povolila prodloužení lhůty do dne 31. března 2009. |
| --- | --- |

(6)

Dne 16. prosince 2008 požádala společnost WestLB o prodloužení lhůty k poskytnutí konkrétních údajů o změně vlastnické struktury. Komise povolila prodloužení lhůty do dne 31. března 2009.

| (7) | Dne 27. února 2009 předalo Německo prozatímní zprávu o pokroku, jehož bylo dosaženo do konce února 2009. |
| --- | --- |

(7)

Dne 27. února 2009 předalo Německo prozatímní zprávu o pokroku, jehož bylo dosaženo do konce února 2009.

| (8) | Ve dnech 6. až 8. dubna 2009 se mezi Komisí, Německem, vlastníky společnosti WestLB a společností WestLB uskutečnila jednání o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(8)

Ve dnech 6. až 8. dubna 2009 se mezi Komisí, Německem, vlastníky společnosti WestLB a společností WestLB uskutečnila jednání o restrukturalizaci.

| (9) | Dne 17. dubna 2009 předalo Německo další informace o restrukturalizaci. Dne 30. dubna 2009 předložilo Německo pozměněný plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(9)

Dne 17. dubna 2009 předalo Německo další informace o restrukturalizaci. Dne 30. dubna 2009 předložilo Německo pozměněný plán restrukturalizace.

| (10) | Dne 12. května 2009 vydala Komise rozhodnutí. Znění rozhodnutí ze dne 12. května 2009 obsahovalo určité menší chyby, jež neměly žádný dopad na hlavní myšlenku a odůvodnění rozhodnutí. V zájmu zajištění správnosti je vydáno toto rozhodnutí, které nahrazuje rozhodnutí ze dne 12. května 2009 (K(2009) 3900). |
| --- | --- |

(10)

Dne 12. května 2009 vydala Komise rozhodnutí. Znění rozhodnutí ze dne 12. května 2009 obsahovalo určité menší chyby, jež neměly žádný dopad na hlavní myšlenku a odůvodnění rozhodnutí. V zájmu zajištění správnosti je vydáno toto rozhodnutí, které nahrazuje rozhodnutí ze dne 12. května 2009 (K(2009) 3900).

2.   POPIS OPATŘENÍ PODPORY

2.1   Příjemce podpory

| (11) | Příjemcem podpory je společnost WestLB. Společnost WestLB je evropská obchodní banka se sídlem v Severním Porýní-Vestfálsku (dále jen „NRW“). S bilanční sumou ve výši 286,5 miliardy EUR (stav ke dni 31. prosinci 2007) je jedním z předních poskytovatelů finančních služeb v Německu. Jedná se o centrální banku pro spořitelny v NRW a Braniborsku a jako mezinárodně působící obchodní banka spořitelnám zajišťuje spojení se světovými finančními trhy. V úzké spolupráci se spořitelnami nabízí společnost WestLB úplnou škálu produktů a služeb univerzální banky, přičemž se zaměřuje zejména na poskytování úvěrů a rovněž strukturované financování, činnosti na kapitálovém trhu, správu soukromého majetku, správu aktiv, realizaci platebního styku a financování nemovitostí. Dne 30. prosince 2007 zaměstnávala společnost WestLB 6 147 pracovníků. |
| --- | --- |

(11)

Příjemcem podpory je společnost WestLB. Společnost WestLB je evropská obchodní banka se sídlem v Severním Porýní-Vestfálsku (dále jen „NRW“). S bilanční sumou ve výši 286,5 miliardy EUR (stav ke dni 31. prosinci 2007) je jedním z předních poskytovatelů finančních služeb v Německu. Jedná se o centrální banku pro spořitelny v NRW a Braniborsku a jako mezinárodně působící obchodní banka spořitelnám zajišťuje spojení se světovými finančními trhy. V úzké spolupráci se spořitelnami nabízí společnost WestLB úplnou škálu produktů a služeb univerzální banky, přičemž se zaměřuje zejména na poskytování úvěrů a rovněž strukturované financování, činnosti na kapitálovém trhu, správu soukromého majetku, správu aktiv, realizaci platebního styku a financování nemovitostí. Dne 30. prosince 2007 zaměstnávala společnost WestLB 6 147 pracovníků.

| (12) | Společnost WestLB je akciovou společností s hlavními pobočkami v Düsseldorfu a Münsteru. Společnost WestLB vznikla dne 30. srpna 2002 z bývalé Westdeutsche Landesbank Girozentrale poté, co byly závazky veřejné služby přeneseny na Landesbank NRW, veřejnoprávní společnost, která byla založena dne 1. srpna 2002. |
| --- | --- |

(12)

Společnost WestLB je akciovou společností s hlavními pobočkami v Düsseldorfu a Münsteru. Společnost WestLB vznikla dne 30. srpna 2002 z bývalé Westdeutsche Landesbank Girozentrale poté, co byly závazky veřejné služby přeneseny na Landesbank NRW, veřejnoprávní společnost, která byla založena dne 1. srpna 2002.

| (13) | Současnými vlastníky společnosti WestLB jsou Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband (WLSGV) s 25,03 %, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (RSGV) s 25,03 % a – přímo a nepřímo prostřednictvím NRW. BANK (bývalá Landesbank NRW) – spolková země NRW s 37,74 %, Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL) s 6,09 % a Landschaftsverband Rheinland (LVR) s 6,09 %. |
| --- | --- |

(13)

Současnými vlastníky společnosti WestLB jsou Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband (WLSGV) s 25,03 %, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (RSGV) s 25,03 % a – přímo a nepřímo prostřednictvím NRW. BANK (bývalá Landesbank NRW) – spolková země NRW s 37,74 %, Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL) s 6,09 % a Landschaftsverband Rheinland (LVR) s 6,09 %.

| (14) | Společnost WestLB je jednou z německých veřejnoprávních úvěrových institucí, pro něž do dne 18. července 2005 platily neomezené státní záruky v rámci institucionální odpovědnosti (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung), jež musely být na základě řady vyrozumění mezi Německem a Komisí zrušeny (5). |
| --- | --- |

(14)

Společnost WestLB je jednou z německých veřejnoprávních úvěrových institucí, pro něž do dne 18. července 2005 platily neomezené státní záruky v rámci institucionální odpovědnosti (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung), jež musely být na základě řady vyrozumění mezi Německem a Komisí zrušeny (5).

| (15) | Po zrušení záruk v rámci institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele v roce 2002 se dřívější společnost WestLB rozdělila na NRW. BANK a WestLB. V období mezi roky 2003 a 2005 byla společnost WestLB restrukturalizována; mezi rokem 2002 a 2005 došlo k poskytnutí několika kapitálových příspěvků. V rozhodnutí ze dne 18. července 2007 (6) měla Komise za to, že žádné z těchto opatření nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(15)

Po zrušení záruk v rámci institucionální odpovědnosti a ručení zřizovatele v roce 2002 se dřívější společnost WestLB rozdělila na NRW. BANK a WestLB. V období mezi roky 2003 a 2005 byla společnost WestLB restrukturalizována; mezi rokem 2002 a 2005 došlo k poskytnutí několika kapitálových příspěvků. V rozhodnutí ze dne 18. července 2007 (6) měla Komise za to, že žádné z těchto opatření nepředstavuje státní podporu.

2.2   Finanční obtíže společnosti WestLB

| (16) | Vzhledem k přetrvávající krizi na finančních trzích uskutečňovala společnost WestLB od poloviny roku 2007 investice do strukturovaného portfolia, jež zahrnovaly mimo jiné i rizika na americkém trhu rizikových hypotéčních úvěrů. Ocenění cenných papírů podle tržní hodnoty se zhoršilo a společnost WestLB nebyla schopna refinancovat strukturované portfolio prodejem dluhopisů na trhu, takže ve své rozvaze musela konsolidovat podrozvahová portfolia. |
| --- | --- |

(16)

Vzhledem k přetrvávající krizi na finančních trzích uskutečňovala společnost WestLB od poloviny roku 2007 investice do strukturovaného portfolia, jež zahrnovaly mimo jiné i rizika na americkém trhu rizikových hypotéčních úvěrů. Ocenění cenných papírů podle tržní hodnoty se zhoršilo a společnost WestLB nebyla schopna refinancovat strukturované portfolio prodejem dluhopisů na trhu, takže ve své rozvaze musela konsolidovat podrozvahová portfolia.

| (17) | Dne 8. února 2008 se vlastníci společnosti WestLB v tzv. „rámcové dohodě“ dohodli na hlavních zásadách dalšího opatření (7). Jednání se zúčastnily rovněž Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin) a Deutsche Bundesbank. Vlastníci společnosti WestLB se v podstatě dohodli na struktuře k vyčlenění značných rizik u strukturovaných portfolií, jež měla být zajištěna zárukou na pokrytí rizik ve výši 5 miliard EUR (8) (včetně dříve sjednaných kapitálových příspěvků). |
| --- | --- |

(17)

Dne 8. února 2008 se vlastníci společnosti WestLB v tzv. „rámcové dohodě“ dohodli na hlavních zásadách dalšího opatření (7). Jednání se zúčastnily rovněž Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin) a Deutsche Bundesbank. Vlastníci společnosti WestLB se v podstatě dohodli na struktuře k vyčlenění značných rizik u strukturovaných portfolií, jež měla být zajištěna zárukou na pokrytí rizik ve výši 5 miliard EUR (8) (včetně dříve sjednaných kapitálových příspěvků).

| (18) | Důvodem této dohody byl záměr vlastníků ochránit společnost WestLB před kolísáním na trzích. Podle mezinárodních účetních standardů (IFRS), které společnost WestLB používá, musí banka uplatňovat metodu ocenění podle tržní hodnoty a pravidelně přeceňovat velkou část svých aktiv. Kvůli krizi na trhu rizikových hypotéčních úvěrů se zhroutila poptávka po strukturovaných investičních portfoliích. S ohledem na portfolio ve výši přibližně 23 miliard EUR proto na konci roku 2007 existovala ztráta z tržního ocenění ve výši přibližně [1,5–2,5] (9) miliard EUR, kterou bylo nutno vykázat v rozvaze. |
| --- | --- |

(18)

Důvodem této dohody byl záměr vlastníků ochránit společnost WestLB před kolísáním na trzích. Podle mezinárodních účetních standardů (IFRS), které společnost WestLB používá, musí banka uplatňovat metodu ocenění podle tržní hodnoty a pravidelně přeceňovat velkou část svých aktiv. Kvůli krizi na trhu rizikových hypotéčních úvěrů se zhroutila poptávka po strukturovaných investičních portfoliích. S ohledem na portfolio ve výši přibližně 23 miliard EUR proto na konci roku 2007 existovala ztráta z tržního ocenění ve výši přibližně [1,5–2,5] (9) miliard EUR, kterou bylo nutno vykázat v rozvaze.

| (19) | Záruka na pokrytí rizik představuje právní základ pro převedení znehodnocených aktiv společnosti WestLB do jednotky pro speciální účel, Phoenix Light SF Limited; takto se zamezí tomu, aby se důsledky nestálosti trhů u těchto portfolií projevily v rozvahách společnosti WestLB. Bezprostředně po převodu aktiv a po převzetí záruky budou důsledky nestálosti trhů z rozvahy společnosti WestLB zcela odstraněny. Tato jednotka pro speciální účel funguje jako tzv. „špatná banka“ (bad bank) pro jedinou instituci, jíž stát poskytl záruku. |
| --- | --- |

(19)

Záruka na pokrytí rizik představuje právní základ pro převedení znehodnocených aktiv společnosti WestLB do jednotky pro speciální účel, Phoenix Light SF Limited; takto se zamezí tomu, aby se důsledky nestálosti trhů u těchto portfolií projevily v rozvahách společnosti WestLB. Bezprostředně po převodu aktiv a po převzetí záruky budou důsledky nestálosti trhů z rozvahy společnosti WestLB zcela odstraněny. Tato jednotka pro speciální účel funguje jako tzv. „špatná banka“ (bad bank) pro jedinou instituci, jíž stát poskytl záruku.

| (20) | Dne 31. března 2008 schválili vlastníci společnosti WestLB opatření s výhradou souhlasu zemského sněmu spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko. Jelikož banka i auditoři byli přesvědčeni o tom, že spolkový sněm se vší pravděpodobností opatření schválí, považovali rozhodnutí za dostatečné pro převod rizik na vlastníky, k němuž došlo dne 31. března 2008. Zemský sněm posléze opatření schválil. |
| --- | --- |

(20)

Dne 31. března 2008 schválili vlastníci společnosti WestLB opatření s výhradou souhlasu zemského sněmu spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko. Jelikož banka i auditoři byli přesvědčeni o tom, že spolkový sněm se vší pravděpodobností opatření schválí, považovali rozhodnutí za dostatečné pro převod rizik na vlastníky, k němuž došlo dne 31. března 2008. Zemský sněm posléze opatření schválil.

2.3   Opatření

| (21) | Plán restrukturalizace předpokládá, že záruka na pokrytí rizik pro jednotku pro speciální účel Phoenix Light SF Limited, společnost s ručením omezením podle irského práva (dále jen „Phoenix Light“), bude zachována a přeměněna z prozatímní na trvalou strukturu. Na struktuře záruky na pokrytí rizik se však nic nezměnilo. |
| --- | --- |

(21)

Plán restrukturalizace předpokládá, že záruka na pokrytí rizik pro jednotku pro speciální účel Phoenix Light SF Limited, společnost s ručením omezením podle irského práva (dále jen „Phoenix Light“), bude zachována a přeměněna z prozatímní na trvalou strukturu. Na struktuře záruky na pokrytí rizik se však nic nezměnilo.

| (22) | Záruka na pokrytí rizik se skládá ze






  — | záruky vydané vlastníky společnosti WestLB v souladu s jejich příslušnými podíly k zajištění pohledávek společnosti WestLB až do výše 2 miliard EUR vůči společnosti Phoenix Light, na niž společnost WestLB převede strukturované portfolio cenných papírů s nominální hodnotou ve výši 23 miliard EUR, a |
| --- | --- | --- |

(22)

Záruka na pokrytí rizik se skládá ze

—

záruky vydané vlastníky společnosti WestLB v souladu s jejich příslušnými podíly k zajištění pohledávek společnosti WestLB až do výše 2 miliard EUR vůči společnosti Phoenix Light, na niž společnost WestLB převede strukturované portfolio cenných papírů s nominální hodnotou ve výši 23 miliard EUR, a

| — | záruky vydané spolkovou zemí NRW k zajištění pohledávek společnosti WestLB vůči společnosti Phoenix Light až do výše dalších 3 miliard EUR. |
| --- | --- |

—

záruky vydané spolkovou zemí NRW k zajištění pohledávek společnosti WestLB vůči společnosti Phoenix Light až do výše dalších 3 miliard EUR.

| (23) | Transakce se uskutečnila takto:






  — | Společnost WestLB držela až do dne 31. března 2008 portfolio v hodnotě 23 miliard EUR, které se v zásadě skládalo ze strukturovaných cenných papírů a finančních cenných papírů (obchodní cenné papíry, střednědobé směnky, příjmové a kapitálové poukázky) tří investičních prostředků Greyhawk, Harrier a Kestrel (10). |
| --- | --- | --- |

(23)

Transakce se uskutečnila takto:

—

Společnost WestLB držela až do dne 31. března 2008 portfolio v hodnotě 23 miliard EUR, které se v zásadě skládalo ze strukturovaných cenných papírů a finančních cenných papírů (obchodní cenné papíry, střednědobé směnky, příjmové a kapitálové poukázky) tří investičních prostředků Greyhawk, Harrier a Kestrel (10).

| — | S účinkem ode dne 31. března 2008 prodala společnost WestLB uvedené portfolio za nominální hodnotu ve výši 23 miliard EUR společnosti Phoenix Light. K uhrazení kupní ceny ve výši 23 miliard EUR vydala společnost Phoenix Light dluhopisy ve výši nominální hodnoty portfolia. Dluhopisy byly prodány ve dvou tranších. Dolní tranše se skládá z podřízených dluhopisů, které mají přednost v případě nesplacení v souvislosti s převedenými aktivy (a nesou tudíž veškerá rizika) v celkové nominální hodnotě ve výši 5 miliard EUR. Vrchní tranše se skládala z prioritních dluhopisů v celkové hodnotě ve výši 18 miliard EUR. |
| --- | --- |

—

S účinkem ode dne 31. března 2008 prodala společnost WestLB uvedené portfolio za nominální hodnotu ve výši 23 miliard EUR společnosti Phoenix Light. K uhrazení kupní ceny ve výši 23 miliard EUR vydala společnost Phoenix Light dluhopisy ve výši nominální hodnoty portfolia. Dluhopisy byly prodány ve dvou tranších. Dolní tranše se skládá z podřízených dluhopisů, které mají přednost v případě nesplacení v souvislosti s převedenými aktivy (a nesou tudíž veškerá rizika) v celkové nominální hodnotě ve výši 5 miliard EUR. Vrchní tranše se skládala z prioritních dluhopisů v celkové hodnotě ve výši 18 miliard EUR.

| — | Spolková země NRW vydala záruku za podřízené dluhopisy. V důsledku toho se podřízené dluhopisy považovaly za bezpečné. Neprodleně po vydání této záruky byly tyto dluhopisy společností WestLB prodány, a to ze dvou důvodů. Za prvé, po zajištění dluhopisů zárukou upustili auditoři od snížení hodnoty dluhopisů v rozvaze společnosti WestLB (na rozdíl od původních investic do portfolia). Za druhé, společnost WestLB mohla dluhopisy použít jako zajištění při získání prostředků potřebných k jejich koupi. |
| --- | --- |

—

Spolková země NRW vydala záruku za podřízené dluhopisy. V důsledku toho se podřízené dluhopisy považovaly za bezpečné. Neprodleně po vydání této záruky byly tyto dluhopisy společností WestLB prodány, a to ze dvou důvodů. Za prvé, po zajištění dluhopisů zárukou upustili auditoři od snížení hodnoty dluhopisů v rozvaze společnosti WestLB (na rozdíl od původních investic do portfolia). Za druhé, společnost WestLB mohla dluhopisy použít jako zajištění při získání prostředků potřebných k jejich koupi.

| — | Společnost Phoenix Light hradí ručitelům za poskytnutí záruky ve výši 5 miliard EUR provizi ve výši [0,2–1,0] % ročně a rovněž odměnu držitelům podřízených a prioritních dluhopisů (během prozatímní struktury společnosti WestLB). Tyto náklady a veškeré administrativní výdaje byly hrazeny z odměny za cenné papíry převedené na společnost Phoenix Light. Odměna hrazená společností Phoenix Light za podřízené a prioritní dluhopisy byla vypočítána tak, aby společnost WestLB mohla uhradit náklady na refinancování. |
| --- | --- |

—

Společnost Phoenix Light hradí ručitelům za poskytnutí záruky ve výši 5 miliard EUR provizi ve výši [0,2–1,0] % ročně a rovněž odměnu držitelům podřízených a prioritních dluhopisů (během prozatímní struktury společnosti WestLB). Tyto náklady a veškeré administrativní výdaje byly hrazeny z odměny za cenné papíry převedené na společnost Phoenix Light. Odměna hrazená společností Phoenix Light za podřízené a prioritní dluhopisy byla vypočítána tak, aby společnost WestLB mohla uhradit náklady na refinancování.

| — | Ve fázi záchrany musela společnost WestLB držet podřízené i prioritní dluhopisy, aby byla zajištěna jejich zpětná směnitelnost. Po schválení Komisí bude prozatímní struktura přeměněna na trvalou strukturu. V rámci trvalé struktury drží společnost WestLB zaručené podřízené dluhopisy až do jejich splatnosti. Naproti tomu prioritní dluhopisy má společnost Phoenix Light umístit na kapitálových trzích, jakmile takovouto transakci umožní tržní podmínky. Z tohoto důvodu drží společnost WestLB rovněž prioritní dluhopisy v rámci trvalé struktury tak dlouho, dokud je nebude možno znovu umístit na trzích. V tomto případě budou prioritní dluhopisy, které nyní drží společnost WestLB, převzaty společností Phoenix Light a prodány třetím stranám. |
| --- | --- |

—

Ve fázi záchrany musela společnost WestLB držet podřízené i prioritní dluhopisy, aby byla zajištěna jejich zpětná směnitelnost. Po schválení Komisí bude prozatímní struktura přeměněna na trvalou strukturu. V rámci trvalé struktury drží společnost WestLB zaručené podřízené dluhopisy až do jejich splatnosti. Naproti tomu prioritní dluhopisy má společnost Phoenix Light umístit na kapitálových trzích, jakmile takovouto transakci umožní tržní podmínky. Z tohoto důvodu drží společnost WestLB rovněž prioritní dluhopisy v rámci trvalé struktury tak dlouho, dokud je nebude možno znovu umístit na trzích. V tomto případě budou prioritní dluhopisy, které nyní drží společnost WestLB, převzaty společností Phoenix Light a prodány třetím stranám.

| (24) | Ve vztahu k třetím stranám ručí výhradně spolková země NRW do celé výše záruky 5 miliard EUR. Za první tranši ve výši 2 miliard EUR může spolková země požadovat v interním vztahu k ostatním čtyřem vlastníkům náhradu odpovídající její účasti ve společnosti WestLB. Za zbývající částku záruky ve výši až 3 miliard EUR ručí spolková země NRW sama, a to nepoměrně. S ohledem na tuto záruku získala spolková země NRW od ostatních zúčastněných stran úpravu svých podílnických práv a rovněž náhradu, kterou může spolková země obdržet v hotovosti nebo nabytím akcií společnosti WestLB. |
| --- | --- |

(24)

Ve vztahu k třetím stranám ručí výhradně spolková země NRW do celé výše záruky 5 miliard EUR. Za první tranši ve výši 2 miliard EUR může spolková země požadovat v interním vztahu k ostatním čtyřem vlastníkům náhradu odpovídající její účasti ve společnosti WestLB. Za zbývající částku záruky ve výši až 3 miliard EUR ručí spolková země NRW sama, a to nepoměrně. S ohledem na tuto záruku získala spolková země NRW od ostatních zúčastněných stran úpravu svých podílnických práv a rovněž náhradu, kterou může spolková země obdržet v hotovosti nebo nabytím akcií společnosti WestLB.

| (25) | Pokud jde o úpravu smlouvy o konsorciu, k níž každopádně dojde, bylo dohodnuto, že některá práva spořitelen a žirových svazů (11) budou zrušena nebo upravena. Změny však musí být sjednány se všemi vlastníky společnosti WestLB. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o úpravu smlouvy o konsorciu, k níž každopádně dojde, bylo dohodnuto, že některá práva spořitelen a žirových svazů (11) budou zrušena nebo upravena. Změny však musí být sjednány se všemi vlastníky společnosti WestLB.

| (26) | Pokud jde o náhradu pro spolkovou zemi NRW, spolková země má právo na převedení odpovídajícího podílu akcií společnosti WestLB, které v současnosti drží svazy spořitelen a regionální svazy, pokud bude požadováno zaplacení nepoměrné záruky spolkové země NRW na pokrytí rizik ve výši 3 miliard EUR. Pro výpočet nároku se použije cena ve výši 220 EUR za akcii po odečtení srážky ve výši 20 EUR za akcii. Pro regionální svazy platí cena ve výši 220 EUR za akcii. Namísto převodu akcií se mohou strany dohodnout na platbě v hotovosti. |
| --- | --- |

(26)

Pokud jde o náhradu pro spolkovou zemi NRW, spolková země má právo na převedení odpovídajícího podílu akcií společnosti WestLB, které v současnosti drží svazy spořitelen a regionální svazy, pokud bude požadováno zaplacení nepoměrné záruky spolkové země NRW na pokrytí rizik ve výši 3 miliard EUR. Pro výpočet nároku se použije cena ve výši 220 EUR za akcii po odečtení srážky ve výši 20 EUR za akcii. Pro regionální svazy platí cena ve výši 220 EUR za akcii. Namísto převodu akcií se mohou strany dohodnout na platbě v hotovosti.

| (27) | Rozhodnutím ze dne 30. dubna 2008 prohlásila Komise popsanou záruku na pokrytí rizik za dočasnou podporu na záchranu, která je slučitelná se společným trhem, a povolila ji v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci do dne 8. srpna 2008. Současně Komise Německo vyzvala, aby předložilo rozsáhlý a soudržný plán restrukturalizace. Německo předložilo plán restrukturalizace dne 8. srpna 2008. |
| --- | --- |

(27)

Rozhodnutím ze dne 30. dubna 2008 prohlásila Komise popsanou záruku na pokrytí rizik za dočasnou podporu na záchranu, která je slučitelná se společným trhem, a povolila ji v souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci do dne 8. srpna 2008. Současně Komise Německo vyzvala, aby předložilo rozsáhlý a soudržný plán restrukturalizace. Německo předložilo plán restrukturalizace dne 8. srpna 2008.

2.4   Plán restrukturalizace

| (28) | Oznámení zahrnovalo rámcovou dohodu („Eckpunktevereinbarung“) vlastníků ze dne 8. srpna 2008 a rozsáhlý samostatný plán restrukturalizace, který byl po jednáních s Komisí pozměněn. Plán restrukturalizace společnosti WestLB lze shrnout takto. |
| --- | --- |

(28)

Oznámení zahrnovalo rámcovou dohodu („Eckpunktevereinbarung“) vlastníků ze dne 8. srpna 2008 a rozsáhlý samostatný plán restrukturalizace, který byl po jednáních s Komisí pozměněn. Plán restrukturalizace společnosti WestLB lze shrnout takto.

| (29) | Hlavním prvkem rámcové dohody a plánu restrukturalizace jsou konkrétní kroky s ohledem na změnu vlastnictví, k nimž se zavázaly Německo a vlastníci, například předložení prohlášení o úmyslu do dne 31. prosince 2008. Tyto konkrétní kroky se však neuskutečnily. Opatření týkající se zmenšení, snížení nákladů, snížení rizik a nového zaměření měly usnadnit prodej. Společnost WestLB bude proto nabídnuta k prodeji – jako celek nebo ve formě nezávislých obchodních subjektů – v otevřeném, transparentním a nediskriminačním nabídkovém řízení, které bude zahájeno do konce srpna 2010 a ukončeno do konce [června–října] 2011 tak, aby prodej nabyl účinnosti nejpozději ke dni 1. ledna 2012. |
| --- | --- |

(29)

Hlavním prvkem rámcové dohody a plánu restrukturalizace jsou konkrétní kroky s ohledem na změnu vlastnictví, k nimž se zavázaly Německo a vlastníci, například předložení prohlášení o úmyslu do dne 31. prosince 2008. Tyto konkrétní kroky se však neuskutečnily. Opatření týkající se zmenšení, snížení nákladů, snížení rizik a nového zaměření měly usnadnit prodej. Společnost WestLB bude proto nabídnuta k prodeji – jako celek nebo ve formě nezávislých obchodních subjektů – v otevřeném, transparentním a nediskriminačním nabídkovém řízení, které bude zahájeno do konce srpna 2010 a ukončeno do konce [června–října] 2011 tak, aby prodej nabyl účinnosti nejpozději ke dni 1. ledna 2012.

| (30) | S ohledem na nabídkové řízení plán restrukturalizace stanoví, že je nutno uskutečnit otevřené, transparentní a nediskriminační nabídkové řízení, které je dostupné všem potenciálním domácím i zahraničním kupcům. Prodej musí být dostatečně oznámen zveřejněním nejméně v jednom mezinárodním tištěném médiu, které je v celém Společenství k dostání v angličtině. Společnost WestLB působí jako centrální banka pro spořitelny ve spolkové zemi NRW. Samotná společnost WestLB je obchodní bankou s právní formou akciové společnosti. Současná funkce jakožto centrální banky pro spořitelny ani název WestLB nelze proto použít jako argument s cílem zamezit celému prodeji banky soukromému investorovi. |
| --- | --- |

(30)

S ohledem na nabídkové řízení plán restrukturalizace stanoví, že je nutno uskutečnit otevřené, transparentní a nediskriminační nabídkové řízení, které je dostupné všem potenciálním domácím i zahraničním kupcům. Prodej musí být dostatečně oznámen zveřejněním nejméně v jednom mezinárodním tištěném médiu, které je v celém Společenství k dostání v angličtině. Společnost WestLB působí jako centrální banka pro spořitelny ve spolkové zemi NRW. Samotná společnost WestLB je obchodní bankou s právní formou akciové společnosti. Současná funkce jakožto centrální banky pro spořitelny ani název WestLB nelze proto použít jako argument s cílem zamezit celému prodeji banky soukromému investorovi.

| (31) | Hlavním cílem nabídkového řízení je změna vlastnictví, tj. úplné převedení hlasovacích práv. Úplný prodej jedné či několika segmentovaných oblastí je upřednostněn před pouhým převodem většiny hlasovacích práv („50 % plus jedna akcie“). Pouhý převod většiny hlasovacích práv na nového kupce je přípustný pouze v případě, pokud v nabídkovém řízení nebude předložena žádná nabídka na úplné převzetí jedné či několika segmentovaných oblastí. Ačkoliv se upřednostňuje úplný převod hlasovacích práv, povolila Komise vzhledem k nepředvídatelné situaci na finančních trzích a marným pokusům o změnu vlastnické struktury společnosti WestLB alternativní scénáře jako převod většiny vlastnických práv a konsolidace zemských bank v Německu. Komise nevznáší žádné námitky vůči restrukturalizaci bank na vyšší úrovni a akceptuje provedení plánu restrukturalizace v rámci restrukturalizace sektoru zemských bank v Německu. V zájmu sledování řádného provádění plánu restrukturalizace i v případě, bude-li ke změně vlastnické struktury vybrán alternativní scénář, považuje Komise za nezbytné ustanovit odborníka (správce). |
| --- | --- |

(31)

Hlavním cílem nabídkového řízení je změna vlastnictví, tj. úplné převedení hlasovacích práv. Úplný prodej jedné či několika segmentovaných oblastí je upřednostněn před pouhým převodem většiny hlasovacích práv („50 % plus jedna akcie“). Pouhý převod většiny hlasovacích práv na nového kupce je přípustný pouze v případě, pokud v nabídkovém řízení nebude předložena žádná nabídka na úplné převzetí jedné či několika segmentovaných oblastí. Ačkoliv se upřednostňuje úplný převod hlasovacích práv, povolila Komise vzhledem k nepředvídatelné situaci na finančních trzích a marným pokusům o změnu vlastnické struktury společnosti WestLB alternativní scénáře jako převod většiny vlastnických práv a konsolidace zemských bank v Německu. Komise nevznáší žádné námitky vůči restrukturalizaci bank na vyšší úrovni a akceptuje provedení plánu restrukturalizace v rámci restrukturalizace sektoru zemských bank v Německu. V zájmu sledování řádného provádění plánu restrukturalizace i v případě, bude-li ke změně vlastnické struktury vybrán alternativní scénář, považuje Komise za nezbytné ustanovit odborníka (správce).

| (32) | V zájmu usnadnění prodeje společnosti WestLB jako celku nebo po částech předpokládá plán restrukturalizace snížení nákladů a zmenšení. Plánuje se zejména prodej podílů a uzavření místních pracovišť. Za účelem snížení nákladů a zmenšení mají být prodány všechny velké podíly, aby bylo možno financovat restrukturalizační opatření. Prodej se má uskutečnit ve dvou tranších. První tranše sestávající z podílů ve Weberbank, [...] a [...] bude prodána do konce [února–května] 2010 (12) a druhá tranše zahrnující [...] a [...] do konce [února–května] 2011 (13). |
| --- | --- |

(32)

V zájmu usnadnění prodeje společnosti WestLB jako celku nebo po částech předpokládá plán restrukturalizace snížení nákladů a zmenšení. Plánuje se zejména prodej podílů a uzavření místních pracovišť. Za účelem snížení nákladů a zmenšení mají být prodány všechny velké podíly, aby bylo možno financovat restrukturalizační opatření. Prodej se má uskutečnit ve dvou tranších. První tranše sestávající z podílů ve Weberbank, [...] a [...] bude prodána do konce [února–května] 2010 (12) a druhá tranše zahrnující [...] a [...] do konce [února–května] 2011 (13).

| (33) | K snížení nákladů a zmenšení společnost WestLB uzavře nejpozději do [...] 2010 pět z celkem jedenácti místních pracovišť v Německu (Bielefeld, Münster, Dortmund, Kolín, Mohuč) (14). Společnost WestLB mimoto nejpozději do [...] 2010 (15) sníží počet svých místních pracovišť mimo Německo z více než třiceti na sedm (16). |
| --- | --- |

(33)

K snížení nákladů a zmenšení společnost WestLB uzavře nejpozději do [...] 2010 pět z celkem jedenácti místních pracovišť v Německu (Bielefeld, Münster, Dortmund, Kolín, Mohuč) (14). Společnost WestLB mimoto nejpozději do [...] 2010 (15) sníží počet svých místních pracovišť mimo Německo z více než třiceti na sedm (16).

| (34) | Program zmenšení je v plánu restrukturalizace upřesněn následovně:






  — | Celková bilanční suma se oproti úrovni v roční účetní závěrce za rok 2007 do konce března 2010 sníží o 25 % a do konce března 2011 o 50 % (17). Očištěná bilanční suma se tudíž z [200–280] miliard EUR sníží do 31. března 2010 na [150–250] miliard EUR a do 31. března 2011 na [80–180] miliard EUR. |
| --- | --- | --- |

(34)

Program zmenšení je v plánu restrukturalizace upřesněn následovně:

—

Celková bilanční suma se oproti úrovni v roční účetní závěrce za rok 2007 do konce března 2010 sníží o 25 % a do konce března 2011 o 50 % (17). Očištěná bilanční suma se tudíž z [200–280] miliard EUR sníží do 31. března 2010 na [150–250] miliard EUR a do 31. března 2011 na [80–180] miliard EUR.

| — | Mimoto bude částka rizikově vážených aktiv v porovnání s úrovní v roční účetní závěrce za rok 2007 snížena do konce března 2010 o 25 % a do konce března 2011 o 50 %. Rizikově vážená aktiva se tudíž ze 104 miliard EUR sníží do 31. března 2010 na 78 miliard EUR a do 31. března 2011 na 52 miliard EUR. |
| --- | --- |

—

Mimoto bude částka rizikově vážených aktiv v porovnání s úrovní v roční účetní závěrce za rok 2007 snížena do konce března 2010 o 25 % a do konce března 2011 o 50 %. Rizikově vážená aktiva se tudíž ze 104 miliard EUR sníží do 31. března 2010 na 78 miliard EUR a do 31. března 2011 na 52 miliard EUR.

| — | Těchto cílových hodnot má být dosaženo přednostně prodejem/uvolněním řady aktiv, která byla předtím seskupena do tzv. portfolia pro odchod. |
| --- | --- |

—

Těchto cílových hodnot má být dosaženo přednostně prodejem/uvolněním řady aktiv, která byla předtím seskupena do tzv. portfolia pro odchod.

| (35) | Kromě snížení nákladů a zmenšení předpokládá plán restrukturalizace rovněž rozsáhlou změnu zaměření a snížení rizik u všech činností. Plánují se zejména tato opatření:






  — | vytvoření tří oddělených hlavních oblastí a odpovídající organizační oddělení všech obchodních procesů, |
| --- | --- | --- |

(35)

Kromě snížení nákladů a zmenšení předpokládá plán restrukturalizace rovněž rozsáhlou změnu zaměření a snížení rizik u všech činností. Plánují se zejména tato opatření:

—

vytvoření tří oddělených hlavních oblastí a odpovídající organizační oddělení všech obchodních procesů,

| — | úplné upuštění od podnikání v oblasti správy investic, které bude ukončeno, |
| --- | --- |

—

úplné upuštění od podnikání v oblasti správy investic, které bude ukončeno,

| — | významné snížení objemu obchodování v oblasti strukturovaného financování, včetně financování mezinárodních projektů (global origination), a omezení na vybrané sektory, |
| --- | --- |

—

významné snížení objemu obchodování v oblasti strukturovaného financování, včetně financování mezinárodních projektů (global origination), a omezení na vybrané sektory,

| — | omezení činnosti na mezinárodních kapitálových trzích na obchodní činnosti orientované na zákazníky. |
| --- | --- |

—

omezení činnosti na mezinárodních kapitálových trzích na obchodní činnosti orientované na zákazníky.

| (36) | V průběhu vytváření tří oddělených hlavních obchodních jednotek oddělí společnost WestLB do konce října 2009 všechny obchodní procesy a vytvoří následující jednotky, které upustí od externího růstu prostřednictvím akvizicí nebo spojení:






  — | transakční bankovnictví, |
| --- | --- | --- |

(36)

V průběhu vytváření tří oddělených hlavních obchodních jednotek oddělí společnost WestLB do konce října 2009 všechny obchodní procesy a vytvoří následující jednotky, které upustí od externího růstu prostřednictvím akvizicí nebo spojení:

—

transakční bankovnictví,

| — | partnerství středních podniků a spořitelen (Verbund/Mittelstand), |
| --- | --- |

—

partnerství středních podniků a spořitelen (Verbund/Mittelstand),

| — | kapitálový trh, podniková klientela a strukturované financování. |
| --- | --- |

—

kapitálový trh, podniková klientela a strukturované financování.

| (37) | Co se týká upuštění od činnosti v oblasti správy investic, společnost WestLB ukončí obchodování na vlastní účet a až do svého prodeje nebude uskutečňovat žádné obchody v oblasti Relative Value Trading a arbitrážový obchod (18); obchodní činnosti podle pokynů klientů jsou omezeny na pobočky v Düsseldorfu, New Yorku, Londýně a Hongkongu. |
| --- | --- |

(37)

Co se týká upuštění od činnosti v oblasti správy investic, společnost WestLB ukončí obchodování na vlastní účet a až do svého prodeje nebude uskutečňovat žádné obchody v oblasti Relative Value Trading a arbitrážový obchod (18); obchodní činnosti podle pokynů klientů jsou omezeny na pobočky v Düsseldorfu, New Yorku, Londýně a Hongkongu.

| (38) | Co se týká omezení činnosti na kapitálovém trhu, až do prodeje společnosti WestLB jsou dotyčné objemy obchodování omezeny takto: v roce 2009 do 31. prosince 2009 na [70–100] miliard EUR, v roce 2010 do 31. prosince 2010 na [60–90] miliard EUR a v roce 2011 do 31. prosince 2011 na [50–80] miliard EUR. |
| --- | --- |

(38)

Co se týká omezení činnosti na kapitálovém trhu, až do prodeje společnosti WestLB jsou dotyčné objemy obchodování omezeny takto: v roce 2009 do 31. prosince 2009 na [70–100] miliard EUR, v roce 2010 do 31. prosince 2010 na [60–90] miliard EUR a v roce 2011 do 31. prosince 2011 na [50–80] miliard EUR.

| (39) | K snížení obchodování na kapitálovém trhu jsou až do prodeje společnosti WestLB rizikově vážená aktiva, která lze přičíst činnosti na kapitálovém trhu, omezena takto: do 31. prosince 2009 na [10–25] miliard EUR, do 31. prosince 2010 na [5–25] miliard EUR a do 31. prosince 2011 na [5–25] miliard EUR. |
| --- | --- |

(39)

K snížení obchodování na kapitálovém trhu jsou až do prodeje společnosti WestLB rizikově vážená aktiva, která lze přičíst činnosti na kapitálovém trhu, omezena takto: do 31. prosince 2009 na [10–25] miliard EUR, do 31. prosince 2010 na [5–25] miliard EUR a do 31. prosince 2011 na [5–25] miliard EUR.

| (40) | K omezení podnikové klientely a strukturovaného financování (oblast kapitálového trhu, podnikové klientely a strukturovaného financování) je dotyčný objem obchodu až do prodeje společnosti WestLB omezen následovně: v roce 2009 do 31. prosince 2009 na [20–40] miliard EUR, v roce 2010 do 31. prosince 2010 na [15–35] miliard EUR a v roce 2011 do 31. prosince 2011 na [10–30] miliard EUR. |
| --- | --- |

(40)

K omezení podnikové klientely a strukturovaného financování (oblast kapitálového trhu, podnikové klientely a strukturovaného financování) je dotyčný objem obchodu až do prodeje společnosti WestLB omezen následovně: v roce 2009 do 31. prosince 2009 na [20–40] miliard EUR, v roce 2010 do 31. prosince 2010 na [15–35] miliard EUR a v roce 2011 do 31. prosince 2011 na [10–30] miliard EUR.

| (41) | K omezení podnikové klientely a strukturovaného financování (oblast kapitálového trhu, podnikové klientely a strukturovaného financování) jsou až do prodeje společnosti WestLB rizikově vážená aktiva, která lze přičíst těmto činnostem, omezena takto: do 31. prosince 2009 na [30–60] miliard EUR, do 31. prosince 2010 na [20–50] miliard EUR a do 31. prosince 2011 na [20–50] miliard EUR. |
| --- | --- |

(41)

K omezení podnikové klientely a strukturovaného financování (oblast kapitálového trhu, podnikové klientely a strukturovaného financování) jsou až do prodeje společnosti WestLB rizikově vážená aktiva, která lze přičíst těmto činnostem, omezena takto: do 31. prosince 2009 na [30–60] miliard EUR, do 31. prosince 2010 na [20–50] miliard EUR a do 31. prosince 2011 na [20–50] miliard EUR.

| (42) | Všechny ostatní činnosti, jednotky a pracoviště zřízená jako dceřiné společnosti, pobočky nebo zastoupení, jež nebylo možno prodat do konce prosince 2011, budou vlastníky zlikvidovány. Všechny změny plánu restrukturalizace ze dne 8. srpna 2008 byly projednány s Komisí, přijaty Německem a následně předloženy Komisi dne 30. dubna 2009 jako změna plánu restrukturalizace. Tři z pěti podílníků společnosti WestLB však dosud pozměněný plán oficiálně nepotvrdili. Plán restrukturalizace proto nelze považovat za závazný, ačkoli ho Německo a vlastníci akceptovali. V průběhu řízení Komise zjistila, že vlastníci nemohli u schváleného plánu restrukturalizace dodržet původní lhůty a proces zpozdilo plánování subjektů s rozhodovací pravomocí. Komise proto považuje za nezbytné přijmout rozhodnutí, které je vázáno na určité podmínky. |
| --- | --- |

(42)

Všechny ostatní činnosti, jednotky a pracoviště zřízená jako dceřiné společnosti, pobočky nebo zastoupení, jež nebylo možno prodat do konce prosince 2011, budou vlastníky zlikvidovány. Všechny změny plánu restrukturalizace ze dne 8. srpna 2008 byly projednány s Komisí, přijaty Německem a následně předloženy Komisi dne 30. dubna 2009 jako změna plánu restrukturalizace. Tři z pěti podílníků společnosti WestLB však dosud pozměněný plán oficiálně nepotvrdili. Plán restrukturalizace proto nelze považovat za závazný, ačkoli ho Německo a vlastníci akceptovali. V průběhu řízení Komise zjistila, že vlastníci nemohli u schváleného plánu restrukturalizace dodržet původní lhůty a proces zpozdilo plánování subjektů s rozhodovací pravomocí. Komise proto považuje za nezbytné přijmout rozhodnutí, které je vázáno na určité podmínky.

| (43) | Vzhledem ke složitosti navrhovaných restrukturalizačních opatření a krátké lhůtě pro provedení považuje Komise za nutné, aby na provádění restrukturalizace dohlížel odborník (správce), který bude Komisi informovat o podniknutých krocích. Jmenování takovéhoto odborníka je důležité zejména proto, jelikož Komise připouští určitou flexibilitu s ohledem na časový plán pro provedení restrukturalizace. Odprodej podílů má být v zásadě ukončen do [února–května] 2010. Může však být odložen, pokud společnost WestLB prokáže, že by prodej byl možný pouze za kupní cenu, která je nižší než účetní hodnota. Rozhodnutí mimoto předpokládá rovněž možnost přímého prodeje nebo konsolidace zemských bank v Německu, a připouští tudíž výjimky z nabídkového řízení. Odborník by měl sledovat provádění plánu restrukturalizace, podávat zprávy o rozhodnutích přijatých v rámci povolené flexibility během období restrukturalizace a usnadnit komunikaci s Komisí. |
| --- | --- |

(43)

Vzhledem ke složitosti navrhovaných restrukturalizačních opatření a krátké lhůtě pro provedení považuje Komise za nutné, aby na provádění restrukturalizace dohlížel odborník (správce), který bude Komisi informovat o podniknutých krocích. Jmenování takovéhoto odborníka je důležité zejména proto, jelikož Komise připouští určitou flexibilitu s ohledem na časový plán pro provedení restrukturalizace. Odprodej podílů má být v zásadě ukončen do [února–května] 2010. Může však být odložen, pokud společnost WestLB prokáže, že by prodej byl možný pouze za kupní cenu, která je nižší než účetní hodnota. Rozhodnutí mimoto předpokládá rovněž možnost přímého prodeje nebo konsolidace zemských bank v Německu, a připouští tudíž výjimky z nabídkového řízení. Odborník by měl sledovat provádění plánu restrukturalizace, podávat zprávy o rozhodnutích přijatých v rámci povolené flexibility během období restrukturalizace a usnadnit komunikaci s Komisí.

3.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (44) | V reakci na rozhodnutí o zahájení řízení předalo Německo připomínky týkající se posouzení podpory. |
| --- | --- |

(44)

V reakci na rozhodnutí o zahájení řízení předalo Německo připomínky týkající se posouzení podpory.

| (45) | Ohledně výpočtu výše podpory zastává Německo v rozporu s Komisí názor, že pro výpočet výše podpory je rozhodující výhradně okamžik zřízení a zveřejnění záruky na pokrytí rizik, a nikoli pozdější okamžik, v němž došlo k přeměně prozatímní struktury na trvalou strukturu. |
| --- | --- |

(45)

Ohledně výpočtu výše podpory zastává Německo v rozporu s Komisí názor, že pro výpočet výše podpory je rozhodující výhradně okamžik zřízení a zveřejnění záruky na pokrytí rizik, a nikoli pozdější okamžik, v němž došlo k přeměně prozatímní struktury na trvalou strukturu.

| (46) | Pokud jde o povahu záruky na pokrytí rizik, Německo tvrdí, že převedení z prozatímní struktury na konečnou strukturu není podstatné. Byla splněna příslušná podmínka pro způsobilost opatření, kterou Komise ověřuje, a to zpětná směnitelnost, ačkoliv záruka na pokrytí rizik není časově omezená. |
| --- | --- |

(46)

Pokud jde o povahu záruky na pokrytí rizik, Německo tvrdí, že převedení z prozatímní struktury na konečnou strukturu není podstatné. Byla splněna příslušná podmínka pro způsobilost opatření, kterou Komise ověřuje, a to zpětná směnitelnost, ačkoliv záruka na pokrytí rizik není časově omezená.

| (47) | Pokud jde o částku podpory, Německo uvádí, že prvek podpory zahrnutý v záruce poskytnuté podniku v potížích je stejně vysoký jako částka, která je skutečně kryta zárukou, pouze v případě, je-li velmi pravděpodobná celková ztráta. Jak výpočet provedený společností WestLB, který byl v prosinci 2007 a v lednu 2008 předložen BaFin a Deutsche Bundesbank a podle nějž očekávaná ztráta z portfolia koncem ledna 2008 činila nominálně [...] milionů EUR, tak i výpočet společnosti Morgan Stanley z února 2008, z něhož vyplývá podstatně vyšší ztráta ve výši přibližně [...] miliard EUR, jsou podstatně nižší než nominální částka ve výši 5 miliard EUR, nelze proto vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobná celková ztráta. Výpočet provedený společnosti WestLB již mimoto vychází ze scénáře v horším případě („bad case“), jelikož u všech oceněných nástrojů předpokládá snížení aktuálního ratingu o dva stupně, zatímco posudek společnosti Morgan Stanley, který kromě jiných odchylných předpokladů předpokládal snížení ratingu o čtyři stupně, je příliš pesimistický. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o částku podpory, Německo uvádí, že prvek podpory zahrnutý v záruce poskytnuté podniku v potížích je stejně vysoký jako částka, která je skutečně kryta zárukou, pouze v případě, je-li velmi pravděpodobná celková ztráta. Jak výpočet provedený společností WestLB, který byl v prosinci 2007 a v lednu 2008 předložen BaFin a Deutsche Bundesbank a podle nějž očekávaná ztráta z portfolia koncem ledna 2008 činila nominálně [...] milionů EUR, tak i výpočet společnosti Morgan Stanley z února 2008, z něhož vyplývá podstatně vyšší ztráta ve výši přibližně [...] miliard EUR, jsou podstatně nižší než nominální částka ve výši 5 miliard EUR, nelze proto vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobná celková ztráta. Výpočet provedený společnosti WestLB již mimoto vychází ze scénáře v horším případě („bad case“), jelikož u všech oceněných nástrojů předpokládá snížení aktuálního ratingu o dva stupně, zatímco posudek společnosti Morgan Stanley, který kromě jiných odchylných předpokladů předpokládal snížení ratingu o čtyři stupně, je příliš pesimistický.

| (48) | Pokud jde o právní základ, Německo tvrdí, že podporu lze prohlásit za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES, jelikož v okamžiku jejího poskytnutí existovala vážná porucha v hospodářství, a záruka na pokrytí rizik pro společnost WestLB, která má systémový význam, slouží rovněž k napravení vážné poruchy v hospodářství. Opatření je proto vhodné, nezbytné a přiměřené. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o právní základ, Německo tvrdí, že podporu lze prohlásit za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES, jelikož v okamžiku jejího poskytnutí existovala vážná porucha v hospodářství, a záruka na pokrytí rizik pro společnost WestLB, která má systémový význam, slouží rovněž k napravení vážné poruchy v hospodářství. Opatření je proto vhodné, nezbytné a přiměřené.

| (49) | Co se týká slučitelnosti podpory se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, Německo uvedlo, že plán restrukturalizace nepředpokládá pouze dodatečné zlepšení, nýbrž rovněž značné omezení obchodování společnosti WestLB na vlastní účet, významné zlepšení jejího rizikového profilu a stabilizaci výnosů. |
| --- | --- |

(49)

Co se týká slučitelnosti podpory se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, Německo uvedlo, že plán restrukturalizace nepředpokládá pouze dodatečné zlepšení, nýbrž rovněž značné omezení obchodování společnosti WestLB na vlastní účet, významné zlepšení jejího rizikového profilu a stabilizaci výnosů.

| (50) | Německo rovněž uvedlo, že opatření naplánovaná k omezení možného narušení hospodářské soutěže nejsou nezbytná pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti a že jejich celková výše je v poměru k obdržené podpoře podstatně vyšší než ve srovnatelných případech, jako je Crédit Lyonnais II (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S. K
   (20), Bankgesellschaft Berlin
   (21) a IKB
   (22). |
| --- | --- |

(50)

Německo rovněž uvedlo, že opatření naplánovaná k omezení možného narušení hospodářské soutěže nejsou nezbytná pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti a že jejich celková výše je v poměru k obdržené podpoře podstatně vyšší než ve srovnatelných případech, jako je Crédit Lyonnais II (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S. K
   (20), Bankgesellschaft Berlin
   (21) a IKB
   (22).

4.   POSOUZENÍ PODPORY

4.1   Existence státní podpory

| (51) | Komise musela za prvé posoudit, zda opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Podle tohoto ustanovení jsou státní podporou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(51)

Komise musela za prvé posoudit, zda opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. Podle tohoto ustanovení jsou státní podporou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| (52) | Je nutno uvést, že v případě záruky na pokrytí rizik se jedná o pokračování podpory na záchranu, kterou poskytli vlastníci. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí ze dne 30. dubna 2008, v případě záruky na krytí rizik se jedná o státní podporu. Německo toto nezpochybnilo. |
| --- | --- |

(52)

Je nutno uvést, že v případě záruky na pokrytí rizik se jedná o pokračování podpory na záchranu, kterou poskytli vlastníci. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí ze dne 30. dubna 2008, v případě záruky na krytí rizik se jedná o státní podporu. Německo toto nezpochybnilo.

4.2   Částka podpory

| (53) | Komise nemůže souhlasit se stanoviskem Německa, že částku podpory je nutno vypočítat podle výše očekávané ztráty. |
| --- | --- |

(53)

Komise nemůže souhlasit se stanoviskem Německa, že částku podpory je nutno vypočítat podle výše očekávané ztráty.

| (54) | Co se týká metodiky, Komise potvrzuje, že záruka na pokrytí rizik byla vzhledem ke své zpětné směnitelnosti schválena jako podpora na záchranu. Přeměna záruky na pokrytí rizik na trvalou strukturu vyžaduje nový výpočet výše podpory ve fázi restrukturalizace. Ačkoli to bylo vyžadováno v rozhodnutí o zahájení řízení, nebylo předloženo žádné nové ocenění očekávaných ztrát, i když existují aktuálnější údaje, které by mohl příjemce podpory poskytnout. Posudek společnosti Morgan Stanley, v němž byla uvedena podstatně vyšší hodnota ve výši přibližně [...] miliard EUR, ukazuje, k jak rozdílným výsledkům může tento výpočet podle metody a použitých předpokladů vést. |
| --- | --- |

(54)

Co se týká metodiky, Komise potvrzuje, že záruka na pokrytí rizik byla vzhledem ke své zpětné směnitelnosti schválena jako podpora na záchranu. Přeměna záruky na pokrytí rizik na trvalou strukturu vyžaduje nový výpočet výše podpory ve fázi restrukturalizace. Ačkoli to bylo vyžadováno v rozhodnutí o zahájení řízení, nebylo předloženo žádné nové ocenění očekávaných ztrát, i když existují aktuálnější údaje, které by mohl příjemce podpory poskytnout. Posudek společnosti Morgan Stanley, v němž byla uvedena podstatně vyšší hodnota ve výši přibližně [...] miliard EUR, ukazuje, k jak rozdílným výsledkům může tento výpočet podle metody a použitých předpokladů vést.

| (55) | Komise mimoto připomíná, že ve svém rozhodnutí ve věci Sachsen LB dospěla k závěru, že by investor v tržním hospodářství vzhledem k současné nepředvídatelné situaci na finančních trzích s ohledem na očekávané ztráty vycházel přinejmenším z pesimistického scénáře (23). Komise přitom nesdílí názor Německa, že odlišné předpoklady v posudku společnosti Morgan Stanley byly příliš pesimistické a že společnost WestLB již zohlednila scénář v horším případě, jelikož by očekávané ztráty byly citelně ovlivněny teprve větším snížením ratingu. Tento závěr je v souladu s rozhodnutím ve věci Bankgesellschaft
  Berlin
   (24). |
| --- | --- |

(55)

Komise mimoto připomíná, že ve svém rozhodnutí ve věci Sachsen LB dospěla k závěru, že by investor v tržním hospodářství vzhledem k současné nepředvídatelné situaci na finančních trzích s ohledem na očekávané ztráty vycházel přinejmenším z pesimistického scénáře (23). Komise přitom nesdílí názor Německa, že odlišné předpoklady v posudku společnosti Morgan Stanley byly příliš pesimistické a že společnost WestLB již zohlednila scénář v horším případě, jelikož by očekávané ztráty byly citelně ovlivněny teprve větším snížením ratingu. Tento závěr je v souladu s rozhodnutím ve věci Bankgesellschaft
  Berlin
   (24).

| (56) | Komise se dále domnívá, že se záruka ve výši 5 miliard EUR, díky níž mohla banka odstranit z rozvahy portfolio ve výši 23 miliard EUR, v daném případě podobá kapitálovému příspěvku. Částka podpory proto odpovídá kapitálu, který by byl nezbytný, aby bylo dosaženo stejné stabilizace portfolia (25). |
| --- | --- |

(56)

Komise se dále domnívá, že se záruka ve výši 5 miliard EUR, díky níž mohla banka odstranit z rozvahy portfolio ve výši 23 miliard EUR, v daném případě podobá kapitálovému příspěvku. Částka podpory proto odpovídá kapitálu, který by byl nezbytný, aby bylo dosaženo stejné stabilizace portfolia (25).

| (57) | Podle stálé praxe Komise (26) a ustálené judikatury a rovněž v souladu se sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (27) může být prvek podpory obsažený v záruce poskytnuté podniku v obtížích stejně vysoký jako částka, která je skutečně krytá zárukou (v daném případě 5 miliard EUR). |
| --- | --- |

(57)

Podle stálé praxe Komise (26) a ustálené judikatury a rovněž v souladu se sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (27) může být prvek podpory obsažený v záruce poskytnuté podniku v obtížích stejně vysoký jako částka, která je skutečně krytá zárukou (v daném případě 5 miliard EUR).

| (58) | Podle bodu 39 sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (28) (dále jen „sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy“) odpovídá výše podpory rozdílu mezi hodnotou aktiv při převodu (obvykle na základě jejich skutečné ekonomické hodnoty) a tržní cenou. Z tohoto důvodu by měla být aktiva oceněna pokud možno na základě jejich aktuální tržní hodnoty. Jelikož trh pro aktiva portfolia podle údajů Německa téměř zcela vyschl, nelze zjistit tržní hodnotu ve smyslu sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy, jelikož trh neexistuje. Je proto nutno vycházet z toho, že výše podpory odpovídá částce záruky (5 miliard EUR). |
| --- | --- |

(58)

Podle bodu 39 sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (28) (dále jen „sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy“) odpovídá výše podpory rozdílu mezi hodnotou aktiv při převodu (obvykle na základě jejich skutečné ekonomické hodnoty) a tržní cenou. Z tohoto důvodu by měla být aktiva oceněna pokud možno na základě jejich aktuální tržní hodnoty. Jelikož trh pro aktiva portfolia podle údajů Německa téměř zcela vyschl, nelze zjistit tržní hodnotu ve smyslu sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy, jelikož trh neexistuje. Je proto nutno vycházet z toho, že výše podpory odpovídá částce záruky (5 miliard EUR).

| (59) | Mimoto provize ve výši [0,2–1,0] % je podstatně nižší než odměna, kterou by podle sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy očekával investor v tržním hospodářství (29). |
| --- | --- |

(59)

Mimoto provize ve výši [0,2–1,0] % je podstatně nižší než odměna, kterou by podle sdělení o nakládání se znehodnocenými aktivy očekával investor v tržním hospodářství (29).

| (60) | Ekonomická hodnota podpory je proto podstatně vyšší než očekávané ztráty navrhované Německem a částka vypočítaná společností Morgan Stanley ve výši [...] miliard EUR. Z výše uvedených důvodů proto částka podpory se vší pravděpodobností odpovídá nominální hodnotě ve výši 5 miliard EUR. |
| --- | --- |

(60)

Ekonomická hodnota podpory je proto podstatně vyšší než očekávané ztráty navrhované Německem a částka vypočítaná společností Morgan Stanley ve výši [...] miliard EUR. Z výše uvedených důvodů proto částka podpory se vší pravděpodobností odpovídá nominální hodnotě ve výši 5 miliard EUR.

4.3   Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory se společným trhem

| (61) | V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo uvedeno, že při posuzování slučitelnosti opatření je právním základem čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Komise mimoto ověřila, zda je nutno opatření posoudit rovněž na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. Podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES je možno podporu, která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelnou se společným trhem. Komise uvedla, že krize na trhu rizikových hypotečních úvěrů v době, kdy bylo provedeno opatření podpory ve prospěch společnosti WestLB, dosud nevedla k vážné poruše v hospodářství ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. Německo mimoto neposkytlo Komisi žádné důkazy, že by neposkytnutí státní podpory společnosti WestLB vedlo k vážné poruše v hospodářství. |
| --- | --- |

(61)

V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení bylo uvedeno, že při posuzování slučitelnosti opatření je právním základem čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Komise mimoto ověřila, zda je nutno opatření posoudit rovněž na základě čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. Podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES je možno podporu, která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelnou se společným trhem. Komise uvedla, že krize na trhu rizikových hypotečních úvěrů v době, kdy bylo provedeno opatření podpory ve prospěch společnosti WestLB, dosud nevedla k vážné poruše v hospodářství ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. Německo mimoto neposkytlo Komisi žádné důkazy, že by neposkytnutí státní podpory společnosti WestLB vedlo k vážné poruše v hospodářství.

| (62) | Komise mezitím ve třech sděleních (30) a v průběhu schvalování německého záchranného balíčku (31) potvrdila, že v německém hospodářství hrozí vážná porucha a že opatření na podporu bank jsou vhodná k napravení této poruchy. Opatření podpory by proto mělo být schváleno podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(62)

Komise mezitím ve třech sděleních (30) a v průběhu schvalování německého záchranného balíčku (31) potvrdila, že v německém hospodářství hrozí vážná porucha a že opatření na podporu bank jsou vhodná k napravení této poruchy. Opatření podpory by proto mělo být schváleno podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES.

| (63) | Jak Komise objasnila ve třech sděleních přijatých v souvislosti se současnou finanční krizí (32), je nutno opatření na podporu bank v souvislosti se současnou finanční krizí posoudit podle zásad uvedených v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci při zohlednění zvláštností systémové krize na finančních trzích (33). Podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou státní podpory přípustné pouze v případě, pokud jsou doprovázeny rozsáhlou restrukturalizací k obnovení životaschopnosti, příjemce podpory poskytne přiměřený příspěvek na náklady restrukturalizace a jsou přijata opatření k vyrovnání možného narušení hospodářské soutěže. Tyto pokyny jsou proto rovněž vhodným rámcem pro posouzení restrukturalizace společnosti WestLB v souvislosti s krizí. Vzhledem k charakteristikám a rozsahu současné krize je nutno vzít v úvahu dodatečně zvláštní aspekty, které souvisí se současnými tržními podmínkami. Proto je nutno zásady uvedené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci při jejich použití na restrukturalizaci společnosti WestLB v současné krizi upravit. Zvláštní pozornost si zaslouží pravidla v těchto pokynech týkající se vlastního příspěvku příjemce podpory. Jelikož vnější financování společnosti WestLB [...] by stěží mohlo splnit prahovou hodnotu uvedenou v těchto pokynech pro vlastní příspěvek ve výši 50 %, Komise uznává, že během systémové krize na finančních trzích nemusí být vhodné požadovat přesně vyčíslený vlastní příspěvek. Mimoto je případně nutno znovu uvážit podobu a provedení opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, pokud společnost WestLB potřebuje vzhledem k situaci na trhu na provedení více času. |
| --- | --- |

(63)

Jak Komise objasnila ve třech sděleních přijatých v souvislosti se současnou finanční krizí (32), je nutno opatření na podporu bank v souvislosti se současnou finanční krizí posoudit podle zásad uvedených v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci při zohlednění zvláštností systémové krize na finančních trzích (33). Podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou státní podpory přípustné pouze v případě, pokud jsou doprovázeny rozsáhlou restrukturalizací k obnovení životaschopnosti, příjemce podpory poskytne přiměřený příspěvek na náklady restrukturalizace a jsou přijata opatření k vyrovnání možného narušení hospodářské soutěže. Tyto pokyny jsou proto rovněž vhodným rámcem pro posouzení restrukturalizace společnosti WestLB v souvislosti s krizí. Vzhledem k charakteristikám a rozsahu současné krize je nutno vzít v úvahu dodatečně zvláštní aspekty, které souvisí se současnými tržními podmínkami. Proto je nutno zásady uvedené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci při jejich použití na restrukturalizaci společnosti WestLB v současné krizi upravit. Zvláštní pozornost si zaslouží pravidla v těchto pokynech týkající se vlastního příspěvku příjemce podpory. Jelikož vnější financování společnosti WestLB [...] by stěží mohlo splnit prahovou hodnotu uvedenou v těchto pokynech pro vlastní příspěvek ve výši 50 %, Komise uznává, že během systémové krize na finančních trzích nemusí být vhodné požadovat přesně vyčíslený vlastní příspěvek. Mimoto je případně nutno znovu uvážit podobu a provedení opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, pokud společnost WestLB potřebuje vzhledem k situaci na trhu na provedení více času.

| (64) | Jak bylo uvedeno ve dvou sděleních přijatých v souvislosti se současnou finanční krizí může být rozsah restrukturalizace nezbytné k obnovení životaschopnosti přímo úměrný rozsahu a výši státní podpory pro společnost WestLB na straně jedné a spolehlivosti jejího obchodního modelu na straně druhé (34). |
| --- | --- |

(64)

Jak bylo uvedeno ve dvou sděleních přijatých v souvislosti se současnou finanční krizí může být rozsah restrukturalizace nezbytné k obnovení životaschopnosti přímo úměrný rozsahu a výši státní podpory pro společnost WestLB na straně jedné a spolehlivosti jejího obchodního modelu na straně druhé (34).

4.4   Posouzení slučitelnosti podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES

| (65) | V rámci posouzení slučitelnosti podpory se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES je nutno ověřit, zda jsou splněny tyto podmínky stanovené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci: podpora je založena na plánu restrukturalizace, z něhož jednoznačně vyplývá, že podnik může obnovit svou dlouhodobou životaschopnost, podpora je časově a finančně omezena na nezbytné minimum a příjemce podpory poskytne významný příspěvek na náklady restrukturalizace a podpora nenarušuje hospodářskou soutěž v míře, která by odporovala společnému zájmu; Komise může v tomto ohledu příjemci podpory uložit podmínky. |
| --- | --- |

(65)

V rámci posouzení slučitelnosti podpory se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES je nutno ověřit, zda jsou splněny tyto podmínky stanovené v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci: podpora je založena na plánu restrukturalizace, z něhož jednoznačně vyplývá, že podnik může obnovit svou dlouhodobou životaschopnost, podpora je časově a finančně omezena na nezbytné minimum a příjemce podpory poskytne významný příspěvek na náklady restrukturalizace a podpora nenarušuje hospodářskou soutěž v míře, která by odporovala společnému zájmu; Komise může v tomto ohledu příjemci podpory uložit podmínky.

4.4.1   Obnovení dlouhodobé životaschopnosti

| (66) | Podle bodu 34 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci lze podporu poskytnout pouze v případě, je-li to podmíněno provedením plánu restrukturalizace, který musí být ve všech případech jednotlivé podpory schválen Komisí. Komise musí dále ověřit, zda plán restrukturalizace v přiměřené lhůtě umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti. Plán restrukturalizace musí být časově omezený a musí být založen na realistických předpokladech. Plán restrukturalizace musí popisovat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, aby bylo možno posoudit vhodnost navrhovaných opatření. Musí podniku umožňovat pokrok směrem k nové struktuře, která mu nabídne vyhlídky dlouhodobé životaschopnosti a umožní stát na vlastních nohou. To znamená, že podnik musí být s to pokrýt všechny náklady, včetně odpisových a finančních nákladů, a dosáhnout kapitálové návratnosti, která mu umožní konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností. |
| --- | --- |

(66)

Podle bodu 34 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci lze podporu poskytnout pouze v případě, je-li to podmíněno provedením plánu restrukturalizace, který musí být ve všech případech jednotlivé podpory schválen Komisí. Komise musí dále ověřit, zda plán restrukturalizace v přiměřené lhůtě umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti. Plán restrukturalizace musí být časově omezený a musí být založen na realistických předpokladech. Plán restrukturalizace musí popisovat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, aby bylo možno posoudit vhodnost navrhovaných opatření. Musí podniku umožňovat pokrok směrem k nové struktuře, která mu nabídne vyhlídky dlouhodobé životaschopnosti a umožní stát na vlastních nohou. To znamená, že podnik musí být s to pokrýt všechny náklady, včetně odpisových a finančních nákladů, a dosáhnout kapitálové návratnosti, která mu umožní konkurovat na trhu na základě jeho vlastních předností.

| (67) | Při posuzování opatření Komise vycházela z informací poskytnutých Německem, například plánu restrukturalizace a rozsáhlých změn tohoto plánu, které Německo předalo Komisi spolu s přesným časovým plánem prodeje určitých aktiv v pozdější fázi vyšetřovacího řízení po jednání s Komisí. |
| --- | --- |

(67)

Při posuzování opatření Komise vycházela z informací poskytnutých Německem, například plánu restrukturalizace a rozsáhlých změn tohoto plánu, které Německo předalo Komisi spolu s přesným časovým plánem prodeje určitých aktiv v pozdější fázi vyšetřovacího řízení po jednání s Komisí.

| (68) | V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze dokumenty, které Německo zpočátku předložilo Komisi, považovat za řádný plán restrukturalizace ve smyslu bodů 32 až 51 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise se mimoto domnívala, že obtížná situace společnosti WestLB byla způsobena mimo jiné vlastnickou strukturou banky a rozdílnými zájmy vlastníků. Komise proto zastává názor, že změna vlastnictví, k níž má dojít do konce roku 2011 v rámci otevřeného, transparentního a nediskriminačního nabídkového řízení, má zásadní význam pro řešení vzniklých potíží a pozitivní hospodářský rozvoj banky. |
| --- | --- |

(68)

V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze dokumenty, které Německo zpočátku předložilo Komisi, považovat za řádný plán restrukturalizace ve smyslu bodů 32 až 51 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise se mimoto domnívala, že obtížná situace společnosti WestLB byla způsobena mimo jiné vlastnickou strukturou banky a rozdílnými zájmy vlastníků. Komise proto zastává názor, že změna vlastnictví, k níž má dojít do konce roku 2011 v rámci otevřeného, transparentního a nediskriminačního nabídkového řízení, má zásadní význam pro řešení vzniklých potíží a pozitivní hospodářský rozvoj banky.

| (69) | Společnost WestLB případně její vlastníci se již touto záležitostí zabývali a zavázali se nejprve k tomu, že do 31. prosince 2008 předloží důkaz o konkrétních krocích ke změně vlastnictví například formou prohlášení o úmyslu. Na žádost Německa byla lhůta prodloužena do dne 31. března 2009. V prozatímní zprávě, která byla předložena dne 27. února 2009 (35), popsalo Německo pokrok, jehož bylo dosaženo do konce února 2009. Upřednostňované řešení spočívalo v tom, že sloučením obou zemských bank WestLB a Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) bude vytvořena konsolidovaná nadregionální skupina, tzv. „Landesbank Mitte“. Jako doplňující opatření se navrhovala integrace DekaBank Deutsche Girozentrale. Obě možnosti se však z více důvodů ukázaly jako neúspěšné. Jedním z těchto důvodů byly rozdílené zájmy vlastníků společnosti WestLB. Spořitelny a spolková země Severní Porýní-Vestfálsko sledují občas zcela rozdílné zájmy, což prokázalo, že názor Komise v tomto ohledu, který byl uveden v rozhodnutí o zahájení řízení, byl správný a že otázka změny vlastnictví je nanejvýš důležitá pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky. |
| --- | --- |

(69)

Společnost WestLB případně její vlastníci se již touto záležitostí zabývali a zavázali se nejprve k tomu, že do 31. prosince 2008 předloží důkaz o konkrétních krocích ke změně vlastnictví například formou prohlášení o úmyslu. Na žádost Německa byla lhůta prodloužena do dne 31. března 2009. V prozatímní zprávě, která byla předložena dne 27. února 2009 (35), popsalo Německo pokrok, jehož bylo dosaženo do konce února 2009. Upřednostňované řešení spočívalo v tom, že sloučením obou zemských bank WestLB a Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba) bude vytvořena konsolidovaná nadregionální skupina, tzv. „Landesbank Mitte“. Jako doplňující opatření se navrhovala integrace DekaBank Deutsche Girozentrale. Obě možnosti se však z více důvodů ukázaly jako neúspěšné. Jedním z těchto důvodů byly rozdílené zájmy vlastníků společnosti WestLB. Spořitelny a spolková země Severní Porýní-Vestfálsko sledují občas zcela rozdílné zájmy, což prokázalo, že názor Komise v tomto ohledu, který byl uveden v rozhodnutí o zahájení řízení, byl správný a že otázka změny vlastnictví je nanejvýš důležitá pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.

| (70) | Jelikož první pokus o privatizaci společnosti WestLB nebyl úspěšný, chtěla Komise získat dostatečnou jistotu, že banka pomocí předloženého plánu restrukturalizace může obnovit svou životaschopnost. |
| --- | --- |

(70)

Jelikož první pokus o privatizaci společnosti WestLB nebyl úspěšný, chtěla Komise získat dostatečnou jistotu, že banka pomocí předloženého plánu restrukturalizace může obnovit svou životaschopnost.

| (71) | Pozměněný plán obsahuje nejen podrobné údaje o plánovaných opatřeních, nýbrž rovněž různá důležitá opatření jako snížení bilanční sumy a částky rizikově vážených aktiv vždy téměř o 50 %, prodej banky jako celku nebo po částech v rámci otevřeného nabídkového řízení, prodej téměř všech dceřiných společností včetně Westdeutsche ImmobilienBank a uzavření většiny místních pracovišť. |
| --- | --- |

(71)

Pozměněný plán obsahuje nejen podrobné údaje o plánovaných opatřeních, nýbrž rovněž různá důležitá opatření jako snížení bilanční sumy a částky rizikově vážených aktiv vždy téměř o 50 %, prodej banky jako celku nebo po částech v rámci otevřeného nabídkového řízení, prodej téměř všech dceřiných společností včetně Westdeutsche ImmobilienBank a uzavření většiny místních pracovišť.

| (72) | Prodej banky musí být dokončen do 31. prosince 2011. Vlastníci společnosti WestLB musí nejpozději do 31. srpna 2010 zahájit otevřené, transparentní a nediskriminační výběrové řízení a nejpozději do [června–října] 2011 uzavřít kupní smlouvu s nabyvatelem, aby prodej mohl nabýt účinnosti ke dni 1. ledna 2012. Prvořadým cílem je úplný převod hlasovacích práv. Jelikož však na finančních trzích může nastat nepředvídatelná situace a pokusy o změnu vlastnické struktury nebyly úspěšné, schválila Komise alternativní řešení jako převod většiny hlasovacích práv. Ačkoliv konsolidace zemských bank v Německu dosud nebyla úspěšná, Komise nevznáší námitky vůči restrukturalizaci bank na vyšší úrovni a provedení plánu restrukturalizace v širším rámci restrukturalizace celého německého sektoru zemských bank. Na změnu vlastníků bude dohlížet odborník, kterého jmenuje společnost WestLB se souhlasem Komise. |
| --- | --- |

(72)

Prodej banky musí být dokončen do 31. prosince 2011. Vlastníci společnosti WestLB musí nejpozději do 31. srpna 2010 zahájit otevřené, transparentní a nediskriminační výběrové řízení a nejpozději do [června–října] 2011 uzavřít kupní smlouvu s nabyvatelem, aby prodej mohl nabýt účinnosti ke dni 1. ledna 2012. Prvořadým cílem je úplný převod hlasovacích práv. Jelikož však na finančních trzích může nastat nepředvídatelná situace a pokusy o změnu vlastnické struktury nebyly úspěšné, schválila Komise alternativní řešení jako převod většiny hlasovacích práv. Ačkoliv konsolidace zemských bank v Německu dosud nebyla úspěšná, Komise nevznáší námitky vůči restrukturalizaci bank na vyšší úrovni a provedení plánu restrukturalizace v širším rámci restrukturalizace celého německého sektoru zemských bank. Na změnu vlastníků bude dohlížet odborník, kterého jmenuje společnost WestLB se souhlasem Komise.

| (73) | Prodej banky bude usnadněn jednak předchozím oddělením obchodních procesů a jejich přidělení třem hlavním oblastem podnikání, jež mají být v rámci nabídkového řízení nabídnuty k prodeji jednotlivě i jako celý balíček; za druhé se v porovnání s úrovní v roční účetní závěrce za rok 2007 sníží celková bilanční suma a rizikově vážená aktiva společnosti WestLB, a to do konce března 2010 o 25 % a do konce března 2011 o 50 %. |
| --- | --- |

(73)

Prodej banky bude usnadněn jednak předchozím oddělením obchodních procesů a jejich přidělení třem hlavním oblastem podnikání, jež mají být v rámci nabídkového řízení nabídnuty k prodeji jednotlivě i jako celý balíček; za druhé se v porovnání s úrovní v roční účetní závěrce za rok 2007 sníží celková bilanční suma a rizikově vážená aktiva společnosti WestLB, a to do konce března 2010 o 25 % a do konce března 2011 o 50 %.

| (74) | Šetření rovněž potvrdilo, že společnost WestLB nově zaměří svou činnost. Upustí od ztrátových činností jako správa investic a obchodování na vlastní účet, které způsobily krizi, a zaměří se nově na obchodování podle pokynů klientů. Pozměněný plán restrukturalizace společnosti WestLB předpokládá, že banka zaměří svou činnost opět na spolkovou zemi NRW a Německo, přičemž zruší více než 20 místních pracovišť a dceřiných společností, a že těžištěm její činnosti se opět stanou oblasti transakční bankovnictví, partnerství středních podniků a spořitelen (Verbund/Mittelstand) a kapitálový trh/podniková klientela/strukturované financování. Odklon od rizikových činností a opětovné zaměření se na činnosti, které méně podléhají výkyvům, jako transakční bankovnictví a spolupráce se spořitelnami, soukromými klienty a středními podniky, zvýší podíl dlouhodobě udržitelných činností na celkovém podnikání společnosti WestLB a přispěje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky. Komise má za to, že podle pozměněného plánu restrukturalizace se společnost WestLB v zásadních bodech odkloní od svého současného obchodního modelu. Plán restrukturalizace proto představuje významnou změnu koncepce, která se v minulosti ukázala jako dlouhodobě neudržitelná. |
| --- | --- |

(74)

Šetření rovněž potvrdilo, že společnost WestLB nově zaměří svou činnost. Upustí od ztrátových činností jako správa investic a obchodování na vlastní účet, které způsobily krizi, a zaměří se nově na obchodování podle pokynů klientů. Pozměněný plán restrukturalizace společnosti WestLB předpokládá, že banka zaměří svou činnost opět na spolkovou zemi NRW a Německo, přičemž zruší více než 20 místních pracovišť a dceřiných společností, a že těžištěm její činnosti se opět stanou oblasti transakční bankovnictví, partnerství středních podniků a spořitelen (Verbund/Mittelstand) a kapitálový trh/podniková klientela/strukturované financování. Odklon od rizikových činností a opětovné zaměření se na činnosti, které méně podléhají výkyvům, jako transakční bankovnictví a spolupráce se spořitelnami, soukromými klienty a středními podniky, zvýší podíl dlouhodobě udržitelných činností na celkovém podnikání společnosti WestLB a přispěje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky. Komise má za to, že podle pozměněného plánu restrukturalizace se společnost WestLB v zásadních bodech odkloní od svého současného obchodního modelu. Plán restrukturalizace proto představuje významnou změnu koncepce, která se v minulosti ukázala jako dlouhodobě neudržitelná.

| (75) | Komise bere na vědomí rovněž opatření k snížení nákladů, jež mají být provedena do konce roku 2010. Společnost WestLB provádí taktéž opatření ke zlepšení svého řízení rizik a již značně zlepšila svůj rizikový profil. Komise ověřila předpoklady, na nichž je plán restrukturalizace založen, a nepovažuje je za nerealistické. Domnívá se proto, že z pozměněného plánu restrukturalizace jednoznačně vyplývá, že společnost WestLB může obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. |
| --- | --- |

(75)

Komise bere na vědomí rovněž opatření k snížení nákladů, jež mají být provedena do konce roku 2010. Společnost WestLB provádí taktéž opatření ke zlepšení svého řízení rizik a již značně zlepšila svůj rizikový profil. Komise ověřila předpoklady, na nichž je plán restrukturalizace založen, a nepovažuje je za nerealistické. Domnívá se proto, že z pozměněného plánu restrukturalizace jednoznačně vyplývá, že společnost WestLB může obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.

4.4.2   Omezení podpory na nezbytné minimum

| (76) | Pochybnosti ohledně omezení podpory na nezbytné minimum byly rozptýleny. Nyní lze vyvodit závěr, že podpora je omezena na nezbytné minimum a že bude poskytnut významný vlastní příspěvek. Komise uznává, že cíl uvedený v bodě 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci týkající se vlastního příspěvku ve výši 50 % je nutno při použití na restrukturalizaci společnosti WestLB v současné krizi upravit. |
| --- | --- |

(76)

Pochybnosti ohledně omezení podpory na nezbytné minimum byly rozptýleny. Nyní lze vyvodit závěr, že podpora je omezena na nezbytné minimum a že bude poskytnut významný vlastní příspěvek. Komise uznává, že cíl uvedený v bodě 44 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci týkající se vlastního příspěvku ve výši 50 % je nutno při použití na restrukturalizaci společnosti WestLB v současné krizi upravit.

| (77) | Komise je názoru, že banka uhradí náklady na restrukturalizaci prodejem aktiv a dceřiných společností v největším možném rozsahu s ohledem na současnou situaci sama. Tento prodej bude mít dvojí účinek: na jedné straně se sníží objem rizikově vážených aktiv, takže se uvolní kapitál a zvýší se podíl základního kapitálu. Na druhou stranu prodej zajistí likviditu, kterou lze použít k financování restrukturalizace a rovněž k posílení základu likvidity (36). Část těchto očekávaných kapitálových příspěvků již byla realizována, další část bude realizována v blízké budoucnosti. I v případě, že Komise nebude přihlížet k očekávaným kapitálovým příspěvkům, jež budou realizovány až v roce 2011, a bude z opatrnosti vycházet z toho, že případně nebude docíleno výnosů očekávaných při všech odprodejích, dospěje k závěru, že vlastní příspěvek banky lze považovat za významný. |
| --- | --- |

(77)

Komise je názoru, že banka uhradí náklady na restrukturalizaci prodejem aktiv a dceřiných společností v největším možném rozsahu s ohledem na současnou situaci sama. Tento prodej bude mít dvojí účinek: na jedné straně se sníží objem rizikově vážených aktiv, takže se uvolní kapitál a zvýší se podíl základního kapitálu. Na druhou stranu prodej zajistí likviditu, kterou lze použít k financování restrukturalizace a rovněž k posílení základu likvidity (36). Část těchto očekávaných kapitálových příspěvků již byla realizována, další část bude realizována v blízké budoucnosti. I v případě, že Komise nebude přihlížet k očekávaným kapitálovým příspěvkům, jež budou realizovány až v roce 2011, a bude z opatrnosti vycházet z toho, že případně nebude docíleno výnosů očekávaných při všech odprodejích, dospěje k závěru, že vlastní příspěvek banky lze považovat za významný.

| (78) | Bez ohledu na úpravu prahové hodnoty vlastního příspěvku požaduje Komise i nadále co nejvyšší příspěvek podílníků (tj. sdílení zátěže). To znamená, že se na restrukturalizaci banky musí podílet rovněž investoři hybridního kapitálu. Komise se domnívá, že v případech, kdy je poskytnuta státní podpora, je ze dvou důvodů problematické uvolnění kapitálových rezerv k uhrazení úroků z hybridního kapitálu a k zamezení podílení se na ztrátách. Za prvé, státní podpora by nemusela být omezena na nezbytné minimum. Základní zásadou omezení státní podpory na nezbytné minimum je obecný princip politiky v oblasti státních podpor. Uvolnění rezerv k uhrazení úroků z hybridního kapitálu představuje přímé odnětí vlastního kapitálu, kterým se zvyšuje částka potřebná na rekapitalizaci, a tudíž částka podpory. Za druhé, je v rozporu se zásadou sdílení zátěže a zvyšuje morální hazard. Jsou-li vypláceny úroky z hybridního kapitálu, ačkoli v tomto ohledu neexistuje žádný právní závazek, chrání to vlastníky hybridního kapitálu před důsledky ztrát; současně však tito nejsou v plném rozsahu vystaveni rizikům, která jsou spojena s investováním do tohoto typu rizikového nástroje s vyšší odměnou s ohledem na riziko. Hybridní kapitálové nástroje se mimoto budou podílet na ztrátě. Komise proto požaduje, aby až do prodeje společnosti WestLB bylo v případě ztrát zakázáno vyplacení úroků u těchto nástrojů a aby se tyto nástroje podílely na ztrátách, pokud by banka bez uvolnění kapitálových rezerv vykázala ztrátu. To platí zejména pro společnost WestLB, jelikož banka má být prodána a důvěra investorů v současné vlastníky nemá zvláštní význam (37). |
| --- | --- |

(78)

Bez ohledu na úpravu prahové hodnoty vlastního příspěvku požaduje Komise i nadále co nejvyšší příspěvek podílníků (tj. sdílení zátěže). To znamená, že se na restrukturalizaci banky musí podílet rovněž investoři hybridního kapitálu. Komise se domnívá, že v případech, kdy je poskytnuta státní podpora, je ze dvou důvodů problematické uvolnění kapitálových rezerv k uhrazení úroků z hybridního kapitálu a k zamezení podílení se na ztrátách. Za prvé, státní podpora by nemusela být omezena na nezbytné minimum. Základní zásadou omezení státní podpory na nezbytné minimum je obecný princip politiky v oblasti státních podpor. Uvolnění rezerv k uhrazení úroků z hybridního kapitálu představuje přímé odnětí vlastního kapitálu, kterým se zvyšuje částka potřebná na rekapitalizaci, a tudíž částka podpory. Za druhé, je v rozporu se zásadou sdílení zátěže a zvyšuje morální hazard. Jsou-li vypláceny úroky z hybridního kapitálu, ačkoli v tomto ohledu neexistuje žádný právní závazek, chrání to vlastníky hybridního kapitálu před důsledky ztrát; současně však tito nejsou v plném rozsahu vystaveni rizikům, která jsou spojena s investováním do tohoto typu rizikového nástroje s vyšší odměnou s ohledem na riziko. Hybridní kapitálové nástroje se mimoto budou podílet na ztrátě. Komise proto požaduje, aby až do prodeje společnosti WestLB bylo v případě ztrát zakázáno vyplacení úroků u těchto nástrojů a aby se tyto nástroje podílely na ztrátách, pokud by banka bez uvolnění kapitálových rezerv vykázala ztrátu. To platí zejména pro společnost WestLB, jelikož banka má být prodána a důvěra investorů v současné vlastníky nemá zvláštní význam (37).

| (79) | Komise proto zastává názor, že společnost WestLB poskytne maximální možný vlastní příspěvek na náklady na restrukturalizaci, ačkoliv pravděpodobně nedosáhne prahové hodnoty ve výši 50 %. |
| --- | --- |

(79)

Komise proto zastává názor, že společnost WestLB poskytne maximální možný vlastní příspěvek na náklady na restrukturalizaci, ačkoliv pravděpodobně nedosáhne prahové hodnoty ve výši 50 %.

4.4.3   Zabránění nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže

| (80) | Podle bodů 35 až 39 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je nutno přijmout opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na konkurenty. Tato podmínka pro schválení podpory má obvykle za následek omezení nebo snížení přítomnosti podniku na dotčených trzích, a to prodejem výrobních kapacit nebo dceřiných společností nebo omezením činnosti. Omezení nebo snížení přítomnosti musí být úměrné rušivým účinkům podpory. |
| --- | --- |

(80)

Podle bodů 35 až 39 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je nutno přijmout opatření s cílem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na konkurenty. Tato podmínka pro schválení podpory má obvykle za následek omezení nebo snížení přítomnosti podniku na dotčených trzích, a to prodejem výrobních kapacit nebo dceřiných společností nebo omezením činnosti. Omezení nebo snížení přítomnosti musí být úměrné rušivým účinkům podpory.

| (81) | Při šetření dospěla Komise k závěru, že byla přijata dostatečná opatření s cílem co nejvíce omezit možný nepříznivý dopad podpory na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(81)

Při šetření dospěla Komise k závěru, že byla přijata dostatečná opatření s cílem co nejvíce omezit možný nepříznivý dopad podpory na hospodářskou soutěž.

| (82) | Komise podotýká, že společnost WestLB upustila od správy investic a že podstatně snížila objem obchodování ve dvou nejvýnosnějších oblastech, a to v oblasti strukturovaného financování a činností na kapitálovém trhu. |
| --- | --- |

(82)

Komise podotýká, že společnost WestLB upustila od správy investic a že podstatně snížila objem obchodování ve dvou nejvýnosnějších oblastech, a to v oblasti strukturovaného financování a činností na kapitálovém trhu.

| (83) | Komise zastává názor, že pro obnovení životaschopnosti je nezbytné upuštění od správy investic a přibližně polovina celkového zmenšení. Tato opatření podle bodu 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci nelze uznat jako opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Upuštění od správy investic sice nelze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, má však dopady na velikost banky a její činnost. |
| --- | --- |

(83)

Komise zastává názor, že pro obnovení životaschopnosti je nezbytné upuštění od správy investic a přibližně polovina celkového zmenšení. Tato opatření podle bodu 40 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci nelze uznat jako opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Upuštění od správy investic sice nelze považovat za opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, má však dopady na velikost banky a její činnost.

| (84) | Celková bilanční suma společnosti WestLB se do konce března 2010 sníží o 25 % a do konce března 2011 o 50 %. Současně se objem rizikově vážených aktiv do konce března 2010 sníží o 25 % a do konce března 2011 o 50 %. |
| --- | --- |

(84)

Celková bilanční suma společnosti WestLB se do konce března 2010 sníží o 25 % a do konce března 2011 o 50 %. Současně se objem rizikově vážených aktiv do konce března 2010 sníží o 25 % a do konce března 2011 o 50 %.

| (85) | Komise se domnívá, že zmenšení sítě místních pracovišť na šest poboček v Německu a sedm zahraničních pracovišť, upuštění od obchodování na vlastní účet a omezení s ohledem na obchodování podle pokynů klientů představují přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(85)

Komise se domnívá, že zmenšení sítě místních pracovišť na šest poboček v Německu a sedm zahraničních pracovišť, upuštění od obchodování na vlastní účet a omezení s ohledem na obchodování podle pokynů klientů představují přiměřená opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.

| (86) | Plán restrukturalizace předpokládá rovněž opatření k snížení nákladů a zmenšení. Téměř všechny podíly v dceřiných společnostech budou prodány. K prodeji má dojít ve dvou tranších. První tranše, která zahrnuje podíly v 16 dceřiných společnostech, bude prodána do konce [února–května] 2010 (38), druhá tranše, která se skládá z podílů ve třech dceřiných společnostech, do konce [února–května] 2011. |
| --- | --- |

(86)

Plán restrukturalizace předpokládá rovněž opatření k snížení nákladů a zmenšení. Téměř všechny podíly v dceřiných společnostech budou prodány. K prodeji má dojít ve dvou tranších. První tranše, která zahrnuje podíly v 16 dceřiných společnostech, bude prodána do konce [února–května] 2010 (38), druhá tranše, která se skládá z podílů ve třech dceřiných společnostech, do konce [února–května] 2011.

| (87) | Mimoto bude vývoj obchodu v hlavních oblastech podnikání společnosti WestLB – strukturované investice, podniková klientela a kapitálový trh – omezen s ohledem na nové obchodování a bilanční sumu (rizikově vážená aktiva). |
| --- | --- |

(87)

Mimoto bude vývoj obchodu v hlavních oblastech podnikání společnosti WestLB – strukturované investice, podniková klientela a kapitálový trh – omezen s ohledem na nové obchodování a bilanční sumu (rizikově vážená aktiva).

| (88) | Vyrovnávací opatření jsou celkově úměrná rušivým účinkům vyvolaným podporou pro společnost WestLB a snižují tyto účinky na nejnižší možnou míru. |
| --- | --- |

(88)

Vyrovnávací opatření jsou celkově úměrná rušivým účinkům vyvolaným podporou pro společnost WestLB a snižují tyto účinky na nejnižší možnou míru.

5.   ZÁVĚR

| (89) | Opatření představuje podporu na restrukturalizaci, kterou lze podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES považovat za slučitelnou se společným trhem, budou-li splněny stanovené podmínky, |
| --- | --- |

(89)

Opatření představuje podporu na restrukturalizaci, kterou lze podle čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy o ES považovat za slučitelnou se společným trhem, budou-li splněny stanovené podmínky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Podpora ve formě záruky ve výši 5 miliard EUR, kterou Německo poskytne společnosti WestLB AG (WestLB), je s výhradou podmínek stanovených v článku 2 a v příloze slučitelná se společným trhem.

Článek 2

1.   Plán restrukturalizace společnosti WestLB, který Německo předložilo dne 8. srpna 2008 a který byl naposledy pozměněn v souladu s oznámením Německa ze dne 30. dubna 2009, je nutno provést v celém rozsahu včetně všech podmínek stanovených v příloze a podle uvedeného časového plánu.

2.   Komise může například kvůli přetrvávání současné krize na finančních trzích a na základě náležitě odůvodněné žádosti Německa

| a) | povolit prodloužení lhůt stanovených v příloze nebo |
| --- | --- |

a)

povolit prodloužení lhůt stanovených v příloze nebo

| b) | za mimořádných okolností upustit od jedné či více podmínek stanovených v příloze či tyto podmínky pozměnit nebo je nahradit. |
| --- | --- |

b)

za mimořádných okolností upustit od jedné či více podmínek stanovených v příloze či tyto podmínky pozměnit nebo je nahradit.

Pokud Německo požaduje prodloužení lhůty, je nutno předložit Komisi náležitě odůvodněnou žádost nejpozději dva měsíce před uplynutím dotyčné lhůty.

Článek 3

Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Německo Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

Německo se vyzývá, aby neprodleně předalo kopii tohoto rozhodnutí příjemci podpory.

V Bruselu dne 12. května 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 322, 17.12.2008, s. 16.

1

(2)  Úř. věst. C 189, 26.7.2008, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou 1.

4

(5)  Institucionální odpovědnost přiznává úvěrovým institucím práva vůči jejich vlastníkům, zatímco ručení zřizovatele přiznává práva věřitelům úvěrových institucí vůči vlastníkům. Podle prvního vyrozumění ze dne 17. července 2001 spadaly v rámci úpravy vlastnictví (tzv. „grandfathering“) během přechodného období od 19. července 2001 do 18. července 2005 nové závazky ještě do ručení zřizovatele, pokud nebyly splatné po dni 31. prosince 2015. Podrobnosti viz věc státní podpory E 10/2000 (Úř. věst. C 146, 19.6.2002, s. 6, a Úř. věst. C 150, 22.6.2002, s. 7).

5

(6)  Úř. věst. C 4, 9.1.2008, s. 1. Viz rovněž http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-19-2006-WLWL-en-18.07.2007.pdf

6

(7)  Viz tisková zpráva ze dne 8. února 2008 na adrese: http://www.westlb.de/cms/sitecontent/westlb/ui/en/news/newscontainer/news_2008/S_P.standard.gid-N2FkNDZmMzU4OWFmYTIyMWM3N2Q2N2Q0YmU1NmI0OGU_.html

7

(8)  Toto opatření by sice bylo možno považovat za opatření na záchranu znehodnocených aktiv (ve smyslu sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1)), od takovýchto opatření na záchranu aktiv se však odlišuje především tím, že při převodu portfolia na společnost Phoenix Light nesli náklady na transakci všichni vlastníci společnosti WestLB podle svých příslušných podílů. Opatření má podobný účinek jako kapitálový příspěvek poskytnutý podílníky. Ačkoliv vlastníky společnosti WestLB jsou spolková země NRW a státní subjekty, tito jednali jako vlastníci banky, a nikoli jako třetí osoby nezávislé na vlastnících. Transakce se mimoto uskutečnila v březnu 2008. Sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy však bylo přijato teprve v únoru 2009, není proto použitelné.

8

(9)  Důvěrné informace.

9

(10)  Složení portfolia v hodnotě 23 miliard EUR podle druhu cenného papíru: [...] miliard EUR: americké a evropské zajištěné dluhové obligace (CDO), [...] miliard EUR: komerční hypoteční úvěry, [...] miliard EUR: hypoteční úvěry na bydlení, [...] miliard EUR: ostatní položky. 80 % cenných papírů mělo ke dni 31. prosince 2007 rating S & P AAA.

10

(11)  Svazům spořitelen byla přiznána určitá práva v polovině roku 2004, kdy získaly velké podíly.

11

(12)  Pokud bude možný prodej za cenu vyšší, než je účetní hodnota, v opačném případě prodej do konce roku 2010.

12

(13)  Je-li dceřiná společnost totožná s jedním ze 7 zahraničních pracovišť, jež mohou být zachována, bude prodána v rámci prodeje společnosti WestLB do konce roku 2011.

13

(14)  Zachována mohou být tato tuzemská pracoviště: Düsseldorf, Berlín, Frankfurt, Hamburk, Mnichov a Stuttgart.

14

(15)  S cílem přimět vlastníky k urychlení procesu prodeje, může nový vlastník zachovat 3 další pracoviště společnosti WestLB, bude-li prodej dokončen do konce roku 2010.

15

(16)  Zachována mohou být tato místní pracoviště: Londýn, New York, Hongkong, Moskva, Sydney, Istanbul a São Paulo.

16

(17)  Tržní hodnota derivátů není zohledněna.

17

(18)  Nadále je přípustné obchodování podle pokynů klientů a obchodní činnosti obvyklé na trhu za účelem správy bilanční sumy.

18

(19)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. května 1998 ve věci 1454/98 (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28).

19

(20)  Rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2007 ve věci C 50/06 (Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 7).

20

(21)  Rozhodnutí Komise ze dne 18. února 2004 ve věci C 327/04 (Úř. věst. L 116, 4.5.2005, s. 1).

21

(22)  Rozhodnutí Komise ze dne 21. října 2008 ve věci C 50/10 (dosud nezveřejněno).

22

(23)  Rozhodnutí Komise ze dne 4. června 2008 ve věci C 9/2008, Sachsen LB (dosud nezveřejněno v Úředním věstníku): http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/C-9-2008-WLWL-en-04.06.2008.pdf

23

Sachsen LB

(24)  Rozhodnutí Komise ze dne 18. února 2004 ve věci C 28/02 (Úř. věst. L 116, 14.5.2005, s. 1, bod 140).

24

(25)  Sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1).

25

(26)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 21. října 2008 ve věci C 50/10 (dosud nezveřejněno).

26

(27)  Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10.

27

(28)  Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1.

28

(29)  Viz příloha IV bod II sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1). Není-li odměna v souladu se sdělením o nakládání se znehodnocenými aktivy, je nutno provést rozsáhlou restrukturalizaci banky (viz bod 41 sdělení); takováto restrukturalizace bude v případě společnosti WestLB provedena. Odměnu proto není nutno upravit.

29

(30)  Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8); sdělení Komise – Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (Úř. věst. C 10, 15.1.2009, s. 2); sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1).

30

(31)  Rozhodnutí Komise ze dne 12. prosince 2008 ve věci N 625/08, záchranný balíček pro finanční instituce v Německu.

31

(32)  Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8, body 10, 32 a 42); sdělení Komise – Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (Úř. věst. C 10, 15.1.2009, s. 2, bod 44); sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (Úř. věst. C 72, 26.3.2009, s. 1, bod 17 a bod 58 a 59).

32

(33)  Viz výslovně sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8, bod 42).

33

(34)  Viz bod 52 pokynů Komise pro nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství a bod 44 sdělení Komise – Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže.

34

(35)  Viz příloha 2 (sdělení Spolkové republiky Německo pro Evropskou komisi: prozatímní zpráva o pokroku jednání o konsolidaci).

35

(36)  To závisí na účetní hodnotě aktiv a lhůtě splatnosti. Tato argumentace byla uznána již v minulých rozhodnutích Komise, viz rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2006 ve věci C 44/05, Huta Stalowa Wola (Úř. věst. L 112, 30.4.2007, s. 67, 71. bod odůvodnění); rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2007 ve věci C 20/06, Novoles Straža (Úř. věst. L 29, 2.2.2008, s. 7); rozhodnutí Komise ze dne 12. září 2007 ve věci C 54/06, Bison
  Bial (Úř. věst. L 46, 21.2.2008, s. 41); rozhodnutí Komise ze dne 4. června 2008 ve věci C 9/08, Sachsen LB (dosud nezveřejněno) a rozhodnutí Komise ze dne 21. října 2008 ve věci C 10/08 (dosud nezveřejněno).

36

Huta Stalowa Wola

Novoles Straža

Bison

Bial

Sachsen LB

(37)  V případech, kdy stát poskytne v rámci záchrany podniku hybridní kapitál, lze na toto pohlížet jinak.

37

(38)  Pokud je možný prodej za cenu vyšší než účetní hodnota; v opačném případě může k prodeji dojít do [...] 2010.

38

---

PŘÍLOHA

K ČL. 2 ODST. 1

1.1   Všechna opatření, zejména další podpory, které jsou nezbytné k provedení plánu restrukturalizace, jsou v souladu se sděleními a rozhodovací praxí Komise s přiměřeným přihlédnutím ke zvláštnostem skutkové podstaty v případě společnosti WestLB. Neobcházejí je, ani neruší jejich platnost. To platí zejména v případě provedení plánu restrukturalizace vyčleněním bilančních položek do prostředku zaměřeného na likvidaci, který byl vytvořen vlastníky společnosti WestLB, pro opatření zvláštního fondu ke stabilizaci finančního trhu nebo opatření, jejichž cílem je zajistit refinancování společnosti WestLB. Každá státní podpora pro společnost WestLB musí být před provedením jednotlivě oznámena Komisi.

2.1   Vlastníci společnosti WestLB: Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband a – přímo a nepřímo prostřednictvím NRW. BANK – spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, Landschaftsverband Rheinland a Landschaftsverband Westfalen-Lippe, prodají společnost WestLB jako celek nebo po částech do dne 31. prosince 2011 v souladu s níže uvedenými podmínkami.

2.2   Vlastníci společnosti WestLB zahájí nabídkové řízení podle bodů 6.1 až 6.7 nejpozději do 31. srpna 2010 a nejpozději do 31. srpna 2011 uzavřou kupní smlouvu s nabyvatelem tak, aby prodej nabyl účinnosti nejpozději dne 31. prosince 2011. V odůvodněných případech může Komise schválit uskutečnění přímého prodeje nebo konsolidaci zemských bank před uskutečněním nabídkového řízení či v jeho průběhu.

3.1   Na základě ověřené bilanční sumy společnosti WestLB k rozhodnému dni 31. prosince 2007 (287 miliard EUR) se celková bilanční suma sníží do 31. března 2010 celkem o 25 % a do 31. března 2011 celkem o 50 %, přičemž není brána v úvahu tržní hodnota derivátů ([20–60] miliard EUR ke dni 31. prosince 2007). Očištěná bilanční suma ve výši [200–280] miliard EUR se tudíž do 31. března 2010 sníží na nejvýše [150–250] miliard EUR (bez tržní hodnoty derivátů) a do 31. března 2011 na nejvýše [80–180] miliard EUR (bez tržní hodnoty derivátů).

3.2   Na základě ověřené částky rizikově vážených aktiv společnosti WestLB k rozhodnému dni 31. prosince 2007 (104 miliard EUR) se částka rizikově vážených aktiv sníží do 31. března 2010 celkem o 25 % a do 31. března 2011 celkem o 50 %. Rizikově vážená aktiva se tudíž k 31. březnu 2010 sníží na nejvýše 78 miliard EUR a k 31. březnu 2011 na nejvýše 52 miliard EUR. Komise a odborník (správce) přitom vezmou v úvahu vývoj rizikově vážených aktiv, který bude neočekávaně silně ovlivněn vnějšími faktory (např. rating, směnné kurzy), jež jsou mimo kontrolu společnosti WestLB a jejich vlastníků.

3.3   Snížení bilanční sumy a rizikově vážených aktiv popsané v bodech 3.1 a 3.2 je založeno na předpokladu, že z bilance banky bude zcela odstraněno portfolio pro odchod. Pokud by toto nebylo možno provést, sníží se jako náhrada ve srovnatelném rozsahu majetkové hodnoty a rizikově vážená aktiva u ostatních oblastí.

4.1   Hlavní obchodní činnosti společnosti WestLB budou odděleny a nejpozději do 30. října 2009 přiděleny níže uvedeným segmentovaným oblastem, které jsou z hospodářského hlediska průhledné:

| a) | transakční bankovnictví; |
| --- | --- |

a)

transakční bankovnictví;

| b) | partnerství středních podniků a spořitelen (Verbund/Mittelstand); |
| --- | --- |

b)

partnerství středních podniků a spořitelen (Verbund/Mittelstand);

| c) | podniková klientela/kapitálový trh/strukturované financování. |
| --- | --- |

c)

podniková klientela/kapitálový trh/strukturované financování.

4.2   Oblasti uvedené v bodě 4.1 budou nejpozději do 31. prosince 2011 prodány společně či jednotlivě.

4.3   Až do prodeje není v žádné z oblastí uvedených v bodě 4.1 povoleno rozšíření činnosti prostřednictvím akvizice nebo spojení s jiným podnikem (zákaz externího růstu).

4.4   V oblasti partnerství středních podniků a spořitelen (Verbund/Mittelstand) je distribuce finančních produktů převedena na spořitelny, jež členům svazu nabízí činnosti v oblasti kapitálového trhu, podnikové klientely a strukturovaného financování a transakčního bankovnictví. [...] není součástí této oblasti, nýbrž má být společností WestLB prodáno nejpozději do 31. [února–května] 2010 odděleně.

4.5   Až do prodeje platí pro činnosti na kapitálovém trhu v oblasti kapitálového trhu/podnikové klientely/strukturovaného financování tato omezení:

| a) | Objem obchodování na kapitálovém trhu nesmí s ohledem na bilanční sumu v roce 2009 do 31. prosince 2009 přesáhnout částku ve výši [70–100] miliard EUR, v roce 2010 do 31. prosince 2010 částku ve výši [60–90] miliard EUR a v roce 2011 do 31. prosince 2011 částku ve výši [50–80] miliard EUR. |
| --- | --- |

a)

Objem obchodování na kapitálovém trhu nesmí s ohledem na bilanční sumu v roce 2009 do 31. prosince 2009 přesáhnout částku ve výši [70–100] miliard EUR, v roce 2010 do 31. prosince 2010 částku ve výši [60–90] miliard EUR a v roce 2011 do 31. prosince 2011 částku ve výši [50–80] miliard EUR.

| b) | Rizikově vážená aktiva, která lze přičíst činnostem na kapitálovém trhu, nesmějí k rozhodnému dni 31. prosince 2009 překročit částku ve výši [10–25] miliard EUR, k rozhodnému dni 31. prosince 2010 částku ve výši [5–25] miliard EUR a k rozhodnému dni 31. prosince 2011 částku ve výši [5–25] miliard EUR. |
| --- | --- |

b)

Rizikově vážená aktiva, která lze přičíst činnostem na kapitálovém trhu, nesmějí k rozhodnému dni 31. prosince 2009 překročit částku ve výši [10–25] miliard EUR, k rozhodnému dni 31. prosince 2010 částku ve výši [5–25] miliard EUR a k rozhodnému dni 31. prosince 2011 částku ve výši [5–25] miliard EUR.

| c) | Společnost WestLB ukončí obchodování na vlastní účet. To zahrnuje činnosti v oblasti Relative Value Trading a arbitrážový obchod. Přípustné je pouze obchodování podle pokynů klientů a správa bilanční sumy, která je běžná na trhu. |
| --- | --- |

c)

Společnost WestLB ukončí obchodování na vlastní účet. To zahrnuje činnosti v oblasti Relative Value Trading a arbitrážový obchod. Přípustné je pouze obchodování podle pokynů klientů a správa bilanční sumy, která je běžná na trhu.

| d) | Obchodní činnosti na kapitálovém trhu jsou omezeny na místní pracoviště v Düsseldorfu, New Yorku, Hongkongu a Londýně. |
| --- | --- |

d)

Obchodní činnosti na kapitálovém trhu jsou omezeny na místní pracoviště v Düsseldorfu, New Yorku, Hongkongu a Londýně.

4.6   Pro činnosti v oblasti podnikové klientely/strukturovaného financování v segmentu kapitálový trh/podniková klientela/strukturované finance platí až do prodeje tato omezení:

| a) | Objem nových obchodů v oblasti podnikové klientely/strukturovaného financování nesmí s ohledem na bilanční sumu v roce 2009 do 31. prosince 2009 přesáhnout částku ve výši [20–40] miliard EUR, v roce 2010 do 31. prosince 2010 částku ve výši [15–35] miliard EUR a v roce 2011 do 31. prosince 2011 částku ve výši [10–30] miliard EUR. |
| --- | --- |

a)

Objem nových obchodů v oblasti podnikové klientely/strukturovaného financování nesmí s ohledem na bilanční sumu v roce 2009 do 31. prosince 2009 přesáhnout částku ve výši [20–40] miliard EUR, v roce 2010 do 31. prosince 2010 částku ve výši [15–35] miliard EUR a v roce 2011 do 31. prosince 2011 částku ve výši [10–30] miliard EUR.

| b) | Rizikově vážená aktiva, která lze přičíst činnostem v oblasti podnikové klientely/strukturovaného financování nesmí k rozhodnému dni 31. prosince 2009 přesáhnout částku ve výši [30–60] miliard EUR, k rozhodnému dni 31. prosince 2010 částku ve výši [20–50] miliard EUR a k rozhodnému dni 31. prosince 2011 částku ve výši [20–50] miliard EUR. |
| --- | --- |

b)

Rizikově vážená aktiva, která lze přičíst činnostem v oblasti podnikové klientely/strukturovaného financování nesmí k rozhodnému dni 31. prosince 2009 přesáhnout částku ve výši [30–60] miliard EUR, k rozhodnému dni 31. prosince 2010 částku ve výši [20–50] miliard EUR a k rozhodnému dni 31. prosince 2011 částku ve výši [20–50] miliard EUR.

| c) | Níže uvedená místní pracoviště budou uzavřena co nejrychleji, nejpozději však do [...] 2010:






  — | Münster, |
| --- | --- | --- |

c)

Níže uvedená místní pracoviště budou uzavřena co nejrychleji, nejpozději však do [...] 2010:

—

Münster,

| — | Bielefeld, |
| --- | --- |

—

Bielefeld,

| — | Kolín, |
| --- | --- |

—

Kolín,

| — | Dortmund, |
| --- | --- |

—

Dortmund,

| — | Mohuč. |
| --- | --- |

—

Mohuč.

| d) | Níže uvedená místní pracoviště zřízená jako dceřiné společnosti, pobočky nebo zastoupení budou uzavřena co nejdříve, nejpozději však do [...] 2010:






  — | Toronto, |
| --- | --- | --- |

d)

Níže uvedená místní pracoviště zřízená jako dceřiné společnosti, pobočky nebo zastoupení budou uzavřena co nejdříve, nejpozději však do [...] 2010:

—

Toronto,

| — | Houston, |
| --- | --- |

—

Houston,

| — | Mexiko, |
| --- | --- |

—

Mexiko,

| — | Madrid, |
| --- | --- |

—

Madrid,

| — | Milán, |
| --- | --- |

—

Milán,

| — | Paříž, |
| --- | --- |

—

Paříž,

| — | Kyjev, |
| --- | --- |

—

Kyjev,

| — | Dubaj, |
| --- | --- |

—

Dubaj,

| — | Johannesburg, |
| --- | --- |

—

Johannesburg,

| — | Praha, |
| --- | --- |

—

Praha,

| — | Šanghaj, |
| --- | --- |

—

Šanghaj,

| — | Singapur, |
| --- | --- |

—

Singapur,

| — | Tokio, |
| --- | --- |

—

Tokio,

| — | Bombaj, |
| --- | --- |

—

Bombaj,

| — | Soul, |
| --- | --- |

—

Soul,

| — | Peking. |
| --- | --- |

—

Peking.

| e) | Bude-li společnost WestLB prodána zcela nebo částečně přede dnem 31. prosince 2010, může nabyvatel zachovat další tři místní pracoviště. |
| --- | --- |

e)

Bude-li společnost WestLB prodána zcela nebo částečně přede dnem 31. prosince 2010, může nabyvatel zachovat další tři místní pracoviště.

| f) | Stávající obchody, které nebudou zrušeny do okamžiku uzavření místních pracovišť uvedených v bodě 4.6 písm. c) a d), budou převedeny či zlikvidovány jinou vhodnou formou. |
| --- | --- |

f)

Stávající obchody, které nebudou zrušeny do okamžiku uzavření místních pracovišť uvedených v bodě 4.6 písm. c) a d), budou převedeny či zlikvidovány jinou vhodnou formou.

| g) | Zachována mohou být tato místní pracoviště:






  — | Londýn, |
| --- | --- | --- |

g)

Zachována mohou být tato místní pracoviště:

—

Londýn,

| — | New York, |
| --- | --- |

—

New York,

| — | Hongkong, |
| --- | --- |

—

Hongkong,

| — | Moskva, |
| --- | --- |

—

Moskva,

| — | Sydney, |
| --- | --- |

—

Sydney,

| — | Istanbul, |
| --- | --- |

—

Istanbul,

| — | São Paulo, |
| --- | --- |

—

São Paulo,

| — | Düsseldorf, |
| --- | --- |

—

Düsseldorf,

| — | Berlín, |
| --- | --- |

—

Berlín,

| — | Frankfurt nad Mohanem, |
| --- | --- |

—

Frankfurt nad Mohanem,

| — | Hamburk, |
| --- | --- |

—

Hamburk,

| — | Mnichov, |
| --- | --- |

—

Mnichov,

| — | Stuttgart. |
| --- | --- |

—

Stuttgart.

| h) | Až do prodeje společnosti WestLB nebudou zřizována žádná nová místní pracoviště ve formě dceřiných společností, poboček nebo zastoupení. |
| --- | --- |

h)

Až do prodeje společnosti WestLB nebudou zřizována žádná nová místní pracoviště ve formě dceřiných společností, poboček nebo zastoupení.

5.1   Všechny níže uvedené podíly společnosti WestLB budou zcela prodány co nejrychleji, nejpozději však do [února–května] 2010:

| — | Weberbank Aktiengesellschaft, Berlín, |
| --- | --- |

—

Weberbank Aktiengesellschaft, Berlín,

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

5.2   Nebude-li snaha společnosti WestLB o prodej jejích podílů v [...] a v [...] do [(února–května)] 2010 úspěšná, mohou být tyto podíly prodány spolu se společností WestLB v rámci řízení uvedeného v bodě 6.1.

5.3   Prodej podílů uvedených v bodě 5.1 lze odložit nejdéle do 31. prosince 2010, pokud společnost WestLB prokáže, že by výnos z prodeje, jehož by bylo možno dosáhnout transakcí, byl nižší než účetní hodnota podílů v individuální účetní závěrce společnosti WestLB AG podle obchodního zákoníku nebo by vedl ke ztrátám v účetní závěrce koncernu podle IFRS.

5.4   [...] bude prodáno v otevřeném, transparentním a nediskriminačním nabídkovém řízení podle bodů 6.1 až 6.7 při dodržení lhůt stanovených v bodech 5.1 a 5.3.

5.5   Všechny níže uvedené podíly společnosti WestLB budou prodány co nejrychleji, nejpozději však do [února–května] 2011:

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

5.6   Výnosy z prodeje podílů společnosti WestLB budou použity zcela k financování plánu restrukturalizace této společnosti.

5.7   Stávající obchody týkající se podílů, které nebyly prodány ve lhůtách stanovených v bodech 5.1 a 5.3, budou převedeny nebo budou od tohoto okamžiku ukončovány v souladu příslušnou dobou splatnosti. Nové obchody nejsou povoleny.

5.8   Až do prodeje nebude společnost WestLB v případě ztrát vyplácet úroky z hybridních kapitálových nástrojů. Tyto nástroje se budou rovněž podílet na ztrátách, pokud by rozvaha společnosti WestLB bez uvolnění kapitálových rezerv vykazovala ztrátu.

6.1   Společnost WestLB bude prodána jako celek nebo po částech v otevřeném, transparentním a nediskriminačním nabídkovém řízení, přičemž budou dodrženy lhůty stanovené v bodech 2.1 a 2.2.

6.2   Nabídkové řízení je dostupné pro potenciální tuzemské i zahraniční kupce. Podmínky prodeje nesmí obsahovat doložku, která nepřiměřeně omezuje počet potenciálních uchazečů nebo je přizpůsobena určitému potenciálnímu uchazeči.

6.3   Prodej musí být dostatečně oznámen. Toto se uskuteční zveřejněním nejméně v jednom mezinárodním tištěném médiu, které je v celém Společenství k dostání v angličtině. Uchazečům je zajištěn přímý přístup ke všem potřebným informacím během řízení „due diligence“, je-li to přípustné z právního hlediska. Výběr kupujícího se uskuteční podle ekonomických kritérií.

6.4   Nabyvatel musí

| a) | být třetí stranou, která je nezávislá na vlastnících společnosti WestLB; za nezávislou se v tomto smyslu považuje každá strana, která není ve spojení s jednou ze společností náležejících do koncernu WestLB ve smyslu článku 11 nařízení Komise (ES) č. 2790/1999 (1); |
| --- | --- |

a)

být třetí stranou, která je nezávislá na vlastnících společnosti WestLB; za nezávislou se v tomto smyslu považuje každá strana, která není ve spojení s jednou ze společností náležejících do koncernu WestLB ve smyslu článku 11 nařízení Komise (ES) č. 2790/1999 (1);

| b) | být v rozumné míře schopen dodržet všechny potřebné podmínky rozhodujících orgánů pro hospodářskou soutěž a jiných orgánů pro získání podílu ve společnosti WestLB; |
| --- | --- |

b)

být v rozumné míře schopen dodržet všechny potřebné podmínky rozhodujících orgánů pro hospodářskou soutěž a jiných orgánů pro získání podílu ve společnosti WestLB;

| c) | být na základě své finanční síly, zejména svého ratingu, vhodný k tomu, aby trvale zajistil solventnost banky. |
| --- | --- |

c)

být na základě své finanční síly, zejména svého ratingu, vhodný k tomu, aby trvale zajistil solventnost banky.

6.5   Úplný prodej segmentovaných oblastí má přednost před pouhým převodem většiny hlasovacích práv („50 % plus jedna akcie“). Pouhý převod většiny hlasovacích práv je přípustný pouze v případě, není-li v nabídkovém řízení předložena žádná nabídka na úplné převzetí jedné či více segmentovaných oblastí. Evropská komise je informována před přijetím nabídky a vyhrazuje si právo vznést námitku.

6.6   Tímto není dotčena možnost přímého prodeje nebo konsolidace zemských bank se souhlasem Komise uvedená v bodě 2.2. Bude-li převedena většina hlasovacích práv, mohou se dosavadní vlastníci stát menšinovými vlastníky.

6.7   Oblasti a činnosti, které nebudou prodány v nabídkovém řízení, budou ke dni 31. prosince 2011 s konečnou platností zastaveny, případně od tohoto okamžiku ukončovány v souladu s příslušnou dobou splatnosti.

7.1   Úplné a řádné plnění všech podmínek průběžně sleduje a podrobně ověřuje náležitě kvalifikovaný odborník (správce), pokud možno auditor. Společnost WestLB navrhne Komisi ve lhůtě tří měsíců od doručení tohoto rozhodnutí vhodného nezávislého odborníka (správce). Jeho jmenování podléhá souhlasu Komise. Komise si může od odborníka vyžádat vysvětlení a objasnění. Náklady na odborníka hradí společnost WestLB.

7.2   Komise má v průběhu provádění tohoto rozhodnutí neomezený přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro sledování provádění tohoto rozhodnutí. Komise si může od společnosti WestLB vyžádat vysvětlení a objasnění. Německo a společnost WestLB s Komisí a s odborníkem (správcem) jednajícím za Komisi plně spolupracují s ohledem na všechny dotazy související se sledováním provádění tohoto rozhodnutí.

7.3   Až do roku 2011 včetně zašle Německo Komisi každoročně zprávu o pokroku, na jejímž vypracování se podílí odborník uvedený v bodě 7.1. Zpráva musí obsahovat shrnutí pokroku, jehož bylo dosaženo při provádění plánu restrukturalizace, a informace o všech prodejích podílů a uzavření dceřiných společností, oddělení a místních pracovišť podle tohoto rozhodnutí. Je nutno uvést datum prodeje nebo uzavření, účetní hodnotu ke dni 31. prosince 2007, kupní cenu, všechny zisky a ztráty v souvislosti s prodejem nebo uzavřením a podrobnosti o opatřeních obsažených v plánu restrukturalizace, která je nutno dosud provést. Zprávu je nutno předat do jednoho měsíce ode dne schválení roční účetní závěrky společnosti WestLB dozorčí radou této společnosti, nejpozději však do 31. května každého roku.

K ČL. 2 ODST. 2

V případě použití ustanovení o přezkumu podle čl. 2 odst. 2 bude Komise přiměřeně přihlížet k podmínkám nabídek a situaci na kapitálových trzích.

---

(1)  Úř. věst. L 336, 29.12.1999, s. 21.

---

| 23.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 345/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 345/18

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. června 2009

o režimu podpory C 41/06 (ex N 318/A/04), který Dánsko zamýšlí zavést pro vrácení daně z emisí CO2 na spotřebu paliva v průmyslu regulovanou kvótami

(oznámeno pod číslem K(2009) 4517)

(Pouze dánské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/972/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedeným čl. 88 odst. 2 první pododstavcem (1), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 20. července 2004, zaevidovaným Komisí dne 22. července 2004 (SG/A/7988), oznámily dánské orgány Komisi níže popsané opatření. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 20. července 2004, zaevidovaným Komisí dne 22. července 2004 (SG/A/7988), oznámily dánské orgány Komisi níže popsané opatření.

| (2) | Dopisy ze dne 13. září 2004 a 14. prosince 2004 si Komise vyžádala doplňkové informace, které obdržela dopisem ze dne 14. října 2004, zaevidovaným dne 18. října 2004 (A/37970), a dopisem ze dne 15. března 2005, zaevidovaným dne 15. března 2005 (SG/A/2724). |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 13. září 2004 a 14. prosince 2004 si Komise vyžádala doplňkové informace, které obdržela dopisem ze dne 14. října 2004, zaevidovaným dne 18. října 2004 (A/37970), a dopisem ze dne 15. března 2005, zaevidovaným dne 15. března 2005 (SG/A/2724).

| (3) | Po schůzce s GŘ pro hospodářskou soutěž a GŘ pro daně a celní unii dne 27. dubna 2005 si dánské orgány dopisem ze dne 12. května 2005, zaevidovaným dne 17. května 2005 (A/33975), vyžádaly více času na doplnění svého oznámení. |
| --- | --- |

(3)

Po schůzce s GŘ pro hospodářskou soutěž a GŘ pro daně a celní unii dne 27. dubna 2005 si dánské orgány dopisem ze dne 12. května 2005, zaevidovaným dne 17. května 2005 (A/33975), vyžádaly více času na doplnění svého oznámení.

| (4) | Po několika změnách opatření byl daný případ dále projednán na schůzkách zástupců Komise a dánských orgánů, které se konaly ve dnech 12. října 2005, 15. prosince 2005 a 21. února 2006. |
| --- | --- |

(4)

Po několika změnách opatření byl daný případ dále projednán na schůzkách zástupců Komise a dánských orgánů, které se konaly ve dnech 12. října 2005, 15. prosince 2005 a 21. února 2006.

| (5) | Dopisem ze dne 10. července 2006, zaevidovaným dne 11. července 2006 (A/35577), dánské orgány Komisi informovaly, že považují oznámení za úplné, a požádaly Komisi, aby pokračovala v předběžném zkoumání opatření v podobě, v jaké bylo předloženo na schůzce dne 12. října 2005. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 10. července 2006, zaevidovaným dne 11. července 2006 (A/35577), dánské orgány Komisi informovaly, že považují oznámení za úplné, a požádaly Komisi, aby pokračovala v předběžném zkoumání opatření v podobě, v jaké bylo předloženo na schůzce dne 12. října 2005.

| (6) | Dopisem ze dne 26. září 2006 Komise Dánsko informovala, že se s ohledem na dané opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 26. září 2006 Komise Dánsko informovala, že se s ohledem na dané opatření rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (7) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby předložily své připomínky k navrhovanému opatření. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise zúčastněné strany vyzvala, aby předložily své připomínky k navrhovanému opatření.

| (8) | Dopisem ze dne 24. listopadu 2006, zaevidovaným dne 27. listopadu 2006 (A/39579), předložila dánská vláda své připomínky k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Dopisem ze dne 24. listopadu 2006, zaevidovaným dne 27. listopadu 2006 (A/39579), předložila dánská vláda své připomínky k zahájení řízení.

| (9) | Komise obdržela připomínky od těchto třetích stran: švédská vláda (8. prosince 2006, A/40067), společnost Novo Nordisk (8. prosince 2006, A/40027), společnost Novozymes (11. prosince 2006, A/40089) a subjekt Dansk Industri (12. prosince 2006, A/40147). Tyto připomínky předložila dánským orgánům, které měly možnost se k nim vyjádřit. Připomínky dánské vlády byly obdrženy dopisem ze dne 5. února 2007, zaevidovaným téhož dne (A/31115). |
| --- | --- |

(9)

Komise obdržela připomínky od těchto třetích stran: švédská vláda (8. prosince 2006, A/40067), společnost Novo Nordisk (8. prosince 2006, A/40027), společnost Novozymes (11. prosince 2006, A/40089) a subjekt Dansk Industri (12. prosince 2006, A/40147). Tyto připomínky předložila dánským orgánům, které měly možnost se k nim vyjádřit. Připomínky dánské vlády byly obdrženy dopisem ze dne 5. února 2007, zaevidovaným téhož dne (A/31115).

| (10) | Dne 12. září 2007 se uskutečnila schůzka mezi kabinetem komisařky Kroesové a dánským ministrem pro daňové záležitosti p. Kristianem Jensenem. Na této schůzce bylo dohodnuto vyčkat před vydáním rozhodnutí o navrhované daňové úlevě na přijetí nových pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(10)

Dne 12. září 2007 se uskutečnila schůzka mezi kabinetem komisařky Kroesové a dánským ministrem pro daňové záležitosti p. Kristianem Jensenem. Na této schůzce bylo dohodnuto vyčkat před vydáním rozhodnutí o navrhované daňové úlevě na přijetí nových pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí.

| (11) | Dopisem ze dne 14. května 2008 si Komise vyžádala informace s ohledem na pravidla pro osvobození od ekologických daní podle nových pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (3). Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 22. července 2008 (A/15183) s dodatkem (A/15244). |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 14. května 2008 si Komise vyžádala informace s ohledem na pravidla pro osvobození od ekologických daní podle nových pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (3). Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 22. července 2008 (A/15183) s dodatkem (A/15244).

| (12) | Žádost o informace, jakož i odpověď byly předány třetím stranám, které předložily své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Po předání třetím stranám byly obdrženy připomínky od subjektu Dansk Industri (6. října 2008, A/20427), společnosti Novo Nordisk (7. října 2008, A/20550), společnosti Novozymes (8. října 2008, A/20739) a švédské vlády (15. října 2008, A/21433). |
| --- | --- |

(12)

Žádost o informace, jakož i odpověď byly předány třetím stranám, které předložily své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Po předání třetím stranám byly obdrženy připomínky od subjektu Dansk Industri (6. října 2008, A/20427), společnosti Novo Nordisk (7. října 2008, A/20550), společnosti Novozymes (8. října 2008, A/20739) a švédské vlády (15. října 2008, A/21433).

2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

2.1   Souvislosti

| (13) | Daň z emisí CO2 byla v Dánsku zavedena v roce 1992 a vztahuje se na energetické produkty a elektrickou energii. Daň má podobu spotřební daně a v současnosti činí 90 DKK za tunu emisí CO2. Cílem daně z emisí CO2 je především odrazovat od emisí CO2. Sazba daně je u každého paliva spojena s obsahem uhlíku v daném energetickém produktu (4). Od roku 1977 je mimoto vybírána daň z energie. |
| --- | --- |

(13)

Daň z emisí CO2 byla v Dánsku zavedena v roce 1992 a vztahuje se na energetické produkty a elektrickou energii. Daň má podobu spotřební daně a v současnosti činí 90 DKK za tunu emisí CO2. Cílem daně z emisí CO2 je především odrazovat od emisí CO2. Sazba daně je u každého paliva spojena s obsahem uhlíku v daném energetickém produktu (4). Od roku 1977 je mimoto vybírána daň z energie.

| (14) | Co se týká zdanění energie, běžné domácnosti a některé obory odvětví služeb platí daň v plné výši, zatímco všechny ostatní společnosti, které jsou plátci DPH, jsou od daně plně osvobozeny. Pokud jde o daně z emisí CO2, běžné domácnosti a některé obory odvětví služeb platí daň v plné výši, zatímco na ostatní společnosti, které jsou plátci DPH, se vztahuje zvláštní sazba pro podniky. Tzv. sazba pro podniky byla Komisí schválena v listopadu 2005 (5). S ohledem na elektrickou energii používanou v některých „těžkých výrobních procesech“ (6) se na dotčené podniky vztahovalo další snížení obvyklé sazby daně pro podniky. Nižší sazbu daně u těchto procesů Komise naposledy schválila v září 2005 (7). Toto schválení bylo založeno na skutečnosti, že příjemci platí daň z emisí CO2, aby byly dodrženy minimální úrovně zdanění ve Společenství, které jsou stanoveny ve směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (8) (dále jen „směrnice o zdanění energie“). Některé energeticky náročné podniky mimoto uzavřely s dánskou vládou dobrovolné dohody o úsporách energie. Jako náhradu za dosažení cílů stanovených v těchto dohodách jim bude uděleno další snížení daně z emisí CO2, jež bylo Komisí naposledy schváleno v dubnu 2003 (9). |
| --- | --- |

(14)

Co se týká zdanění energie, běžné domácnosti a některé obory odvětví služeb platí daň v plné výši, zatímco všechny ostatní společnosti, které jsou plátci DPH, jsou od daně plně osvobozeny. Pokud jde o daně z emisí CO2, běžné domácnosti a některé obory odvětví služeb platí daň v plné výši, zatímco na ostatní společnosti, které jsou plátci DPH, se vztahuje zvláštní sazba pro podniky. Tzv. sazba pro podniky byla Komisí schválena v listopadu 2005 (5). S ohledem na elektrickou energii používanou v některých „těžkých výrobních procesech“ (6) se na dotčené podniky vztahovalo další snížení obvyklé sazby daně pro podniky. Nižší sazbu daně u těchto procesů Komise naposledy schválila v září 2005 (7). Toto schválení bylo založeno na skutečnosti, že příjemci platí daň z emisí CO2, aby byly dodrženy minimální úrovně zdanění ve Společenství, které jsou stanoveny ve směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (8) (dále jen „směrnice o zdanění energie“). Některé energeticky náročné podniky mimoto uzavřely s dánskou vládou dobrovolné dohody o úsporách energie. Jako náhradu za dosažení cílů stanovených v těchto dohodách jim bude uděleno další snížení daně z emisí CO2, jež bylo Komisí naposledy schváleno v dubnu 2003 (9).

| (15) | Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (10) (dále jen „směrnice o obchodování s emisemi“) vstoupil dne 1. ledna 2005 v platnost systém EU pro obchodování s emisemi (dále jen „EU ETS“). V důsledku toho musí mít provozovatel zařízení, na něž se vztahuje uvedená směrnice, povolenky na emise skleníkových plynů. Povolenky jsou provozovateli přiděleny bezplatně na počátku každého obchodovacího období, nebo je provozovatel zakoupí v dražbě a/nebo na trhu. V prvním obchodovacím období (1.1 ledna 2005 až 31. prosince 2007) musely členské státy přidělit bezplatně nejméně 95 % povolenek. Dánsko se rozhodlo vydražit zbývajících 5 % povolenek v otevřené dražbě. V druhém obchodovacím období (1. ledna 2008 až 31. prosince 2012) mohly členské státy vydražit 10 % povolenek. Dánsko se rozhodlo přidělit všechny povolenky bezplatně (11). |
| --- | --- |

(15)

Podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (10) (dále jen „směrnice o obchodování s emisemi“) vstoupil dne 1. ledna 2005 v platnost systém EU pro obchodování s emisemi (dále jen „EU ETS“). V důsledku toho musí mít provozovatel zařízení, na něž se vztahuje uvedená směrnice, povolenky na emise skleníkových plynů. Povolenky jsou provozovateli přiděleny bezplatně na počátku každého obchodovacího období, nebo je provozovatel zakoupí v dražbě a/nebo na trhu. V prvním obchodovacím období (1.1 ledna 2005 až 31. prosince 2007) musely členské státy přidělit bezplatně nejméně 95 % povolenek. Dánsko se rozhodlo vydražit zbývajících 5 % povolenek v otevřené dražbě. V druhém obchodovacím období (1. ledna 2008 až 31. prosince 2012) mohly členské státy vydražit 10 % povolenek. Dánsko se rozhodlo přidělit všechny povolenky bezplatně (11).

2.2   Oznámený režim

| (16) | V rámci oznámeného režimu dánské orgány navrhují, aby byly energeticky náročné podniky (12), na něž se vztahuje EU ETS, zcela osvobozeny (prostřednictvím vrácení) od daně z emisí CO2. Ostatní podniky, na něž se vztahuje EU ETS, by platily daň z emisí CO2, která odpovídá 50 % minimální úrovně zdanění. Podle dánských orgánů jsou všechny podniky, na něž se v současnosti vztahuje EU ETS, energeticky náročnými podniky, jak jsou vymezeny ve směrnici o zdanění energie. Proto by pro vrácení daně z emisí CO2 v plné výši byla v průmyslu způsobilá spotřeba paliva v celém procesu regulovaném na základě EU ETS, pokud by bylo oznámené opatření schváleno. |
| --- | --- |

(16)

V rámci oznámeného režimu dánské orgány navrhují, aby byly energeticky náročné podniky (12), na něž se vztahuje EU ETS, zcela osvobozeny (prostřednictvím vrácení) od daně z emisí CO2. Ostatní podniky, na něž se vztahuje EU ETS, by platily daň z emisí CO2, která odpovídá 50 % minimální úrovně zdanění. Podle dánských orgánů jsou všechny podniky, na něž se v současnosti vztahuje EU ETS, energeticky náročnými podniky, jak jsou vymezeny ve směrnici o zdanění energie. Proto by pro vrácení daně z emisí CO2 v plné výši byla v průmyslu způsobilá spotřeba paliva v celém procesu regulovaném na základě EU ETS, pokud by bylo oznámené opatření schváleno.

| (17) | Oznámené osvobození se týká pouze paliva (výrobky z minerálních olejů, plyn a uhlí) používaného v podnicích, na něž se vztahuje EU ETS. Nevztahuje se na spotřebu elektrické energie a tepla a mimoto se netýká paliva používaného k vytápění místností a ohřevu vody. |
| --- | --- |

(17)

Oznámené osvobození se týká pouze paliva (výrobky z minerálních olejů, plyn a uhlí) používaného v podnicích, na něž se vztahuje EU ETS. Nevztahuje se na spotřebu elektrické energie a tepla a mimoto se netýká paliva používaného k vytápění místností a ohřevu vody.

| (18) | Právním základem navrhovaného osvobození je zákon č. 464 ze dne 9. června 2004. |
| --- | --- |

(18)

Právním základem navrhovaného osvobození je zákon č. 464 ze dne 9. června 2004.

| (19) | Navrhuje se, aby byly všechny průmyslové činnosti, na něž se vztahuje směrnice o obchodování s emisemi, s výjimkou výroby elektrické energie a tepla zcela či částečně osvobozeny od daně z emisí CO2 s ohledem na výše popsané používání paliva. Předpokládá se, že příjemci bude přibližně 85 výrobních procesů rozložených mezi zhruba 120 výrobních jednotek. |
| --- | --- |

(19)

Navrhuje se, aby byly všechny průmyslové činnosti, na něž se vztahuje směrnice o obchodování s emisemi, s výjimkou výroby elektrické energie a tepla zcela či částečně osvobozeny od daně z emisí CO2 s ohledem na výše popsané používání paliva. Předpokládá se, že příjemci bude přibližně 85 výrobních procesů rozložených mezi zhruba 120 výrobních jednotek.

| (20) | Dánské orgány odhadly roční ztrátu daňových příjmů v důsledku tohoto opatření na přibližně 30 milionů DKK (okolo 4 milionů EUR). Ve svém dopise ze dne 22. července 2008 však dánské orgány uvedly, že rozpočet režimu bude nižší než tento odhad. |
| --- | --- |

(20)

Dánské orgány odhadly roční ztrátu daňových příjmů v důsledku tohoto opatření na přibližně 30 milionů DKK (okolo 4 milionů EUR). Ve svém dopise ze dne 22. července 2008 však dánské orgány uvedly, že rozpočet režimu bude nižší než tento odhad.

| (21) | Dánské orgány přijaly právní základ pro navrhovaný režim v roce 2004, ujistily však, že režim zavedou pouze v případě, bude-li schválen Komisí. Pokud tomu tak bude, bude se používat ode dne 1. ledna 2005. Doba trvání režimu není omezena, dánské orgány se však zavázaly, že bude-li režim schválen, znovu jej oznámí po uplynutí 10 let. |
| --- | --- |

(21)

Dánské orgány přijaly právní základ pro navrhovaný režim v roce 2004, ujistily však, že režim zavedou pouze v případě, bude-li schválen Komisí. Pokud tomu tak bude, bude se používat ode dne 1. ledna 2005. Doba trvání režimu není omezena, dánské orgány se však zavázaly, že bude-li režim schválen, znovu jej oznámí po uplynutí 10 let.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ PODLE ČL. 88 ODST. 2

| (22) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise shledala, že opatření je financováno ze státních prostředků. Týká se pouze společností, na něž se vztahuje EU ETS, a zprošťuje tyto společnosti nákladů, které by jinak musely hradit ze svého provozního rozpočtu, tj. opatření poskytuje těmto společnostem hospodářskou výhodu. Komise měla pochybnosti, zda je selektivita opatření odůvodněná povahou a strukturou daňového systému. Příjemci působí na trzích, které jsou otevřené hospodářské soutěži a obchodu mezi členskými státy. Opatření proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod na vnitřním trhu. Komise tudíž zastávala názor, že by opatření mohlo představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(22)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise shledala, že opatření je financováno ze státních prostředků. Týká se pouze společností, na něž se vztahuje EU ETS, a zprošťuje tyto společnosti nákladů, které by jinak musely hradit ze svého provozního rozpočtu, tj. opatření poskytuje těmto společnostem hospodářskou výhodu. Komise měla pochybnosti, zda je selektivita opatření odůvodněná povahou a strukturou daňového systému. Příjemci působí na trzích, které jsou otevřené hospodářské soutěži a obchodu mezi členskými státy. Opatření proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod na vnitřním trhu. Komise tudíž zastávala názor, že by opatření mohlo představovat státní podporu.

| (23) | Komise pochybovala, že opatření lze považovat za slučitelné s pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (13) platnými v té době (pokyny z roku 2001), jelikož by daň hrazená podniky na základě navrhovaného režimu byla nižší než minimální úrovně zdanění stanovené ve směrnici o zdanění energie, aniž by příjemci přijali dobrovolné závazky nebo uzavřeli dobrovolné dohody týkající se provedení opatření, která překračují splnění harmonizované povinnosti EU. |
| --- | --- |

(23)

Komise pochybovala, že opatření lze považovat za slučitelné s pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (13) platnými v té době (pokyny z roku 2001), jelikož by daň hrazená podniky na základě navrhovaného režimu byla nižší než minimální úrovně zdanění stanovené ve směrnici o zdanění energie, aniž by příjemci přijali dobrovolné závazky nebo uzavřeli dobrovolné dohody týkající se provedení opatření, která překračují splnění harmonizované povinnosti EU.

| (24) | Komise ověřila, zda by bylo možno případnou podporu považovat za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES na základě údajné nutnosti vyloučit zdvojení právní úpravy. V této souvislosti Komise uvedla, že se vnitrostátní daně z emisí CO2 započítávají do vnitrostátní úrovně zdanění energie za účelem splnění směrnice o zdanění energie. Navrhovaná daňová úleva by proto mohla narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu, jelikož by zvýšila daňové rozdíly v oblasti, v níž byly daně harmonizovány na úrovni Společenství. Poskytnutí úlevy s ohledem na daň z emisí CO2 všem společnostem, které se účastní EU ETS, by mimoto mohlo být v rozporu se zásadou „znečišťovatel platí“, jelikož by zahrnovalo společnosti, které obdržely povolenky na emise bezplatně. Komise Dánsko vyzvala, aby poskytlo informace o mechanismu, který má zajistit, aby bylo možno existenci a výši případné dodatečné zátěže kromě daně z emisí CO2 zjistit na úrovni jednotlivého podniku a aby z osvobození od daně měly prospěch pouze společnosti, kterým skutečně vznikla takováto zátěž. Komise však uvedla, že by bylo v rozporu s logikou ochrany životního prostředí udělit úlevu pouze společnostem, které musí nakoupit dodatečné povolenky, jelikož to by mohlo zvýhodnit společnosti, které neomezily své emise. |
| --- | --- |

(24)

Komise ověřila, zda by bylo možno případnou podporu považovat za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES na základě údajné nutnosti vyloučit zdvojení právní úpravy. V této souvislosti Komise uvedla, že se vnitrostátní daně z emisí CO2 započítávají do vnitrostátní úrovně zdanění energie za účelem splnění směrnice o zdanění energie. Navrhovaná daňová úleva by proto mohla narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu, jelikož by zvýšila daňové rozdíly v oblasti, v níž byly daně harmonizovány na úrovni Společenství. Poskytnutí úlevy s ohledem na daň z emisí CO2 všem společnostem, které se účastní EU ETS, by mimoto mohlo být v rozporu se zásadou „znečišťovatel platí“, jelikož by zahrnovalo společnosti, které obdržely povolenky na emise bezplatně. Komise Dánsko vyzvala, aby poskytlo informace o mechanismu, který má zajistit, aby bylo možno existenci a výši případné dodatečné zátěže kromě daně z emisí CO2 zjistit na úrovni jednotlivého podniku a aby z osvobození od daně měly prospěch pouze společnosti, kterým skutečně vznikla takováto zátěž. Komise však uvedla, že by bylo v rozporu s logikou ochrany životního prostředí udělit úlevu pouze společnostem, které musí nakoupit dodatečné povolenky, jelikož to by mohlo zvýhodnit společnosti, které neomezily své emise.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (25) | Švédské orgány uvedly, že by Komise měla provést ucelenou hospodářskou i právní analýzu oznámené daňové úlevy. Odkázaly na tvrzení předložená v oznámení obdobného případu (14), s ohledem na nějž Komise rovněž zahájila formální vyšetřovací řízení. |
| --- | --- |

(25)

Švédské orgány uvedly, že by Komise měla provést ucelenou hospodářskou i právní analýzu oznámené daňové úlevy. Odkázaly na tvrzení předložená v oznámení obdobného případu (14), s ohledem na nějž Komise rovněž zahájila formální vyšetřovací řízení.

| (26) | Subjekt Dansk Industri tvrdil, že je nutno za prvé upřesnit, že opatření nepředstavuje státní podporu, a za druhé, že je slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. V této souvislosti je nutno mít na paměti, že subjekt Dansk Industri musí platit daň z emisí CO2, daň z energie, daň z emisí SO2 a příplatek k ceně spravovaný Energinet.dk a rozdělovaný výrobcům zelené elektřiny. Dánské společnosti proto za svou spotřebu energie platí mnohem více než jejich evropští a mezinárodní konkurenti. |
| --- | --- |

(26)

Subjekt Dansk Industri tvrdil, že je nutno za prvé upřesnit, že opatření nepředstavuje státní podporu, a za druhé, že je slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. V této souvislosti je nutno mít na paměti, že subjekt Dansk Industri musí platit daň z emisí CO2, daň z energie, daň z emisí SO2 a příplatek k ceně spravovaný Energinet.dk a rozdělovaný výrobcům zelené elektřiny. Dánské společnosti proto za svou spotřebu energie platí mnohem více než jejich evropští a mezinárodní konkurenti.

| (27) | Podle společnosti Novo Nordisk A/S bude její roční daňová úspora v rámci navrhovaného opatření činit 200 000 DKK. Společnost uvedla, že tato úspora nemůže narušit hospodářskou soutěž, zejména proto, že na základě systému povolenek na emise musí vynaložit přibližně 400 000 DKK, aby dosáhla snížení emisí CO2. Společnost odkazuje na pravidla de minimis, která umožňují obdržet podporu až do výše 200 000 EUR (přibližně 1,5 milionu DKK) za období 3 let. Co se týká souladu se směrnicí o zdanění energie, společnost Novo Nordisk poukázala na skutečnost, že používá energii z kombinované výroby tepla a elektrické energie, může jí být proto uděleno osvobození od daně nebo snížení daně v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. c) směrnice. Mimoto se jedná o energeticky náročný podnik a náklady na spotřebu energie (dotčená daň a náklady na snížení emisí CO2) jsou celkově vyšší než minimální sazby Společenství. Společnost Novo Nordisk dále poukázala na 7. bod odůvodnění směrnice o zdanění energie, v němž se uvádí, že zdanění energie je jedním z dostupných nástrojů k dosažení cílů Kjótského protokolu (tj. stejný cíl jako v případě EU ETS), a uzavírá, že v tomto případě existuje zdvojení právní úpravy. Pokud jde o návrh Komise týkající se posouzení případné zátěže na úrovni jednotlivého příjemce, společnost Novo Nordisk uvedla, že takovýto přístup by vedl k vážným potížím s ohledem na rozvržení na správné období atd., mimo jiné kvůli tomu, že okamžik nákupu povolenek nemusí nutně odrážet okamžik spotřeby energie. |
| --- | --- |

(27)

Podle společnosti Novo Nordisk A/S bude její roční daňová úspora v rámci navrhovaného opatření činit 200 000 DKK. Společnost uvedla, že tato úspora nemůže narušit hospodářskou soutěž, zejména proto, že na základě systému povolenek na emise musí vynaložit přibližně 400 000 DKK, aby dosáhla snížení emisí CO2. Společnost odkazuje na pravidla de minimis, která umožňují obdržet podporu až do výše 200 000 EUR (přibližně 1,5 milionu DKK) za období 3 let. Co se týká souladu se směrnicí o zdanění energie, společnost Novo Nordisk poukázala na skutečnost, že používá energii z kombinované výroby tepla a elektrické energie, může jí být proto uděleno osvobození od daně nebo snížení daně v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. c) směrnice. Mimoto se jedná o energeticky náročný podnik a náklady na spotřebu energie (dotčená daň a náklady na snížení emisí CO2) jsou celkově vyšší než minimální sazby Společenství. Společnost Novo Nordisk dále poukázala na 7. bod odůvodnění směrnice o zdanění energie, v němž se uvádí, že zdanění energie je jedním z dostupných nástrojů k dosažení cílů Kjótského protokolu (tj. stejný cíl jako v případě EU ETS), a uzavírá, že v tomto případě existuje zdvojení právní úpravy. Pokud jde o návrh Komise týkající se posouzení případné zátěže na úrovni jednotlivého příjemce, společnost Novo Nordisk uvedla, že takovýto přístup by vedl k vážným potížím s ohledem na rozvržení na správné období atd., mimo jiné kvůli tomu, že okamžik nákupu povolenek nemusí nutně odrážet okamžik spotřeby energie.

| (28) | Společnost Novozymes A/S uvedla, že v souvislosti s výrobou enzymů vyrábí elektrickou energii a teplo v průmyslových zařízeních pro kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie. Její výroba je považována za těžký výrobní proces, což znamená, že podléhá dani ve výši od 3 do 25 DKK za tunu emisí CO2 ze spotřebovaného paliva. Vztahuje se na ni rovněž EU ETS. Připomínky společnosti Novozymes jsou totožné s připomínkami, které předložila společnost Novo Nordisk. |
| --- | --- |

(28)

Společnost Novozymes A/S uvedla, že v souvislosti s výrobou enzymů vyrábí elektrickou energii a teplo v průmyslových zařízeních pro kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie. Její výroba je považována za těžký výrobní proces, což znamená, že podléhá dani ve výši od 3 do 25 DKK za tunu emisí CO2 ze spotřebovaného paliva. Vztahuje se na ni rovněž EU ETS. Připomínky společnosti Novozymes jsou totožné s připomínkami, které předložila společnost Novo Nordisk.

5.   PŘIPOMÍNKY DÁNSKA

| (29) | Dánské orgány s odkazem na rozhodnutí Soudního dvora ze dne 16. května 2000 ve věci C-83/98 P (Francie v Ladbroke Racing Ltd a Komise
   (15)) uvádějí, že v dotčeném případě neexistuje žádná selektivní výhoda. Soudní dvůr v řadě případů (16) shledal, že má-li režim obecný hospodářsko-politický nebo sociálně-politický charakter a nezvýhodňuje určité činnosti nebo určitá odvětví, nevztahuje se na tento režim oblast působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. V rozsudku ve věci Adria-Wien poskytla úleva na dani z energie podnikům vyrábějícím zboží hospodářskou výhodu v porovnání s podniky působícími v odvětví služeb, navzdory skutečnosti, že podniky v odvětví služeb mohou být rovněž poměrně velkými odběrateli energie. Dánské orgány tvrdí, že dotčený režim nezvýhodňuje určitou skupinu podniků, nýbrž spočívá v daňové úlevě pro všechny podniky ve stejné právní a skutkové situaci (17). Dánské orgány se proto domnívají, že navrhovaný režim nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(29)

Dánské orgány s odkazem na rozhodnutí Soudního dvora ze dne 16. května 2000 ve věci C-83/98 P (Francie v Ladbroke Racing Ltd a Komise
   (15)) uvádějí, že v dotčeném případě neexistuje žádná selektivní výhoda. Soudní dvůr v řadě případů (16) shledal, že má-li režim obecný hospodářsko-politický nebo sociálně-politický charakter a nezvýhodňuje určité činnosti nebo určitá odvětví, nevztahuje se na tento režim oblast působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. V rozsudku ve věci Adria-Wien poskytla úleva na dani z energie podnikům vyrábějícím zboží hospodářskou výhodu v porovnání s podniky působícími v odvětví služeb, navzdory skutečnosti, že podniky v odvětví služeb mohou být rovněž poměrně velkými odběrateli energie. Dánské orgány tvrdí, že dotčený režim nezvýhodňuje určitou skupinu podniků, nýbrž spočívá v daňové úlevě pro všechny podniky ve stejné právní a skutkové situaci (17). Dánské orgány se proto domnívají, že navrhovaný režim nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (30) | Mimoto odkazují na závěr rozsudku Soudního dvora ve věci Adria-Wien, že režim, který zcela jistě představuje výhodu pro příjemce, je však odůvodněn povahou nebo strukturou systému, nesplňuje kritérium selektivity. V dotčeném případě zastávají dánské orgány názor, že po zavedení EU ETS již daň nemá význam z hlediska ochrany životního prostředí. Jelikož účel daně již nelze splnit nebo tento je omezený, je osvobození dotčených podniků od daně v souladu s logikou a povahou daňového systému. |
| --- | --- |

(30)

Mimoto odkazují na závěr rozsudku Soudního dvora ve věci Adria-Wien, že režim, který zcela jistě představuje výhodu pro příjemce, je však odůvodněn povahou nebo strukturou systému, nesplňuje kritérium selektivity. V dotčeném případě zastávají dánské orgány názor, že po zavedení EU ETS již daň nemá význam z hlediska ochrany životního prostředí. Jelikož účel daně již nelze splnit nebo tento je omezený, je osvobození dotčených podniků od daně v souladu s logikou a povahou daňového systému.

| (31) | Povolenky EU ETS a daň z emisí CO2 jsou hospodárné tržní nástroje, jejichž cílem je snížení emisí CO2 při spotřebě energie. Oba nástroje vedou k zvýšení mezních nákladů spotřeby energie, i když jsou povolenky přidělovány bezplatně. Povolenky stejně jako daně mají za následek vyšší výrobní náklady. Celkové emise CO2 jsou omezeny na celkové množství povolenek. Pokud jeden podnik sníží například kvůli daním své emise, poskytne prostor pro zvýšení emisí ze strany ostatních podniků. Na základě zdvojení právní úpravy již proto daň není hospodárným nástrojem řízení. Nemá žádný dodatečný dopad na ochranu životního prostředí, nýbrž znamená pouze dodatečnou finanční zátěž pro dotčené podniky. Dánské orgány se proto domnívají, že dotčený režim je v souladu s povahou a logikou daňového systému. |
| --- | --- |

(31)

Povolenky EU ETS a daň z emisí CO2 jsou hospodárné tržní nástroje, jejichž cílem je snížení emisí CO2 při spotřebě energie. Oba nástroje vedou k zvýšení mezních nákladů spotřeby energie, i když jsou povolenky přidělovány bezplatně. Povolenky stejně jako daně mají za následek vyšší výrobní náklady. Celkové emise CO2 jsou omezeny na celkové množství povolenek. Pokud jeden podnik sníží například kvůli daním své emise, poskytne prostor pro zvýšení emisí ze strany ostatních podniků. Na základě zdvojení právní úpravy již proto daň není hospodárným nástrojem řízení. Nemá žádný dodatečný dopad na ochranu životního prostředí, nýbrž znamená pouze dodatečnou finanční zátěž pro dotčené podniky. Dánské orgány se proto domnívají, že dotčený režim je v souladu s povahou a logikou daňového systému.

| (32) | Dánské orgány za prvé poukazují na skutečnost, že pokyny z roku 2001 jsou pouze právně nevynutitelným předpisem, který obsahuje kritéria pro posouzení státní podpory ze strany Komise. V době oznámení a přijetí rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES byly příslušné použitelné pokyny obsaženy v pokynech z roku 2001. Nelze mít za to, že tyto pokyny obsahují kritéria pro posouzení režimů, jako je dotčený režim, jelikož vstoupily v platnost více než dva roky před přijetím směrnice o obchodování s emisemi a směrnice o zdanění energie. Dánské orgány se proto domnívají, že výklad dobrovolných dohod a závazků v bodě 51 odst. 1 písm. a) ze strany Komise je příliš přísný, zejména s ohledem na skutečnost, že druhý odstavec tohoto bodu uvádí, že se toto ustanovení použije i v případě, pokud členský stát podmíní snížení daně podmínkami, které mají stejný účinek jako dobrovolné dohody nebo závazky. Dánské orgány zastávají názor, že EU ETS vede ke stejným účinkům, jako jsou účinky, jichž by bylo dosaženo na základě dobrovolných dohod nebo prostřednictvím daně z emisí CO2. |
| --- | --- |

(32)

Dánské orgány za prvé poukazují na skutečnost, že pokyny z roku 2001 jsou pouze právně nevynutitelným předpisem, který obsahuje kritéria pro posouzení státní podpory ze strany Komise. V době oznámení a přijetí rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES byly příslušné použitelné pokyny obsaženy v pokynech z roku 2001. Nelze mít za to, že tyto pokyny obsahují kritéria pro posouzení režimů, jako je dotčený režim, jelikož vstoupily v platnost více než dva roky před přijetím směrnice o obchodování s emisemi a směrnice o zdanění energie. Dánské orgány se proto domnívají, že výklad dobrovolných dohod a závazků v bodě 51 odst. 1 písm. a) ze strany Komise je příliš přísný, zejména s ohledem na skutečnost, že druhý odstavec tohoto bodu uvádí, že se toto ustanovení použije i v případě, pokud členský stát podmíní snížení daně podmínkami, které mají stejný účinek jako dobrovolné dohody nebo závazky. Dánské orgány zastávají názor, že EU ETS vede ke stejným účinkům, jako jsou účinky, jichž by bylo dosaženo na základě dobrovolných dohod nebo prostřednictvím daně z emisí CO2.

| (33) | Pokud Komise nepovažuje režim za slučitelný s pokyny z roku 2001, dánské orgány mají za to, že jej lze namísto toho schválit přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES vzhledem ke skutečnosti, že se od přijetí směrnice o zdanění energie a směrnice o EU ETS situace značně změnila a dotčené podniky nyní podléhají zdvojené právní úpravě. |
| --- | --- |

(33)

Pokud Komise nepovažuje režim za slučitelný s pokyny z roku 2001, dánské orgány mají za to, že jej lze namísto toho schválit přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES vzhledem ke skutečnosti, že se od přijetí směrnice o zdanění energie a směrnice o EU ETS situace značně změnila a dotčené podniky nyní podléhají zdvojené právní úpravě.

| (34) | Dánsko odkázalo na pracovní dokument útvarů Komise (18) vypracovaný v souvislosti s přijetím směrnice o zdanění energie. V tomto dokumentu Komise uvedla, že osvobození od daně z emisí CO2 udělené společnostem, na něž se vztahuje systém Společenství pro obchodování s emisemi, nemůže představovat státní podporu, jelikož uložení daně z emisí CO2 i emisních limitů by mohlo vést k formě dvojího zdanění, čemuž je třeba se vyhnout. Ve svých zápisech (19) týkajících se směrnice se Rada na základě návrhu Komise zavázala, že přezkoumá kladně daňová opatření, jež budou doprovázet zavedení EU ETS, zejména s cílem zamezit případům dvojího zdanění. |
| --- | --- |

(34)

Dánsko odkázalo na pracovní dokument útvarů Komise (18) vypracovaný v souvislosti s přijetím směrnice o zdanění energie. V tomto dokumentu Komise uvedla, že osvobození od daně z emisí CO2 udělené společnostem, na něž se vztahuje systém Společenství pro obchodování s emisemi, nemůže představovat státní podporu, jelikož uložení daně z emisí CO2 i emisních limitů by mohlo vést k formě dvojího zdanění, čemuž je třeba se vyhnout. Ve svých zápisech (19) týkajících se směrnice se Rada na základě návrhu Komise zavázala, že přezkoumá kladně daňová opatření, jež budou doprovázet zavedení EU ETS, zejména s cílem zamezit případům dvojího zdanění.

| (35) | Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise dánskou vládu požádala, aby předložila informace, jež prokazují, že režim povede k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí nebo k vyšší energetické účinnosti, které ve velké míře odpovídají cílům, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla dodržena běžná minimální sazba Společenství. Dánské orgány uvádějí, že tyto informace již jsou zjevné ze srovnání ceny povolenek a minimálních sazeb Společenství. V době, kdy Dánsko předložilo své připomínky, činila cena povolenek 13 EUR za tunu emisí CO2, zatímco minimální sazba Společenství v přepočtu na EUR za tunu emisí CO2 činila u uhlí a koksu 1,55, u plynového oleje 6,66 a u zemního plynu 2,64. Cena povolenky na emise CO2 ve výši 13 EUR za tunu tudíž v zásadě vytváří vyšší ekonomickou pobídku k snižování emisí, než by tomu bylo u daně. Podle dánského národního alokačního plánu na období 2005–2007 byly průmyslu v Dánsku regulovanému kvótami přiděleny povolenky na úrovni, která je o 7,1 % nižší, než jaké by ve stejném období byly emise CO2 v „běžné“ situaci (včetně daní a dobrovolných dohod). |
| --- | --- |

(35)

Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise dánskou vládu požádala, aby předložila informace, jež prokazují, že režim povede k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí nebo k vyšší energetické účinnosti, které ve velké míře odpovídají cílům, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla dodržena běžná minimální sazba Společenství. Dánské orgány uvádějí, že tyto informace již jsou zjevné ze srovnání ceny povolenek a minimálních sazeb Společenství. V době, kdy Dánsko předložilo své připomínky, činila cena povolenek 13 EUR za tunu emisí CO2, zatímco minimální sazba Společenství v přepočtu na EUR za tunu emisí CO2 činila u uhlí a koksu 1,55, u plynového oleje 6,66 a u zemního plynu 2,64. Cena povolenky na emise CO2 ve výši 13 EUR za tunu tudíž v zásadě vytváří vyšší ekonomickou pobídku k snižování emisí, než by tomu bylo u daně. Podle dánského národního alokačního plánu na období 2005–2007 byly průmyslu v Dánsku regulovanému kvótami přiděleny povolenky na úrovni, která je o 7,1 % nižší, než jaké by ve stejném období byly emise CO2 v „běžné“ situaci (včetně daní a dobrovolných dohod).

6.   POSOUZENÍ NAVRHOVANÉHO OPATŘENÍ

6.1   Existence státní podpory

| (36) | Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(36)

Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.

| (37) | Navrhované opatření vede ke ztrátě státních příjmů, je tudíž financováno Dánskem ze státních prostředků. Příjemci působí na trzích, na nichž existuje hospodářská soutěž a obchod mezi členskými státy, opatření proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Za účelem určení, zda se na navrhované opatření vztahuje čl. 87 odst. 1, je tudíž otázkou to, zda opatření poskytuje příjemcům selektivní hospodářskou výhodu, či nikoli. |
| --- | --- |

(37)

Navrhované opatření vede ke ztrátě státních příjmů, je tudíž financováno Dánskem ze státních prostředků. Příjemci působí na trzích, na nichž existuje hospodářská soutěž a obchod mezi členskými státy, opatření proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Za účelem určení, zda se na navrhované opatření vztahuje čl. 87 odst. 1, je tudíž otázkou to, zda opatření poskytuje příjemcům selektivní hospodářskou výhodu, či nikoli.

| (38) | Dánské orgány tvrdí, že navrhovaná daňová úleva neposkytuje příjemcům selektivní výhodu, jelikož se vztahuje na všechny podniky, které jsou z právního a skutkového hlediska ve stejné situaci, a to podniky, které podléhají zdvojení právní úpravy. Avšak za předpokladu, že se jedná o selektivní výhodu, dánské orgány považují tuto výhodu za opodstatněnou povahou a strukturou systému. Důvodem je to, že daň z emisí CO2 a EU ETS mají stejný cíl, tj. snížení emisí CO2. Jelikož byl zaveden EU ETS, daň z emisí CO2 již nemá význam z hlediska ochrany životního prostředí. U podniků, na něž se vztahuje EU ETS, již proto daň z emisí CO2 není účinným nástrojem ke snižování celkových emisí CO2, nýbrž představuje pouze dodatečnou hospodářskou zátěž. |
| --- | --- |

(38)

Dánské orgány tvrdí, že navrhovaná daňová úleva neposkytuje příjemcům selektivní výhodu, jelikož se vztahuje na všechny podniky, které jsou z právního a skutkového hlediska ve stejné situaci, a to podniky, které podléhají zdvojení právní úpravy. Avšak za předpokladu, že se jedná o selektivní výhodu, dánské orgány považují tuto výhodu za opodstatněnou povahou a strukturou systému. Důvodem je to, že daň z emisí CO2 a EU ETS mají stejný cíl, tj. snížení emisí CO2. Jelikož byl zaveden EU ETS, daň z emisí CO2 již nemá význam z hlediska ochrany životního prostředí. U podniků, na něž se vztahuje EU ETS, již proto daň z emisí CO2 není účinným nástrojem ke snižování celkových emisí CO2, nýbrž představuje pouze dodatečnou hospodářskou zátěž.

| (39) | Komise podotýká, že v rozsudku ve věci Adria-Wien
   (20) bylo zjištěno, že „je třeba pouze vymezit, zda v rámci daného právního režimu může státní opatření zvýhodnit určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy vůči ostatním podnikům, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným opatřením ve srovnatelné skutkové a právní situaci“. Existuje nejnovější judikatura (21) týkající se výkladu výhody a selektivnosti. Rozsudek ve věci Gibraltar poskytl standardní analýzu státní podpory v případech týkajících se daní (22). Soud prvního stupně rozhodl, že se tato analýza musí skládat z: 1) určení referenčního systému, 2) stanovení odchylky od referenčního systému a 3) možnosti odůvodnit odchylku povahou nebo strukturou systému. |
| --- | --- |

(39)

Komise podotýká, že v rozsudku ve věci Adria-Wien
   (20) bylo zjištěno, že „je třeba pouze vymezit, zda v rámci daného právního režimu může státní opatření zvýhodnit určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 92 odst. 1 Smlouvy vůči ostatním podnikům, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným opatřením ve srovnatelné skutkové a právní situaci“. Existuje nejnovější judikatura (21) týkající se výkladu výhody a selektivnosti. Rozsudek ve věci Gibraltar poskytl standardní analýzu státní podpory v případech týkajících se daní (22). Soud prvního stupně rozhodl, že se tato analýza musí skládat z: 1) určení referenčního systému, 2) stanovení odchylky od referenčního systému a 3) možnosti odůvodnit odchylku povahou nebo strukturou systému.

| (40) | Co se týká pojmu selektivní výhoda, Komise musí za prvé určit referenční systém. V dotčeném případě se Komise v souladu se standardní analýzou domnívá, že referenčním systémem je stávající obecný systém zdanění energie (včetně všech daní uložených na spotřebu jednotlivých energetických produktů, tj. daň z emisí CO2 a daň z elektřiny). To je v souladu s čl. 4 odst. 2 směrnice o zdanění energie, podle něhož lze všechny nepřímé daně z téhož energetického produktu sečíst za účelem dodržení minimálních úrovní zdanění ve Společenství. V roce 2004 mimoto Dánsko předložilo obě daně společně jako součást vnitrostátního systému zdanění energie s cílem prokázat soulad se směrnicí o zdanění energie a odůvodnit pro účely státní podpory osvobození od daně z elektřiny (23). Zproštěním příjemců finanční zátěže, která by jinak byla součástí jejich výrobních nákladů, režim jednoznačně zvýhodňuje příjemce ve srovnání s podniky, které nejsou od daně osvobozeny, a tím se odchyluje od referenčního systému. Dánské orgány tvrdí, že by analýza existence selektivní výhody měla vzít v úvahu skutečnost, že příjemci nesou zátěž na základě EU ETS. Komise podotýká, že systém zdanění energie má pouze částečně stejný cíl jako EU ETS. Zatímco cílem EU ETS je výhradně snížení emisí CO2, systém zdanění energie má i jiné cíle, například podporu energetické účinnosti a výběr příjmů pro stát. Mimoto existují důležité rozdíly ve fungování systému zdanění a systému povolenek (např. EU ETS nevede vždy ke skutečným nákladům, které musí každý příjemce uhradit za každou spotřebovanou jednotku energie). S ohledem na tuto skutečnost Komise nesdílí názor Dánska, že za referenční systém je nutno považovat společně daň z emisí CO2 a EU ETS. |
| --- | --- |

(40)

Co se týká pojmu selektivní výhoda, Komise musí za prvé určit referenční systém. V dotčeném případě se Komise v souladu se standardní analýzou domnívá, že referenčním systémem je stávající obecný systém zdanění energie (včetně všech daní uložených na spotřebu jednotlivých energetických produktů, tj. daň z emisí CO2 a daň z elektřiny). To je v souladu s čl. 4 odst. 2 směrnice o zdanění energie, podle něhož lze všechny nepřímé daně z téhož energetického produktu sečíst za účelem dodržení minimálních úrovní zdanění ve Společenství. V roce 2004 mimoto Dánsko předložilo obě daně společně jako součást vnitrostátního systému zdanění energie s cílem prokázat soulad se směrnicí o zdanění energie a odůvodnit pro účely státní podpory osvobození od daně z elektřiny (23). Zproštěním příjemců finanční zátěže, která by jinak byla součástí jejich výrobních nákladů, režim jednoznačně zvýhodňuje příjemce ve srovnání s podniky, které nejsou od daně osvobozeny, a tím se odchyluje od referenčního systému. Dánské orgány tvrdí, že by analýza existence selektivní výhody měla vzít v úvahu skutečnost, že příjemci nesou zátěž na základě EU ETS. Komise podotýká, že systém zdanění energie má pouze částečně stejný cíl jako EU ETS. Zatímco cílem EU ETS je výhradně snížení emisí CO2, systém zdanění energie má i jiné cíle, například podporu energetické účinnosti a výběr příjmů pro stát. Mimoto existují důležité rozdíly ve fungování systému zdanění a systému povolenek (např. EU ETS nevede vždy ke skutečným nákladům, které musí každý příjemce uhradit za každou spotřebovanou jednotku energie). S ohledem na tuto skutečnost Komise nesdílí názor Dánska, že za referenční systém je nutno považovat společně daň z emisí CO2 a EU ETS.

| (41) | V rozsudku týkajícím se NOx Soud prvního stupně shledal, že neexistuje selektivita, jelikož výhoda (přidělování bezplatných povolenek na emise) byla udělena pouze podnikům, které měly v rámci téhož systému určitou povinnost, nemohlo se tudíž usuzovat, že jsou ve stejné právní a skutkové situaci jako podniky, na něž se režim nevztahoval (24). Komise se domnívá, že se situace v případě týkajícím se NOx liší od daného případu. V případu týkajícím se NOx se udělení výhody (bezplatné povolenky pro obchodování s emisemi NOx) vztahovalo na příjemce podléhající v rámci téhož systému emisnímu limitu. V daném případě se však navrhuje poskytnutí úlevy na dani z emisí CO2, kterou běžně platí všichni odběratelé energie. Důvodem pro úlevu je skutečnost, že se na příjemce vztahuje jiný (nedaňový) režim. Podle názoru Komise se tento případ proto více podobá situaci ve výše zmíněném rozsudku ve věci Adria-Wien, v němž Soudní dvůr rozhodl, že skutečně existuje selektivní výhoda, jelikož úleva na dani z energie zvýhodňuje určité podniky nebo odvětví výroby vůči ostatním podnikům, které se s ohledem na cíl sledovaný dotčenou daní nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci. |
| --- | --- |

(41)

V rozsudku týkajícím se NOx Soud prvního stupně shledal, že neexistuje selektivita, jelikož výhoda (přidělování bezplatných povolenek na emise) byla udělena pouze podnikům, které měly v rámci téhož systému určitou povinnost, nemohlo se tudíž usuzovat, že jsou ve stejné právní a skutkové situaci jako podniky, na něž se režim nevztahoval (24). Komise se domnívá, že se situace v případě týkajícím se NOx liší od daného případu. V případu týkajícím se NOx se udělení výhody (bezplatné povolenky pro obchodování s emisemi NOx) vztahovalo na příjemce podléhající v rámci téhož systému emisnímu limitu. V daném případě se však navrhuje poskytnutí úlevy na dani z emisí CO2, kterou běžně platí všichni odběratelé energie. Důvodem pro úlevu je skutečnost, že se na příjemce vztahuje jiný (nedaňový) režim. Podle názoru Komise se tento případ proto více podobá situaci ve výše zmíněném rozsudku ve věci Adria-Wien, v němž Soudní dvůr rozhodl, že skutečně existuje selektivní výhoda, jelikož úleva na dani z energie zvýhodňuje určité podniky nebo odvětví výroby vůči ostatním podnikům, které se s ohledem na cíl sledovaný dotčenou daní nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci.

| (42) | Podle oznámení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (25) se daňová opatření čistě technické povahy (např. zamezení dvojímu zdanění) v zásadě považují za obecná opatření (26). Jak bylo zmíněno výše, mezi daní a EU ETS existují významné rozdíly. EU ETS proto nelze považovat za zdanění ve smyslu oznámení. |
| --- | --- |

(42)

Podle oznámení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (25) se daňová opatření čistě technické povahy (např. zamezení dvojímu zdanění) v zásadě považují za obecná opatření (26). Jak bylo zmíněno výše, mezi daní a EU ETS existují významné rozdíly. EU ETS proto nelze považovat za zdanění ve smyslu oznámení.

| (43) | Z těchto důvodů se Komise domnívá, že daňová úleva sama o sobě poskytuje selektivní výhodu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(43)

Z těchto důvodů se Komise domnívá, že daňová úleva sama o sobě poskytuje selektivní výhodu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (44) | Co se týká logiky systému, Komise znovu podotýká, že systém zdanění energie má pouze částečně stejný cíl jako EU ETS. V tomto případě je referenčním systémem systém zdanění energie. Logikou tohoto systému je zdanění všech spotřebovaných energetických produktů a navrhovaná úleva na dani není v souladu s touto logikou. V této souvislosti Dánsko tvrdí, že zdvojení právní úpravy zvyšuje mezní náklady společností, aniž by došlo k snížení celkových emisí CO2. Komise se však domnívá, že toto tvrzení platí pouze s ohledem na slučitelnost případné státní podpory, zejména s odkazem na přiměřenost státní podpory. Důvodem je to, že účinky EU ETS nejsou součástí referenčního systému pro vymezení státní podpory. Každopádně i v případě, že by Komise zahrnula EU ETS do referenčního systému, navrhovaná úleva na dani z emisí CO2 by se nevztahovala na všechny činnosti, které produkují emise, a odpovídající povinnost vyřadit povolenky podle EU ETS (27). To by představovalo odchylku od obecné logiky, kterou Dánsko uplatňuje, a úleva by proto nebyla zcela v souladu s logikou systému. |
| --- | --- |

(44)

Co se týká logiky systému, Komise znovu podotýká, že systém zdanění energie má pouze částečně stejný cíl jako EU ETS. V tomto případě je referenčním systémem systém zdanění energie. Logikou tohoto systému je zdanění všech spotřebovaných energetických produktů a navrhovaná úleva na dani není v souladu s touto logikou. V této souvislosti Dánsko tvrdí, že zdvojení právní úpravy zvyšuje mezní náklady společností, aniž by došlo k snížení celkových emisí CO2. Komise se však domnívá, že toto tvrzení platí pouze s ohledem na slučitelnost případné státní podpory, zejména s odkazem na přiměřenost státní podpory. Důvodem je to, že účinky EU ETS nejsou součástí referenčního systému pro vymezení státní podpory. Každopádně i v případě, že by Komise zahrnula EU ETS do referenčního systému, navrhovaná úleva na dani z emisí CO2 by se nevztahovala na všechny činnosti, které produkují emise, a odpovídající povinnost vyřadit povolenky podle EU ETS (27). To by představovalo odchylku od obecné logiky, kterou Dánsko uplatňuje, a úleva by proto nebyla zcela v souladu s logikou systému.

| (45) | Komise se proto nedomnívá, že selektivita navrhovaného osvobození je odůvodněna povahou a logikou daňového systému. |
| --- | --- |

(45)

Komise se proto nedomnívá, že selektivita navrhovaného osvobození je odůvodněna povahou a logikou daňového systému.

| (46) | Hodnocení oznámeného opatření jako státní podpory je v souladu se stálou praxí Komise, podle níž se obvykle osvobození od ekologických daní či jejich snížení považuje za státní podporu. Komise považovala za státní podporu zejména režimy, v jejichž rámci bylo snížení daně z emisí CO2 zavedeno pro společnosti, na něž se vztahuje EU ETS (28). |
| --- | --- |

(46)

Hodnocení oznámeného opatření jako státní podpory je v souladu se stálou praxí Komise, podle níž se obvykle osvobození od ekologických daní či jejich snížení považuje za státní podporu. Komise považovala za státní podporu zejména režimy, v jejichž rámci bylo snížení daně z emisí CO2 zavedeno pro společnosti, na něž se vztahuje EU ETS (28).

| (47) | Komise proto vyvozuje závěr, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(47)

Komise proto vyvozuje závěr, že oznámené opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

6.2   Slučitelnost s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES

| (48) | Od doby přijetí rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byly přijaty nové pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (3) (pokyny z roku 2008). Podle bodu 204 pokynů z roku 2008 bude Komise tyto pokyny uplatňovat na všechna oznámená opatření podpory, ohledně nichž má přijmout rozhodnutí, a to po zveřejnění těchto pokynů, i v případech, kdy byly režimy oznámeny před tímto zveřejněním. V bodě 68 pokynů z roku 2008 se však uvádí, že v době vypracovávání těchto pokynů Komise neměla dosud dostatek zkušeností v posuzování slučitelnosti snižování ekologických daní, pokud se dotčené podniky účastní režimů obchodovatelných povolenek, z tohoto důvodu bylo v době přijetí pokynů z roku 2008 příliš brzy na to, aby Komise mohla v této souvislosti vydávat obecné pokyny. Posouzení těchto případů bude proto prováděno na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Při posuzování případů v oblasti ochrany životního prostředí, na něž se nevztahují pokyny, Komise obvykle přihlíží ke kritériím stanoveným v pokynech. V tomto případě existují kritéria pro posouzení snížení daní a osvobození od daní z energie a bylo by nekonzistentní alespoň nepřihlédnout k těmto kritériím, zejména při posuzování toho, zda je podpora nezbytná a přiměřená. |
| --- | --- |

(48)

Od doby přijetí rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byly přijaty nové pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (3) (pokyny z roku 2008). Podle bodu 204 pokynů z roku 2008 bude Komise tyto pokyny uplatňovat na všechna oznámená opatření podpory, ohledně nichž má přijmout rozhodnutí, a to po zveřejnění těchto pokynů, i v případech, kdy byly režimy oznámeny před tímto zveřejněním. V bodě 68 pokynů z roku 2008 se však uvádí, že v době vypracovávání těchto pokynů Komise neměla dosud dostatek zkušeností v posuzování slučitelnosti snižování ekologických daní, pokud se dotčené podniky účastní režimů obchodovatelných povolenek, z tohoto důvodu bylo v době přijetí pokynů z roku 2008 příliš brzy na to, aby Komise mohla v této souvislosti vydávat obecné pokyny. Posouzení těchto případů bude proto prováděno na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. Při posuzování případů v oblasti ochrany životního prostředí, na něž se nevztahují pokyny, Komise obvykle přihlíží ke kritériím stanoveným v pokynech. V tomto případě existují kritéria pro posouzení snížení daní a osvobození od daní z energie a bylo by nekonzistentní alespoň nepřihlédnout k těmto kritériím, zejména při posuzování toho, zda je podpora nezbytná a přiměřená.

| (49) | Při posuzování souladu státní podpory se Smlouvou o ES musí Komise za prvé uvážit kladný dopad dotčeného opatření podpory s ohledem na dosažení cíle společného zájmu (např. vyšší úroveň ochrany životního prostředí) a jeho potenciální negativní vedlejší účinky na obchod a hospodářskou soutěž. V daném případě je obtížné zjistit, zda existuje přínos pro ochranu životního prostředí plynoucí ze zavedeného režimu. Ačkoliv cílem EU ETS i daně z emisí CO2 je dosáhnout vyšší úrovně ochrany životního prostředí, cílem daňové úlevy jako takové je zprostit společnosti daňové zátěže. Účinkem navrhovaného opatření je tudíž to, že příjemci získají konkurenční výhodu, kterou samu o sobě nelze považovat za cíl společného zájmu. To však nevylučuje možnost, že může existovat přímý přínos pro ochranu životního prostředí vyplývající ze skutečnosti, že snížení umožňuje zavedení nebo zachování vyšší úrovně zdanění, než je minimální sazba Společenství, u ostatních podniků (29). |
| --- | --- |

(49)

Při posuzování souladu státní podpory se Smlouvou o ES musí Komise za prvé uvážit kladný dopad dotčeného opatření podpory s ohledem na dosažení cíle společného zájmu (např. vyšší úroveň ochrany životního prostředí) a jeho potenciální negativní vedlejší účinky na obchod a hospodářskou soutěž. V daném případě je obtížné zjistit, zda existuje přínos pro ochranu životního prostředí plynoucí ze zavedeného režimu. Ačkoliv cílem EU ETS i daně z emisí CO2 je dosáhnout vyšší úrovně ochrany životního prostředí, cílem daňové úlevy jako takové je zprostit společnosti daňové zátěže. Účinkem navrhovaného opatření je tudíž to, že příjemci získají konkurenční výhodu, kterou samu o sobě nelze považovat za cíl společného zájmu. To však nevylučuje možnost, že může existovat přímý přínos pro ochranu životního prostředí vyplývající ze skutečnosti, že snížení umožňuje zavedení nebo zachování vyšší úrovně zdanění, než je minimální sazba Společenství, u ostatních podniků (29).

| (50) | Za druhé, v bodě 152 pokynů z roku 2008 je uvedeno, že aby snížení harmonizovaných daní či osvobození od harmonizovaných daní byla schválena podle článku 87 Smlouvy o ES, musí být slučitelná s příslušnými platnými předpisy Společenství. Požadavek na dodržení směrnic o daních byl potvrzen rovněž v judikatuře, a to v rozsudku Soudu prvního stupně ze dne 27. září 2001 ve věci T-184/97, BP Chemicals v Komise
   (30). V případech týkajících se osvobození od daně z emisí CO2, jako je tento, to znamená především dodržení směrnice o zdanění energie. Podle této směrnice musí úrovně zdanění u každého energetického produktu a elektřiny dodržet určitou minimální úroveň Společenství. Minimální úrovně jsou stanoveny v příloze I směrnice. Jak bylo uvedeno výše, podle čl. 4 odst. 2 směrnice o zdanění energie lze k minimálním úrovním dospět sečtením všech poplatků uložených s ohledem na všechny nepřímé daně (s výjimkou DPH) vypočítaných přímo nebo nepřímo z množství energetických produktů a elektřiny v době jejich spotřeby. Podle čl. 17 odst. 4 téže směrnice platí pro podniky, které využívají úroveň zdanění nižší než minimální sazba Společenství, dohody, režimy obchodovatelných licencí nebo rovnocenná opatření, které vedou k dosahování cílů v oblasti životního prostředí, a to přibližně se stejnými výsledky, jakých by bylo dosaženo při dodržení obvyklých minimálních sazeb Společenství. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise Dánsko vyzvala, aby předložilo další informace k doložení svého tvrzení, že EU ETS má přibližně stejný účinek jako daň. Dánsko neposkytlo ohledně této záležitosti žádné doplňkové informace. Vzhledem k výši ceny povolenek EU ETS v porovnání s minimálními sazbami Společenství však nelze vyloučit, že účinky EU ETS jsou přibližně rovnocenné účinkům, jichž by bylo dosaženo na základě daně z emisí CO2
   (31). |
| --- | --- |

(50)

Za druhé, v bodě 152 pokynů z roku 2008 je uvedeno, že aby snížení harmonizovaných daní či osvobození od harmonizovaných daní byla schválena podle článku 87 Smlouvy o ES, musí být slučitelná s příslušnými platnými předpisy Společenství. Požadavek na dodržení směrnic o daních byl potvrzen rovněž v judikatuře, a to v rozsudku Soudu prvního stupně ze dne 27. září 2001 ve věci T-184/97, BP Chemicals v Komise
   (30). V případech týkajících se osvobození od daně z emisí CO2, jako je tento, to znamená především dodržení směrnice o zdanění energie. Podle této směrnice musí úrovně zdanění u každého energetického produktu a elektřiny dodržet určitou minimální úroveň Společenství. Minimální úrovně jsou stanoveny v příloze I směrnice. Jak bylo uvedeno výše, podle čl. 4 odst. 2 směrnice o zdanění energie lze k minimálním úrovním dospět sečtením všech poplatků uložených s ohledem na všechny nepřímé daně (s výjimkou DPH) vypočítaných přímo nebo nepřímo z množství energetických produktů a elektřiny v době jejich spotřeby. Podle čl. 17 odst. 4 téže směrnice platí pro podniky, které využívají úroveň zdanění nižší než minimální sazba Společenství, dohody, režimy obchodovatelných licencí nebo rovnocenná opatření, které vedou k dosahování cílů v oblasti životního prostředí, a to přibližně se stejnými výsledky, jakých by bylo dosaženo při dodržení obvyklých minimálních sazeb Společenství. V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise Dánsko vyzvala, aby předložilo další informace k doložení svého tvrzení, že EU ETS má přibližně stejný účinek jako daň. Dánsko neposkytlo ohledně této záležitosti žádné doplňkové informace. Vzhledem k výši ceny povolenek EU ETS v porovnání s minimálními sazbami Společenství však nelze vyloučit, že účinky EU ETS jsou přibližně rovnocenné účinkům, jichž by bylo dosaženo na základě daně z emisí CO2
   (31).

| (51) | Dánsko odkázalo na Zelenou knihu o tržních nástrojích pro účely v oblasti životního prostředí a v souvisejících politikách (32), kterou Komise předložila jako výchozí bod pro revizi směrnice o zdanění energie (33). V této souvislosti je nutno zmínit, že zelená kniha je dokumentem sloužícím k zvažování, který vyzývá k diskusi o možnostech politiky před vypracováním návrhů, tj. nejedná se o závazný akt. V zelené knize Komise uznává skutečnost, že EU ETS a směrnice o zdanění energie sledují přinejmenším v určitém rozsahu stejný cíl, a uvádí, že je třeba předejít zdvojování. Co se týká zdanění energie, dokument vznáší rovněž otázku vícenásobných cílů stojících za zdaněním energie a navrhuje rozdělit zdanění energie na složku zahrnující emise CO2 a složku související s energií. Složka zahrnující emise CO2 by se logicky neměla vztahovat na zařízení podléhající EU ETS. Vzhledem k tomu, že v Dánsku jsou již společnosti spadající do EU ETS osvobozeny od daně z energie, neplatily by vůbec žádnou daň z energie spotřebované v jejich výrobních procesech, pokud by bylo navrhované opatření schváleno. Komise se proto nedomnívá, že opatření, které Dánsko navrhlo, je v souladu s myšlenkami uvedenými ve výše zmíněné zelené knize. |
| --- | --- |

(51)

Dánsko odkázalo na Zelenou knihu o tržních nástrojích pro účely v oblasti životního prostředí a v souvisejících politikách (32), kterou Komise předložila jako výchozí bod pro revizi směrnice o zdanění energie (33). V této souvislosti je nutno zmínit, že zelená kniha je dokumentem sloužícím k zvažování, který vyzývá k diskusi o možnostech politiky před vypracováním návrhů, tj. nejedná se o závazný akt. V zelené knize Komise uznává skutečnost, že EU ETS a směrnice o zdanění energie sledují přinejmenším v určitém rozsahu stejný cíl, a uvádí, že je třeba předejít zdvojování. Co se týká zdanění energie, dokument vznáší rovněž otázku vícenásobných cílů stojících za zdaněním energie a navrhuje rozdělit zdanění energie na složku zahrnující emise CO2 a složku související s energií. Složka zahrnující emise CO2 by se logicky neměla vztahovat na zařízení podléhající EU ETS. Vzhledem k tomu, že v Dánsku jsou již společnosti spadající do EU ETS osvobozeny od daně z energie, neplatily by vůbec žádnou daň z energie spotřebované v jejich výrobních procesech, pokud by bylo navrhované opatření schváleno. Komise se proto nedomnívá, že opatření, které Dánsko navrhlo, je v souladu s myšlenkami uvedenými ve výše zmíněné zelené knize.

| (52) | Pokud jsou dodrženy příslušné právní předpisy Společenství, je zásadou, na níž jsou založena pravidla státní podpory týkající se snížení ekologických daní a osvobození od těchto daní, uznat situace, kdy jsou dodrženy úrovně zdanění ve Společenství, a současně zaujmout přísnější postoj v situacích, kdy by příjemci nesplňovali rovné podmínky stanovené minimálními sazbami. To znamená, že daňové úlevy, v jejichž rámci jsou dodrženy minimální sazby Společenství, lze schválit bez další analýzy, zatímco naopak daňové úlevy jdoucí pod tyto minimální sazby jsou považovány za obzvláště narušující hospodářskou soutěž, a Komise proto podrobně analyzuje nezbytnost a přiměřenost takovéto podpory. Při této analýze Komise vychází z informací obdržených od členských států. |
| --- | --- |

(52)

Pokud jsou dodrženy příslušné právní předpisy Společenství, je zásadou, na níž jsou založena pravidla státní podpory týkající se snížení ekologických daní a osvobození od těchto daní, uznat situace, kdy jsou dodrženy úrovně zdanění ve Společenství, a současně zaujmout přísnější postoj v situacích, kdy by příjemci nesplňovali rovné podmínky stanovené minimálními sazbami. To znamená, že daňové úlevy, v jejichž rámci jsou dodrženy minimální sazby Společenství, lze schválit bez další analýzy, zatímco naopak daňové úlevy jdoucí pod tyto minimální sazby jsou považovány za obzvláště narušující hospodářskou soutěž, a Komise proto podrobně analyzuje nezbytnost a přiměřenost takovéto podpory. Při této analýze Komise vychází z informací obdržených od členských států.

| (53) | Co se týká nezbytnosti podpory, Komise by podle bodu 158 pokynů z roku 2008 měla posoudit tyto podmínky: 1. zda je výběr příjemce podpory založen na objektivních a transparentních kritériích, 2. zda došlo k značnému nárůstu výrobních nákladů, a pokud ano, 3. zda tento nárůst lze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje (to lze prokázat odhady cenové pružnosti výrobků, prodejních ztrát a/nebo snížených zisků dotčených společností nebo odvětví). |
| --- | --- |

(53)

Co se týká nezbytnosti podpory, Komise by podle bodu 158 pokynů z roku 2008 měla posoudit tyto podmínky: 1. zda je výběr příjemce podpory založen na objektivních a transparentních kritériích, 2. zda došlo k značnému nárůstu výrobních nákladů, a pokud ano, 3. zda tento nárůst lze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje (to lze prokázat odhady cenové pružnosti výrobků, prodejních ztrát a/nebo snížených zisků dotčených společností nebo odvětví).

| (54) | V dotčeném případě jsou příjemci podpory skutečně vybráni na základě objektivních a transparentních kritérií, a to účasti v EU ETS. Co se týká druhého kritéria, alespoň prozatím jsou všechny dotčené společnosti energeticky náročnými podniky ve smyslu čl. 17 odst. 1 směrnice o zdanění, takže lze předpokládat, že toto kritérium je splněno. Informace o snižujícím se obratu a/nebo podílech dotčených příjemců podpory na trhu by byly užitečnými signály, že opatření je nezbytné. Dánsko však takovéto údaje neposkytlo. Místo toho Dánsko předložilo seznam všech příjemců podpory s uvedením množství jejich emisí CO2 za roky 2005, 2006 a 2007. Některé z těchto podniků během tříletého období své emise snížily, zatímco jiné podniky v tomto období emise zvýšily. Největšími příjemci podpory by byly podniky v odvětví výroby cementu (kde základ daně činí přibližně 2,8 milionu tun emisí CO2 za rok), v cukrovarnickém průmyslu (0,2 milionu tun za rok) a rafinérie ropy (0,1 milionu tun ročně). Dánsko tudíž neprokázalo, že skutečnost, že oba systémy byly použitelné současně, vedla k značnému nárůstu výrobních nákladů, přičemž tento nárůst nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje. |
| --- | --- |

(54)

V dotčeném případě jsou příjemci podpory skutečně vybráni na základě objektivních a transparentních kritérií, a to účasti v EU ETS. Co se týká druhého kritéria, alespoň prozatím jsou všechny dotčené společnosti energeticky náročnými podniky ve smyslu čl. 17 odst. 1 směrnice o zdanění, takže lze předpokládat, že toto kritérium je splněno. Informace o snižujícím se obratu a/nebo podílech dotčených příjemců podpory na trhu by byly užitečnými signály, že opatření je nezbytné. Dánsko však takovéto údaje neposkytlo. Místo toho Dánsko předložilo seznam všech příjemců podpory s uvedením množství jejich emisí CO2 za roky 2005, 2006 a 2007. Některé z těchto podniků během tříletého období své emise snížily, zatímco jiné podniky v tomto období emise zvýšily. Největšími příjemci podpory by byly podniky v odvětví výroby cementu (kde základ daně činí přibližně 2,8 milionu tun emisí CO2 za rok), v cukrovarnickém průmyslu (0,2 milionu tun za rok) a rafinérie ropy (0,1 milionu tun ročně). Dánsko tudíž neprokázalo, že skutečnost, že oba systémy byly použitelné současně, vedla k značnému nárůstu výrobních nákladů, přičemž tento nárůst nelze přenést na spotřebitele, aniž by to vedlo k významnému snížení prodeje.

| (55) | Komise proto nemůže vyvodit závěr, že navrhovaný režim je nezbytný. |
| --- | --- |

(55)

Komise proto nemůže vyvodit závěr, že navrhovaný režim je nezbytný.

| (56) | Pokud jde o otázku přiměřenosti, musí každý příjemce podpory podle bodu 159 pokynů z roku 2008 splňovat jedno z těchto kritérií: 1. musí zaplatit poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu činnosti každého jednotlivého příjemce podpory na životní prostředí ve srovnání s vlivem činností spojených s nejúčinnějšími technologiemi v EHP. Příjemci podpory mohou využít nanejvýš snížení daní odpovídající nárůstu výrobních nákladů vyplývajícímu z daní při využití nejúčinnější technologie, který nelze převést na spotřebitele; 2. musí zaplatit alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněna nižší úroveň; nebo 3. mohou uzavřít dohody s členskými státy, v nichž se zaváží k dosažení cílů ochrany životního prostředí, které mají stejný účinek jako v případě uvedeném v bodě 1 nebo 2 nebo jako minimální úroveň daně Společenství. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde o otázku přiměřenosti, musí každý příjemce podpory podle bodu 159 pokynů z roku 2008 splňovat jedno z těchto kritérií: 1. musí zaplatit poměrnou částku úrovně vnitrostátní daně, která ve velké míře odpovídá vlivu činnosti každého jednotlivého příjemce podpory na životní prostředí ve srovnání s vlivem činností spojených s nejúčinnějšími technologiemi v EHP. Příjemci podpory mohou využít nanejvýš snížení daní odpovídající nárůstu výrobních nákladů vyplývajícímu z daní při využití nejúčinnější technologie, který nelze převést na spotřebitele; 2. musí zaplatit alespoň 20 % vnitrostátní daně, pokud není oprávněna nižší úroveň; nebo 3. mohou uzavřít dohody s členskými státy, v nichž se zaváží k dosažení cílů ochrany životního prostředí, které mají stejný účinek jako v případě uvedeném v bodě 1 nebo 2 nebo jako minimální úroveň daně Společenství.

| (57) | V dotčeném případě dánské orgány odpověděly, že nemají k dispozici informace o nejúčinnějších technologiích a že to každopádně nepředstavuje požadavek na základě navrhovaného opatření. Druhé kritérium není splněno a zaplacení 20 % vnitrostátní daně by v jejich případě stejně vedlo k sazbě daně, která je podstatně vyšší než minimální sazba Společenství. Co se týká třetího kritéria, někteří z příjemců podpory již uzavřeli dobrovolné dohody, na jejichž základě mohou platit nižší sazbu, než je minimální úroveň zdanění ve Společenství. Myšlenkou tohoto opatření je nahradit takovéto dohody EU ETS. EU ETS je zaveden nezávisle na navrhovaném daňovém opatření, a proto Dánsko nevyžaduje na oplátku za navrhovanou daňovou úlevu žádné dodatečné úsilí. |
| --- | --- |

(57)

V dotčeném případě dánské orgány odpověděly, že nemají k dispozici informace o nejúčinnějších technologiích a že to každopádně nepředstavuje požadavek na základě navrhovaného opatření. Druhé kritérium není splněno a zaplacení 20 % vnitrostátní daně by v jejich případě stejně vedlo k sazbě daně, která je podstatně vyšší než minimální sazba Společenství. Co se týká třetího kritéria, někteří z příjemců podpory již uzavřeli dobrovolné dohody, na jejichž základě mohou platit nižší sazbu, než je minimální úroveň zdanění ve Společenství. Myšlenkou tohoto opatření je nahradit takovéto dohody EU ETS. EU ETS je zaveden nezávisle na navrhovaném daňovém opatření, a proto Dánsko nevyžaduje na oplátku za navrhovanou daňovou úlevu žádné dodatečné úsilí.

| (58) | V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise Dánsko vyzvala, aby poskytlo informace o mechanismech, které by mohly dánské orgány naplánovat s cílem zajistit, aby osvobození bylo uděleno pouze těm jednotlivým podnikům, kterým vznikají čisté náklady z účasti v EU ETS, a aby byly uhrazeny pouze tyto čisté náklady. Tyto informace by mohly poskytnout signály, zda je podpora přiměřená, ačkoliv logiku tohoto přístupu lze zpochybnit z hlediska ochrany životního prostředí, jelikož by byly zvýhodněny společnosti, které musí kupovat povolenky na emise, protože své emise nesnížily. Dánské orgány každopádně neprokázaly ani nezaručily, že osvobození bude omezeno na společnosti, které platí za povolenky na emise (34). |
| --- | --- |

(58)

V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise Dánsko vyzvala, aby poskytlo informace o mechanismech, které by mohly dánské orgány naplánovat s cílem zajistit, aby osvobození bylo uděleno pouze těm jednotlivým podnikům, kterým vznikají čisté náklady z účasti v EU ETS, a aby byly uhrazeny pouze tyto čisté náklady. Tyto informace by mohly poskytnout signály, zda je podpora přiměřená, ačkoliv logiku tohoto přístupu lze zpochybnit z hlediska ochrany životního prostředí, jelikož by byly zvýhodněny společnosti, které musí kupovat povolenky na emise, protože své emise nesnížily. Dánské orgány každopádně neprokázaly ani nezaručily, že osvobození bude omezeno na společnosti, které platí za povolenky na emise (34).

| (59) | Dánské orgány proto neprokázaly, že navrhovaná podpora je přiměřená. |
| --- | --- |

(59)

Dánské orgány proto neprokázaly, že navrhovaná podpora je přiměřená.

| (60) | Co se týká narušení hospodářské soutěže, společnosti v Dánsku, na něž se nevztahuje EU ETS, stejně jako společnosti v ostatních členských státech splňují rovné podmínky stanovené minimálními sazbami Společenství, nebo dodržují pravidla stanovená v pokynech z roku 2008. Navrhované osvobození by proto zvýšilo konkurenceschopnost podniků účastnících se EU ETS, které působí v Dánsku, a tudíž by zbytečně narušilo hospodářskou soutěž se společnostmi v ostatních členských státech. |
| --- | --- |

(60)

Co se týká narušení hospodářské soutěže, společnosti v Dánsku, na něž se nevztahuje EU ETS, stejně jako společnosti v ostatních členských státech splňují rovné podmínky stanovené minimálními sazbami Společenství, nebo dodržují pravidla stanovená v pokynech z roku 2008. Navrhované osvobození by proto zvýšilo konkurenceschopnost podniků účastnících se EU ETS, které působí v Dánsku, a tudíž by zbytečně narušilo hospodářskou soutěž se společnostmi v ostatních členských státech.

| (61) | Na základě těchto skutečností Komise v souladu se smyslem pokynů z roku 2008 usuzuje, že dotčené opatření nelze považovat za slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(61)

Na základě těchto skutečností Komise v souladu se smyslem pokynů z roku 2008 usuzuje, že dotčené opatření nelze považovat za slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

| (62) | Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela připomínky třetích stran, které poukazují na skutečnost, že částky osvobození nebo snížení jsou ve většině případů nižší než prahové hodnoty stanovené v nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis
   (35) (dále jen „nařízení de minimis“). Pokud by se dánské orgány zavázaly, že zajistí, aby byla ve všech případech splněna pravidla de minimis, mělo by se za to, že opatření podpory nesplňuje kritéria stanovená v čl. 87 odst. 1, a lze jej tudíž zavést, aniž by bylo oznámeno Komisi. |
| --- | --- |

(62)

Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela připomínky třetích stran, které poukazují na skutečnost, že částky osvobození nebo snížení jsou ve většině případů nižší než prahové hodnoty stanovené v nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis
   (35) (dále jen „nařízení de minimis“). Pokud by se dánské orgány zavázaly, že zajistí, aby byla ve všech případech splněna pravidla de minimis, mělo by se za to, že opatření podpory nesplňuje kritéria stanovená v čl. 87 odst. 1, a lze jej tudíž zavést, aniž by bylo oznámeno Komisi.

| (63) | Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, navrhovaný režim by bylo možno prohlásit za slučitelný se společným trhem, pokud by byly dodrženy harmonizované minimální úrovně stanovené ve směrnici o zdanění energie. Obavy Komise vyslovené v témže rozhodnutí s ohledem na dodržení zásady „znečišťovatel platí“ by byly rovněž rozptýleny, pokud by příjemci podpory platili minimální sazby Společenství. Na snížení daně z energie na úroveň minimální sazby Společenství se ve skutečnosti vztahuje článek 25 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (36), a tudíž nemusí být oznámeno Komisi. |
| --- | --- |

(63)

Jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, navrhovaný režim by bylo možno prohlásit za slučitelný se společným trhem, pokud by byly dodrženy harmonizované minimální úrovně stanovené ve směrnici o zdanění energie. Obavy Komise vyslovené v témže rozhodnutí s ohledem na dodržení zásady „znečišťovatel platí“ by byly rovněž rozptýleny, pokud by příjemci podpory platili minimální sazby Společenství. Na snížení daně z energie na úroveň minimální sazby Společenství se ve skutečnosti vztahuje článek 25 nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (36), a tudíž nemusí být oznámeno Komisi.

| (64) | Čl. 7 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37), stanoví, že Komise může ukončit formální vyšetřovací řízení kladným rozhodnutím, k němuž připojí podmínky, za kterých může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem. Dodržení těchto podmínek je nutno pečlivě sledovat. |
| --- | --- |

(64)

Čl. 7 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37), stanoví, že Komise může ukončit formální vyšetřovací řízení kladným rozhodnutím, k němuž připojí podmínky, za kterých může být podpora považována za slučitelnou se společným trhem. Dodržení těchto podmínek je nutno pečlivě sledovat.

| (65) | Komise má v dotčeném případě za to, že podporu lze povolit, pokud příjemci podpory platí alespoň minimální sazby daně Společenství platné pro jednotlivé zdroje energie, ať už ve formě daně z emisí CO2, nebo formou jiné daně z energie. Komise se však domnívá, že pokud daňová úleva jde pod tyto minimální úrovně, podpora není slučitelná se Smlouvou o ES, nelze ji proto poskytnout. |
| --- | --- |

(65)

Komise má v dotčeném případě za to, že podporu lze povolit, pokud příjemci podpory platí alespoň minimální sazby daně Společenství platné pro jednotlivé zdroje energie, ať už ve formě daně z emisí CO2, nebo formou jiné daně z energie. Komise se však domnívá, že pokud daňová úleva jde pod tyto minimální úrovně, podpora není slučitelná se Smlouvou o ES, nelze ji proto poskytnout.

| (66) | Podle výše uvedených podmínek je mimoto zřejmé, že oznámený režim dodrží směrnici o zdanění energie, a zejména čl. 17 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice. Všichni příjemci podpory jsou ve skutečnosti energeticky náročnými podniky ve smyslu tohoto ustanovení a jsou dodrženy minimální úrovně zdanění stanovené ve směrnici. |
| --- | --- |

(66)

Podle výše uvedených podmínek je mimoto zřejmé, že oznámený režim dodrží směrnici o zdanění energie, a zejména čl. 17 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice. Všichni příjemci podpory jsou ve skutečnosti energeticky náročnými podniky ve smyslu tohoto ustanovení a jsou dodrženy minimální úrovně zdanění stanovené ve směrnici.

7.   ZÁVĚR

| (67) | Komise má za to, že navrhovaný režim „Úprava daně z emisí CO2 na spotřebu paliva v průmyslu regulovanou kvótami“ představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(67)

Komise má za to, že navrhovaný režim „Úprava daně z emisí CO2 na spotřebu paliva v průmyslu regulovanou kvótami“ představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (68) | Pokud všichni příjemci podpory platí z každého zdroje energie daň, která dodržuje minimální úrovně zdanění ve Společenství, prohlašuje se podpora za slučitelnou s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(68)

Pokud všichni příjemci podpory platí z každého zdroje energie daň, která dodržuje minimální úrovně zdanění ve Společenství, prohlašuje se podpora za slučitelnou s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

| (69) | Část navrhovaného režimu, která vede k nižší úrovni zdanění, než jsou harmonizované minimální sazby, není slučitelná se Smlouvou o ES, |
| --- | --- |

(69)

Část navrhovaného režimu, která vede k nižší úrovni zdanění, než jsou harmonizované minimální sazby, není slučitelná se Smlouvou o ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Jelikož navrhovaný dánský režim (zákon č. 464 ze dne 9. června 2004) nespadá do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1998/2006, představuje státní podporu, která je slučitelná se společným trhem pouze pod podmínkou, že dotčení příjemci podpory platí daň z příslušné spotřeby energie odpovídající přinejmenším minimálním úrovním zdanění ve Společenství stanoveným v příloze I směrnice 2003/96/ES.

Chce-li Dánsko zavést opatření podpory, musí je odpovídajícím způsobem pozměnit.

Článek 2

Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

V Bruselu dne 17. června 2009.

Za Komisi

Neelie KROES

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. C 274, 10.11.2006, s. 25.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1.

3

(4)  Sazba daně za elektrickou energii je založena na obsahu uhlíku v uhlí, jelikož většina elektráren v Dánsku je uhelných.

4

(5)  Státní podpora NN 75/04 (Úř. věst. C 275, 8.11.2005, s. 4).

5

(6)  Definicí použitou k určení těchto „těžkých výrobních procesů“ jsou výrobní procesy, u nichž daň z emisí CO2 ve výši 50 DKK/t CO2 představuje více než 3 % přidané hodnoty v podniku a více než 1 % hodnoty produkce. Je nutno splnit obě kritéria.

6

2

2

(7)  Státní podpora N 317/A/04 (Úř. věst. C 226, 15.9.2005, s. 6).

7

(8)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51.

8

(9)  Státní podpora N 540/02 (Úř. věst. C 78, 1.4.2003, s. 3).

9

(10)  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32.

10

(11)  Dražba se však může vztahovat na případné nadbytečné povolenky z rezervy pro nové účastníky na trhu a povolenky od zařízení, která ukončila činnost.

11

(12)  Do této kategorie Dánsko zařazuje podniky, u nichž vnitrostátní splatná daň činí nejméně 0,5 % přidané hodnoty a výrobní odvětví je vymezeno jako „těžký výrobní proces“ podle dánského zákona o emisích CO2 (viz poznámka pod čarou č. 4).

12

2

(13)  Úř. věst. C 37, 3.2.2001, s. 3.

13

(14)  Státní podpora C 46/06 (Úř. věst. C 55, 28.2.2008, s. 27).

14

(15)  Sb. rozh. s. II-3271, v němž byl potvrzen rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 27. ledna 1998 ve věci T-67/94, Sb. rozh. 1998, s. II-1.

15

(16)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 17. června 1999 ve věci C-75/97, Belgie v Komise, Sb. rozh. 1999 s. I-3671, a rozsudek ze dne 8. listopadu 2001 ve věci C-143/99, Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke v Finanzlandesdirektion für Kärnten, Sb. rozh. 2001 s. I-8365.

16

Belgie v Komise

Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke v Finanzlandesdirektion für Kärnten

(17)  Dánsko v této souvislosti odkazuje na rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004 ve věci C-308/01, GIL Insurance et al., Sb. rozh. I-4777, zejména bod 68.

17

GIL Insurance et al

(18)  Pracovní dokument útvarů Komise ze dne 24. října 2002 (SEK(2002) 1142).

18

(19)  Zápisy ze zasedání Rady dne 3. dubna 2003, 8084/03 ADD 1, FISC 59.

19

(20)  Viz poznámka pod čarou č. 16.

20

(21)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 10. dubna 2008 ve věci T-233/2004, Nizozemské království v Komise („rozsudek týkající se NOx“), Sb. rozh. 2008 s. II-591, rozsudek ze dne 22. prosince 2008 ve věci C-487/2006 P, British Aggregates Association v Komise), číslo Sb. rozh. není k dispozici, a rozsudek ze dne 18. prosince 2008 ve spojených věcech T-211/2004 a T-215/2004, Gibraltar v Komise („rozsudek ve věci Gibraltar“), číslo Sb. rozh. není k dispozici.

21

Nizozemské království

Komise

rozsudek týkající se NOx

British Aggregates Association

Komise

Gibraltar

Komise

(22)  Komise podala vůči rozsudku ve věci Gibraltar opravný prostředek, tento opravný prostředek se však netýká skutečnosti, že analýza musí obvykle obsahovat tři výše uvedené body.

22

(23)  Viz poznámka pod čarou č. 5.

23

(24)  Je nutno zmínit, že proti rozsudku týkajícímu se NOx podala Komise opravný prostředek, pokud jde o jeho zjištění ohledně selektivity.

24

(25)  Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3.

25

(26)  Viz bod 13 první odrážka oznámení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3).

26

(27)  Na výrobu tepla a elektrické energie se například vztahuje EU ETS, nikoli však daňová úleva.

27

(28)  Například spojené věci týkající se státní podpory C 44/04 a C 47/04 (Úř. věst. C 268, 27.9.2006, s. 19) (Slovinsko) a státní podpory N 22/08 (Úř. věst. C 184, 22.7.2008, s. 5) (Švédsko).

28

(29)  Viz bod 57 pokynů z roku 2008.

29

(30)  Sb. rozh. s. II-3145.

30

(31)  Vzhledem k níže uvedené analýze (52. bod odůvodnění a následující) lze ponechat jako otevřenou otázku, zda se čl. 17 odst. 4 směrnice o zdanění energie vztahuje na režimy obchodovatelných povolenek v rámci EU ETS, nebo zda pro účely tohoto ustanovení musí dotčení provozovatelé vstoupit do jiných režimů, které nejsou povinné podle právních předpisů Společenství.

31

(32)  Zelená kniha o tržních nástrojích pro účely v oblasti životního prostředí a v souvisejících politikách KOM(2007) 140 v konečném znění (SEK(2007) 388).

32

(33)  Revize směrnice o zdanění energie je součástí legislativního a pracovního programu Komise.

33

(34)  Podle připomínek třetích stran (dvou dánských společností) by tento přístup vedl k vážným problémům při rozvrhování na správné období atd., což je zapříčiněno mimo jiné skutečností, že okamžik nákupu povolenek nemusí nutně odrážet okamžik spotřeby energie.

34

(35)  Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5.

35

(36)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

36

(37)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

37

---

| 23.12.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 345/28

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 13. července 2009

o podpoře na restrukturalizaci společnosti COMBUS AS

(oznámeno pod číslem K(2009) 4538)

(Pouze dánské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2009/973/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1) a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 30. listopadu 2000 dánské orgány oznámily svůj úmysl poskytnout finanční podporu státem vlastněné autobusové dopravní společnosti Combus A/S (dále jen „Combus“) v souvislosti s jejím prodejem společnosti Arriva Denmark A/S (dále jen „Arriva“). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 30. listopadu 2000 dánské orgány oznámily svůj úmysl poskytnout finanční podporu státem vlastněné autobusové dopravní společnosti Combus A/S (dále jen „Combus“) v souvislosti s jejím prodejem společnosti Arriva Denmark A/S (dále jen „Arriva“).

| (2) | Před tímto oznámením Komise obdržela dopis ze dne 25. června 1999 a stížnost ze dne 11. listopadu 1999 od oborového sdružení „Danske Busvognmaend“ (2), ve které sdružení kritizovalo finanční podporu udělenou společnosti Combus v minulosti a pravděpodobně i nadcházející novou finanční podporu. |
| --- | --- |

(2)

Před tímto oznámením Komise obdržela dopis ze dne 25. června 1999 a stížnost ze dne 11. listopadu 1999 od oborového sdružení „Danske Busvognmaend“ (2), ve které sdružení kritizovalo finanční podporu udělenou společnosti Combus v minulosti a pravděpodobně i nadcházející novou finanční podporu.

| (3) | Komise si vyžádala další informace od dánských orgánů dopisem ze dne 15. prosince 2000, na který dánské orgány odpověděly dopisem ze dne 18. prosince 2000. Dánský úřad pro hospodářskou soutěž také poskytla informace dopisem ze dne 20. prosince 2000. Dánské orgány poskytly další informace dopisem ze dne 8. ledna 2001. Komise si vyžádala další informace dne 9. ledna 2001, na což dánské orgány odpověděly ještě téhož dne. Dánské orgány poskytly další informace dopisem ze dne 23. ledna 2001 a dopisem ze dne 26. února 2001. |
| --- | --- |

(3)

Komise si vyžádala další informace od dánských orgánů dopisem ze dne 15. prosince 2000, na který dánské orgány odpověděly dopisem ze dne 18. prosince 2000. Dánský úřad pro hospodářskou soutěž také poskytla informace dopisem ze dne 20. prosince 2000. Dánské orgány poskytly další informace dopisem ze dne 8. ledna 2001. Komise si vyžádala další informace dne 9. ledna 2001, na což dánské orgány odpověděly ještě téhož dne. Dánské orgány poskytly další informace dopisem ze dne 23. ledna 2001 a dopisem ze dne 26. února 2001.

| (4) | Dánské úřady jednaly s útvary Komise v Bruselu dne 23. listopadu 2000 a dne 19. prosince 2000 a v Kodani dne 4. ledna 2001 a dne 15. ledna 2001. |
| --- | --- |

(4)

Dánské úřady jednaly s útvary Komise v Bruselu dne 23. listopadu 2000 a dne 19. prosince 2000 a v Kodani dne 4. ledna 2001 a dne 15. ledna 2001.

| (5) | Rozhodnutím SG(2001) D/287297 ze dne 28. března 2001 (dále jen původní rozhodnutí) se Komise na základě předběžného posouzení rozhodla nevznést námitky vůči oznámeným opatřením, jelikož se domnívá, že tato opatření:






  — | nejsou státní podporou (co se týče vyrovnání ve výši 100 milionů DKK na penzijní poplatky), |
| --- | --- | --- |

(5)

Rozhodnutím SG(2001) D/287297 ze dne 28. března 2001 (dále jen původní rozhodnutí) se Komise na základě předběžného posouzení rozhodla nevznést námitky vůči oznámeným opatřením, jelikož se domnívá, že tato opatření:

—

nejsou státní podporou (co se týče vyrovnání ve výši 100 milionů DKK na penzijní poplatky),

| — | byla slučitelná, co se týče částky 162 milionů DKK (3), se společným trhem, a to buď na základě článku 73 Smlouvy o založení ES nebo článku 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o založení ES ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny k restrukturalizaci z roku 1999“), |
| --- | --- |

—

byla slučitelná, co se týče částky 162 milionů DKK (3), se společným trhem, a to buď na základě článku 73 Smlouvy o založení ES nebo článku 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o založení ES ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny k restrukturalizaci z roku 1999“),

| — | byla slučitelná, co se týče částky 328 milionů DKK (5), se společným trhem na základě nařízení Rady č. 1191/69/ES ze dne 26. června 1969 o postupu členských států ohledně závazků vyplývajících z pojmu veřejné služby v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (6). |
| --- | --- |

—

byla slučitelná, co se týče částky 328 milionů DKK (5), se společným trhem na základě nařízení Rady č. 1191/69/ES ze dne 26. června 1969 o postupu členských států ohledně závazků vyplývajících z pojmu veřejné služby v dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (6).

| (6) | Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku dne 5. května 2001 (7). Dopisem ze dne 8. května 2001 Komise informovala sdružení „Danske Busvognmaend“ o původním rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku dne 5. května 2001 (7). Dopisem ze dne 8. května 2001 Komise informovala sdružení „Danske Busvognmaend“ o původním rozhodnutí.

| (7) | Dopisem ze dne 6. listopadu 2002, který Komise obdržela dne 12. listopadu 2002, a dopisem ze dne 19. ledna 2004, který Komise obdržela dne 20. ledna 2004, dánské orgány oznámily Komisi provádění plánu restrukturalizace společnosti Combus. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 6. listopadu 2002, který Komise obdržela dne 12. listopadu 2002, a dopisem ze dne 19. ledna 2004, který Komise obdržela dne 20. ledna 2004, dánské orgány oznámily Komisi provádění plánu restrukturalizace společnosti Combus.

| (8) | Dne 11. července 2001 sdružení „Danske Busvognmaend“ podalo u Soudu prvního stupně (dále jen „SPS“) návrh na zrušení původního rozhodnutí. |
| --- | --- |

(8)

Dne 11. července 2001 sdružení „Danske Busvognmaend“ podalo u Soudu prvního stupně (dále jen „SPS“) návrh na zrušení původního rozhodnutí.

| (9) | Rozsudkem ze dne 16. března 2004 (dále jen „rozsudek ve věci Combus“) SPS zrušil původní rozhodnutí „v tom smyslu, že vyhlašuje podporu poskytnutou dánskými orgány společnosti Combus A/S ve formě kapitálových injekcí ve výši 162 milionů DKK a 328 milionů DKK za slučitelnou se společným trhem“ (8). |
| --- | --- |

(9)

Rozsudkem ze dne 16. března 2004 (dále jen „rozsudek ve věci Combus“) SPS zrušil původní rozhodnutí „v tom smyslu, že vyhlašuje podporu poskytnutou dánskými orgány společnosti Combus A/S ve formě kapitálových injekcí ve výši 162 milionů DKK a 328 milionů DKK za slučitelnou se společným trhem“ (8).

| (10) | Co se týče kapitálové injekce ve výši 328 milionů DKK, SPS dospěl k závěru, že za prvé je původní rozhodnutí „zatíženo chybou v tom smyslu, že platbu 328 milionů DKK považuje za vyrovnávací platby za závazky veřejné služby pro účely článků 2 a 10 až 13 nařízení č. 1191/69. [...] Proto musí být napadené rozhodnutí zrušeno, jelikož schválilo výplatu 328 milionů DKK podle uvedeného nařízení, aniž by bylo nutno rozhodnout o dalších námitkách předložených k tomuto bodu“ (9). |
| --- | --- |

(10)

Co se týče kapitálové injekce ve výši 328 milionů DKK, SPS dospěl k závěru, že za prvé je původní rozhodnutí „zatíženo chybou v tom smyslu, že platbu 328 milionů DKK považuje za vyrovnávací platby za závazky veřejné služby pro účely článků 2 a 10 až 13 nařízení č. 1191/69. [...] Proto musí být napadené rozhodnutí zrušeno, jelikož schválilo výplatu 328 milionů DKK podle uvedeného nařízení, aniž by bylo nutno rozhodnout o dalších námitkách předložených k tomuto bodu“ (9).

| (11) | Stále ještě ohledně kapitálové injekce ve výši 328 milionů DKK, SPS došel za druhé k závěru, že co se týče článku 73 Smlouvy o ES, „členské státy se již dále nemohou odvolávat na článek 73 Smlouvy o ES v situacích, na které se nevztahuje sekundární právo Společenství. Tudíž, jelikož nařízení č. 1191/69 se na tento případ nevztahuje a platba 328 milionů DKK spadá do působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst., zvláštní anglické vydání, 1970 (II), s. 360) uvádí vyčerpávající seznam okolností, za kterých smějí orgány členských států poskytovat podpory podle článku 73 Smlouvy o ES (10). Proto je nutno potvrdit oprávněnost námitky proti napadenému rozhodnutí, jelikož schvaluje platbu 328 milionů DKK na základě článku 73 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(11)

Stále ještě ohledně kapitálové injekce ve výši 328 milionů DKK, SPS došel za druhé k závěru, že co se týče článku 73 Smlouvy o ES, „členské státy se již dále nemohou odvolávat na článek 73 Smlouvy o ES v situacích, na které se nevztahuje sekundární právo Společenství. Tudíž, jelikož nařízení č. 1191/69 se na tento případ nevztahuje a platba 328 milionů DKK spadá do působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, nařízení Rady (EHS) č. 1107/70 ze dne 4. června 1970 o poskytování podpor dopravě po železnici, silnici a vnitrozemských vodních cestách (Úř. věst., zvláštní anglické vydání, 1970 (II), s. 360) uvádí vyčerpávající seznam okolností, za kterých smějí orgány členských států poskytovat podpory podle článku 73 Smlouvy o ES (10). Proto je nutno potvrdit oprávněnost námitky proti napadenému rozhodnutí, jelikož schvaluje platbu 328 milionů DKK na základě článku 73 Smlouvy o ES.

(12)

| (12) | Ohledně kapitálové injekce ve výši 162 milionů DKK schválené za použití čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES ve spojení s pokyny k restrukturalizaci z roku 1999 SPS dospěl k závěru, že „napadené rozhodnutí nelze vykládat tak, že kolegium komisařů jednoznačně, bezpodmínečně a s konečnou platností schválilo platbu 162 milionů DKK na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a uvedených pokynů. Naopak, zdůvodnění Komise je nutno považovat za výraz závažných pochyb ohledně životaschopnosti společnosti Combus ve smyslu uvedeného článku a pokynů, přičemž Komise nepovažovala za nutné tyto pochyby objasnit, neboť článek 73 Smlouvy o ES považovala za dostatečný právní základ pro schválení dotyčné podpory. Vzhledem k tomu, že se na posledně uvedené ustanovení za tímto účelem odvolávat nelze (viz odstavce 100 a 101 výše), není již možné považovat napadené rozhodnutí za platné schválení platby ve výši 328 milionů DKK. Z výše uvedeného vyplývá, že schválení platby 162 milionů DKK musí být v plném rozsahu zrušeno, aniž by soud musel rozhodovat o ostatních zákonných námitkách předložených k tomuto bodu“ (12). |
| --- | --- |

Ohledně kapitálové injekce ve výši 162 milionů DKK schválené za použití čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES ve spojení s pokyny k restrukturalizaci z roku 1999 SPS dospěl k závěru, že „napadené rozhodnutí nelze vykládat tak, že kolegium komisařů jednoznačně, bezpodmínečně a s konečnou platností schválilo platbu 162 milionů DKK na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES a uvedených pokynů. Naopak, zdůvodnění Komise je nutno považovat za výraz závažných pochyb ohledně životaschopnosti společnosti Combus ve smyslu uvedeného článku a pokynů, přičemž Komise nepovažovala za nutné tyto pochyby objasnit, neboť článek 73 Smlouvy o ES považovala za dostatečný právní základ pro schválení dotyčné podpory. Vzhledem k tomu, že se na posledně uvedené ustanovení za tímto účelem odvolávat nelze (viz odstavce 100 a 101 výše), není již možné považovat napadené rozhodnutí za platné schválení platby ve výši 328 milionů DKK. Z výše uvedeného vyplývá, že schválení platby 162 milionů DKK musí být v plném rozsahu zrušeno, aniž by soud musel rozhodovat o ostatních zákonných námitkách předložených k tomuto bodu“ (12).

| (13) | Po vynesení rozsudku SPS vypracovala Komise nové rozhodnutí. Dne 11. ledna 2005 se útvary Komise setkaly s dánskými orgány za účelem získání dalších informací o vývoji společnosti Arriva/Combus během doby, která uplynula od původního rozhodnutí. Dne 1. března 2005 dánské orgány zaslaly Komisi zprávu o vývoji dánského trhu autobusové dopravy, kterou vypracoval dánský úřad pro dopravu (Trafikstyrelse). |
| --- | --- |

(13)

Po vynesení rozsudku SPS vypracovala Komise nové rozhodnutí. Dne 11. ledna 2005 se útvary Komise setkaly s dánskými orgány za účelem získání dalších informací o vývoji společnosti Arriva/Combus během doby, která uplynula od původního rozhodnutí. Dne 1. března 2005 dánské orgány zaslaly Komisi zprávu o vývoji dánského trhu autobusové dopravy, kterou vypracoval dánský úřad pro dopravu (Trafikstyrelse).

| (14) | Dopisem ze dne 3. března 2005 (SG (2005) D/200926) Komise oznámila Dánsku své rozhodnutí zahájit postup podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti s těmito opatřeními (dále jen „rozhodnutí o zahájení úředního postupu“) a vyzvala Dánsko, aby předložilo své připomínky. Dánská vláda dvakrát požádala o prodloužení lhůty pro předložení svých připomínek, což Komise povolila dopisy ze dne 5. dubna 2005 (TREN D (2005) 106964) a ze dne 24. června 2005 (TREN D (2005) 113062). Dne 21. června 2005 se konala schůzka Komise s dánskou vládou. Dne 30. června 2005 dánské orgány zaslaly své připomínky ohledně rozhodnutí o zahájení úředního postupu. |
| --- | --- |

(14)

Dopisem ze dne 3. března 2005 (SG (2005) D/200926) Komise oznámila Dánsku své rozhodnutí zahájit postup podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES v souvislosti s těmito opatřeními (dále jen „rozhodnutí o zahájení úředního postupu“) a vyzvala Dánsko, aby předložilo své připomínky. Dánská vláda dvakrát požádala o prodloužení lhůty pro předložení svých připomínek, což Komise povolila dopisy ze dne 5. dubna 2005 (TREN D (2005) 106964) a ze dne 24. června 2005 (TREN D (2005) 113062). Dne 21. června 2005 se konala schůzka Komise s dánskou vládou. Dne 30. června 2005 dánské orgány zaslaly své připomínky ohledně rozhodnutí o zahájení úředního postupu.

| (15) | Rozhodnutí o zahájení úředního postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské Unie
   (13) dne 22. září 2005. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby své připomínky k opatřením, na něž se vztahuje uvedené rozhodnutí, předložily do jednoho měsíce od data zveřejnění, tzn. do 23. října 2005. |
| --- | --- |

(15)

Rozhodnutí o zahájení úředního postupu bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské Unie
   (13) dne 22. září 2005. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby své připomínky k opatřením, na něž se vztahuje uvedené rozhodnutí, předložily do jednoho měsíce od data zveřejnění, tzn. do 23. října 2005.

| (16) | Komise oznámila sdružení Danske Busvognmaend své rozhodnutí o zahájení úředního postupu dopisem ze dne 12. května 2005 (TREN (2005) D 109473). Komise na základě žádostí sdružení Danske Busvognmaend dvakrát prodloužila lhůtu pro předložení jeho připomínek (dopisem ze dne 15. července 2005, TREN (2005) D 115786, a dopisem ze dne 16. srpna 2005, TREN (2005) D 117806). |
| --- | --- |

(16)

Komise oznámila sdružení Danske Busvognmaend své rozhodnutí o zahájení úředního postupu dopisem ze dne 12. května 2005 (TREN (2005) D 109473). Komise na základě žádostí sdružení Danske Busvognmaend dvakrát prodloužila lhůtu pro předložení jeho připomínek (dopisem ze dne 15. července 2005, TREN (2005) D 115786, a dopisem ze dne 16. srpna 2005, TREN (2005) D 117806).

| (17) | Dopisem ze dne 17. června 2005 (TREN (2005) A 15223), sdružení Danske Busvognmaend požádalo Komisi o zaslání kopie rozhodnutí o zahájení úředního postupu včetně informací, které byly na základě žádosti Dánska odstraněny. Dopisem ze dne 15. července 2005 Komise odpověděla, že podle článku 24 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (14), Komise neposkytne informace, které získala na základě uplatnění uvedeného nařízení a na které se vztahuje povinnost zachovávat služební tajemství. Komise dále vysvětlila, že jelikož se na informace, které byly odstraněny z kopie rozhodnutí zaslané oborovému sdružení Danske Busvognmaend, vztahuje povinnost zachovávat služební tajemství, nemohla mu Komise tyto informace poskytnout. |
| --- | --- |

(17)

Dopisem ze dne 17. června 2005 (TREN (2005) A 15223), sdružení Danske Busvognmaend požádalo Komisi o zaslání kopie rozhodnutí o zahájení úředního postupu včetně informací, které byly na základě žádosti Dánska odstraněny. Dopisem ze dne 15. července 2005 Komise odpověděla, že podle článku 24 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (14), Komise neposkytne informace, které získala na základě uplatnění uvedeného nařízení a na které se vztahuje povinnost zachovávat služební tajemství. Komise dále vysvětlila, že jelikož se na informace, které byly odstraněny z kopie rozhodnutí zaslané oborovému sdružení Danske Busvognmaend, vztahuje povinnost zachovávat služební tajemství, nemohla mu Komise tyto informace poskytnout.

| (18) | V tomtéž dopisu ze dne 17. června 2005 sdružení Danske Busvognmaend také požádalo Komisi o kopii připomínek dánské vlády k rozhodnutí o zahájení úředního postupu. Komise odpověděla, že článek 20 nařízení (ES) č. 659/1999, který stanoví práva zúčastněných stran, neupravuje předání odpovědi členského státu stěžovateli a Komise tudíž nemohla kopii připomínek dánské vlády předat oborovému sdružení Danske Busvognmaend. |
| --- | --- |

(18)

V tomtéž dopisu ze dne 17. června 2005 sdružení Danske Busvognmaend také požádalo Komisi o kopii připomínek dánské vlády k rozhodnutí o zahájení úředního postupu. Komise odpověděla, že článek 20 nařízení (ES) č. 659/1999, který stanoví práva zúčastněných stran, neupravuje předání odpovědi členského státu stěžovateli a Komise tudíž nemohla kopii připomínek dánské vlády předat oborovému sdružení Danske Busvognmaend.

| (19) | Dopisem ze dne 23. září 2005 sdružení Danske Busvognmaend předalo své připomínky. Dopisem ze dne 25. října 2005 (TREN D (2005) 122503) předala Komise tyto připomínky dánským orgánům a poskytla Dánsku možnost reagovat na připomínky ve lhůtě jednoho měsíce. Komise obdržela odpověď Dánska na tyto připomínky v dopise ze dne 23. prosince 2005 (SG (2006) A 80) poté, co na žádost dánské vlády prodloužila lhůtu na odpověď o jeden měsíc. |
| --- | --- |

(19)

Dopisem ze dne 23. září 2005 sdružení Danske Busvognmaend předalo své připomínky. Dopisem ze dne 25. října 2005 (TREN D (2005) 122503) předala Komise tyto připomínky dánským orgánům a poskytla Dánsku možnost reagovat na připomínky ve lhůtě jednoho měsíce. Komise obdržela odpověď Dánska na tyto připomínky v dopise ze dne 23. prosince 2005 (SG (2006) A 80) poté, co na žádost dánské vlády prodloužila lhůtu na odpověď o jeden měsíc.

| (20) | Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany, společnosti Arriva Denmark A/S, dopisem ze dne 21. října 2005 (TREN (2005) A 27196). Tyto připomínky předala Dánsku dopisem ze dne 24. listopadu 2005 a poskytla Dánsku možnost reagovat na připomínky ve lhůtě jednoho měsíce. Komise obdržela odpověď Dánska na připomínky společnosti Arriva taktéž výše uvedeným dopisem ze dne 23. prosince 2005. |
| --- | --- |

(20)

Komise obdržela připomínky od jedné zúčastněné strany, společnosti Arriva Denmark A/S, dopisem ze dne 21. října 2005 (TREN (2005) A 27196). Tyto připomínky předala Dánsku dopisem ze dne 24. listopadu 2005 a poskytla Dánsku možnost reagovat na připomínky ve lhůtě jednoho měsíce. Komise obdržela odpověď Dánska na připomínky společnosti Arriva taktéž výše uvedeným dopisem ze dne 23. prosince 2005.

| (21) | Dánské orgány předložily doplňkové věcné informace dopisy ze dne 22. února 2007 a ze dne 2. dubna 2007 (TREN (2007) A 28850). |
| --- | --- |

(21)

Dánské orgány předložily doplňkové věcné informace dopisy ze dne 22. února 2007 a ze dne 2. dubna 2007 (TREN (2007) A 28850).

2.   FAKTA

2.1   DÁNSKÝ TRH AUTOBUSOVÉ DOPRAVY

2.1.1   OBECNÝ POPIS TRHU

| (22) | V rozhodnutí o zahájení úředního postupu je uveden (v 13. až 22. bodu odůvodnění) podrobný popis dánského trhu autobusové dopravy. Popis trhu autobusové dopravy se zde tudíž omezuje pouze na nejvýznamnější rysy trhu související s tímto případem a na doplňkové věcné informace poskytnuté dánskou vládou a zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(22)

V rozhodnutí o zahájení úředního postupu je uveden (v 13. až 22. bodu odůvodnění) podrobný popis dánského trhu autobusové dopravy. Popis trhu autobusové dopravy se zde tudíž omezuje pouze na nejvýznamnější rysy trhu související s tímto případem a na doplňkové věcné informace poskytnuté dánskou vládou a zúčastněnými stranami.

| (23) | Od roku 1990 Dánsko postupně otvíralo svůj trh autobusové dopravy hospodářské soutěži ve formě veřejných zakázek na smlouvy o poskytování veřejné služby, které orgány veřejné správy uzavírají s provozovateli autobusové dopravy v Dánsku. Od roku 1994 příslušná pravidla Společenství o zadávání veřejných zakázek (směrnice Rady 92/50/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na služby (15)) zavazují Dánsko k zadávání veřejných zakázek na smlouvy o zajišťování autobusové dopravy vyjma případů, kdy jsou tyto služby zajišťovány „vlastními silami“ (16). |
| --- | --- |

(23)

Od roku 1990 Dánsko postupně otvíralo svůj trh autobusové dopravy hospodářské soutěži ve formě veřejných zakázek na smlouvy o poskytování veřejné služby, které orgány veřejné správy uzavírají s provozovateli autobusové dopravy v Dánsku. Od roku 1994 příslušná pravidla Společenství o zadávání veřejných zakázek (směrnice Rady 92/50/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na služby (15)) zavazují Dánsko k zadávání veřejných zakázek na smlouvy o zajišťování autobusové dopravy vyjma případů, kdy jsou tyto služby zajišťovány „vlastními silami“ (16).

| (24) | V roce 1999, kdy Combus poprvé obdržel finanční podporu od dánského státu, 9 z 12 dánských krajů vypisovalo výběrová řízení na 100 % svých autobusových linek. Zbývající 3 kraje vypisovaly výběrová řízení na 96 % (Kodaň), 35 % (Ribe) a 21 % (Vyborg) svých linek (17). Smlouvy na veřejné služby v Dánsku se uzavírají na 5 let, přičemž v některých je zakotvena možnost prodloužení o další 3 roky. |
| --- | --- |

(24)

V roce 1999, kdy Combus poprvé obdržel finanční podporu od dánského státu, 9 z 12 dánských krajů vypisovalo výběrová řízení na 100 % svých autobusových linek. Zbývající 3 kraje vypisovaly výběrová řízení na 96 % (Kodaň), 35 % (Ribe) a 21 % (Vyborg) svých linek (17). Smlouvy na veřejné služby v Dánsku se uzavírají na 5 let, přičemž v některých je zakotvena možnost prodloužení o další 3 roky.

| (25) | Dánský trh autobusové dopravy byl charakterizován procesem průběžné koncentrace. V roce 1988 nabízelo služby autobusové dopravy přes 400 podniků, zatímco v roce 2004 zůstalo v tomto odvětví přibližně 100 provozovatelů. Z historického pohledu byly jediným největším provozovatelem Dánské dráhy prostřednictvím své dceřiné společnosti. V červnu 1995 Dánské dráhy vyčlenily svou dceřinou společnost provozující autobusovou dopravu a zapsaly ji do obchodního rejstříku jako akciovou společnost pod názvem DSB Busser a/s. v roce 1997 byla společnost přejmenována na Combus a/s. Dánský stát si ponechal 100 % akcií společnosti Combus. Combus a jeho předchůdce měl po celá 90. léta podíl na dánském trhu autobusové dopravy ve výši 20 %. |
| --- | --- |

(25)

Dánský trh autobusové dopravy byl charakterizován procesem průběžné koncentrace. V roce 1988 nabízelo služby autobusové dopravy přes 400 podniků, zatímco v roce 2004 zůstalo v tomto odvětví přibližně 100 provozovatelů. Z historického pohledu byly jediným největším provozovatelem Dánské dráhy prostřednictvím své dceřiné společnosti. V červnu 1995 Dánské dráhy vyčlenily svou dceřinou společnost provozující autobusovou dopravu a zapsaly ji do obchodního rejstříku jako akciovou společnost pod názvem DSB Busser a/s. v roce 1997 byla společnost přejmenována na Combus a/s. Dánský stát si ponechal 100 % akcií společnosti Combus. Combus a jeho předchůdce měl po celá 90. léta podíl na dánském trhu autobusové dopravy ve výši 20 %.

| (26) | V roce 1997, vstoupily na dánský trh autobusové dopravy prostřednictvím akvizic společnost Arriva Denmark a/s (dále jen „Arriva“), dceřiná společnost britské společnosti Arriva plc, a společnost Connex Denmark a/s (dále jen „Connex“), dceřiná společnost francouzské společnosti Veolia (18). V roce 1999 a v roce 2004, což je poslední rok, za který jsou k dispozici příslušné údaje, byly podíly na trhu těchto tří společností následující:
  Tabulka 1
  Podíl společností Combus, Arriva a Connex na trhu v letech 1999 a 2004











  (v %) |
| --- | --- |
| | Combus
  1999 | Combus
  2004 | Arriva
  1999 | Arriva
  2004 | Connex
  1999 | Connex
  2004 |
| Nordjylland | 64,85 | 0 | 0 | 18,64 | 7,17 | 24,72 |
| Viborg | 17,27 | 0 | 0 | 17,40 | 0 | 0,33 |
| Århus | 54,24 | 0 | 0 | 10,15 | 9,11 | 41,07 |
| Ringkjøbing | 38,18 | 0 | 0 | 27,38 | 0 | 0 |
| Vejle | 56,96 | 0 | 21,68 | 13,29 | 0 | 17,22 |
| Ribe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 39,23 |
| Sønderjylland | 32,41 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fyn | 97,80 | 0 | 0 | 100,00 | 0 | 0 |
| Vestsjælland | 25,20 | 0 | 24,00 | 33,86 | 32,60 | 35,26 |
| Storstrøm | 19,78 | 0 | 1,80 | 28,51 | 64,49 | 33,00 |
| Bornholm | 28,00 | 0 | 0 | 0 | 50,67 | 81,02 |
| Pevninské Dánsko | 22,26 | 0 | 50,47 | 46,73 | 8,60 | 27,95 |
| Celá země | 33,98 | 0 | 26,59 | 34,46 | 10,99 | 25,14 |
| Celá země bez pevninského Dánska | 56,06 | 0 | 5,82 | 23,94 | 13,06 | 22,73 |

(26)

V roce 1997, vstoupily na dánský trh autobusové dopravy prostřednictvím akvizic společnost Arriva Denmark a/s (dále jen „Arriva“), dceřiná společnost britské společnosti Arriva plc, a společnost Connex Denmark a/s (dále jen „Connex“), dceřiná společnost francouzské společnosti Veolia (18). V roce 1999 a v roce 2004, což je poslední rok, za který jsou k dispozici příslušné údaje, byly podíly na trhu těchto tří společností následující:

Tabulka 1

Podíl společností Combus, Arriva a Connex na trhu v letech 1999 a 2004

(v %)

Combus

1999

Combus

2004

Arriva

1999

Arriva

2004

Connex

1999

Connex

2004

Nordjylland

64,85

0

0

18,64

7,17

24,72

Viborg

17,27

0

0

17,40

0

0,33

Århus

54,24

0

0

10,15

9,11

41,07

Ringkjøbing

38,18

0

0

27,38

0

0

Vejle

56,96

0

21,68

13,29

0

17,22

Ribe

0

0

0

0

0

39,23

Sønderjylland

32,41

0

0

0

0

0

Fyn

97,80

0

0

100,00

0

0

Vestsjælland

25,20

0

24,00

33,86

32,60

35,26

Storstrøm

19,78

0

1,80

28,51

64,49

33,00

Bornholm

28,00

0

0

0

50,67

81,02

Pevninské Dánsko

22,26

0

50,47

46,73

8,60

27,95

Celá země

33,98

0

26,59

34,46

10,99

25,14

Celá země bez pevninského Dánska

56,06

0

5,82

23,94

13,06

22,73

| (27) | Pro interpretaci těchto údajů jsou nezbytné následující informace: V roce 2001 společnost Arriva získala společnost Combus. Později téhož roku společnost Connex získala od společnosti Arriva 50 % linek původně provozovaných společností Combus. V roce 2004 společnost Arriva dále upevnila svou pozici získáním podniku Wulff Bus a/s, který měl 10 % podíl na trhu v kraji Jutland. |
| --- | --- |

(27)

Pro interpretaci těchto údajů jsou nezbytné následující informace: V roce 2001 společnost Arriva získala společnost Combus. Později téhož roku společnost Connex získala od společnosti Arriva 50 % linek původně provozovaných společností Combus. V roce 2004 společnost Arriva dále upevnila svou pozici získáním podniku Wulff Bus a/s, který měl 10 % podíl na trhu v kraji Jutland.

| (28) | Celkový objem dánského trhu autobusové dopravy představuje přibližně 5,5 miliardy DKK ročně. |
| --- | --- |

(28)

Celkový objem dánského trhu autobusové dopravy představuje přibližně 5,5 miliardy DKK ročně.

2.1.2   FINANČNÍ OBTÍŽE SPOLEČNOSTI COMBUS

| (29) | Jak je vysvětleno v rozhodnutí o zahájení úředního postupu (34. bod odůvodnění a násl.), společnost Combus po svém vyčlenění z Dánských drah zahájila ambiciózní politiku rozšiřování. Společnost Combus získala mnoho nových smluv, zejména v oblasti Kodaně, a mezi lety 1995 a 1999 zvýšila svůj obrat o více než 40 %. Nicméně velká většina těchto nových smluv se ukázala jako ztrátová. |
| --- | --- |

(29)

Jak je vysvětleno v rozhodnutí o zahájení úředního postupu (34. bod odůvodnění a násl.), společnost Combus po svém vyčlenění z Dánských drah zahájila ambiciózní politiku rozšiřování. Společnost Combus získala mnoho nových smluv, zejména v oblasti Kodaně, a mezi lety 1995 a 1999 zvýšila svůj obrat o více než 40 %. Nicméně velká většina těchto nových smluv se ukázala jako ztrátová.

| (30) | Společnost Combus se proto dostala do vážných finančních obtíží, které začaly v roce 1998. Následující dvě tabulky ilustrují tyto obtíže jak v absolutních číslech, tak v procentech.
  Tabulka 2
  Nejdůležitější údaje o společnosti Combus A/S v letech 1995 až 2000











  (absolutní čísla) |
| --- | --- |
| (v tisících DKK) | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Čistý obrat | 625 392 | 686 123 | 763 432 | 1 049 489 | 1 097 535 | 1 091 253 |
| Hrubý hospodářský výsledek | 84 172 | 100 003 | 81 776 | 11 910 | –17 230 | 68 206 |
| Výsledek před úročením | 30 870 | 37 423 | 12 227 | – 105 029 | – 134 812 | –50 035 |
| Roční hospodářský výsledek | 31 184 | 28 546 | 7 684 | – 139 128 | – 168 267 | –82 249 |

(30)

Společnost Combus se proto dostala do vážných finančních obtíží, které začaly v roce 1998. Následující dvě tabulky ilustrují tyto obtíže jak v absolutních číslech, tak v procentech.

Tabulka 2

Nejdůležitější údaje o společnosti Combus A/S v letech 1995 až 2000

(absolutní čísla)

(v tisících DKK)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Čistý obrat

625 392

686 123

763 432

1 049 489

1 097 535

1 091 253

Hrubý hospodářský výsledek

84 172

100 003

81 776

11 910

–17 230

68 206

Výsledek před úročením

30 870

37 423

12 227

– 105 029

– 134 812

–50 035

Roční hospodářský výsledek

31 184

28 546

7 684

– 139 128

– 168 267

–82 249

Tabulka 3

Nejdůležitější údaje o společnosti Combus A/S v letech 1995 až 2000

| (v %) |
| --- |
| (v tisících DKK) | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Provozní ziskové rozpětí | 4,9 | 5,5 | 1,6 | záporné | záporné | záporné |
| Rentabilita vložených prostředků | 4,0 | 5,5 | 1,3 | záporná | záporná | záporná |
| Hrubé ziskové rozpětí | 13,5 | 14,6 | 10,7 | 6,3 | –1,6 | 1,1 |
| Kapitálová návratnost | 23,5 | 18,2 | 2,5 | záporná | záporná | záporná |

(v %)

(v tisících DKK)

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Provozní ziskové rozpětí

4,9

5,5

1,6

záporné

záporné

záporné

Rentabilita vložených prostředků

4,0

5,5

1,3

záporná

záporná

záporná

Hrubé ziskové rozpětí

13,5

14,6

10,7

6,3

–1,6

1,1

Kapitálová návratnost

23,5

18,2

2,5

záporná

záporná

záporná

| (31) | Proces privatizace společnosti Combus lze rozdělit na tři období. V období let 1995 až 1998 chtěl dánský stát prodat pouze menšinový podíl ve výši 25 %, ale tento prodej se nikdy neuskutečnil. Na konci roku 1998 se poprvé pokusil prodat 100 % akcií. Tato snaha ztroskotala v červenci 1999. Dánská vláda se pak rozhodla společnost nejprve restrukturalizovat a teprve poté prodat. Výsledkem tohoto plánu byl prodej společnosti Combus společnosti Arriva počátkem roku 2001. |
| --- | --- |

(31)

Proces privatizace společnosti Combus lze rozdělit na tři období. V období let 1995 až 1998 chtěl dánský stát prodat pouze menšinový podíl ve výši 25 %, ale tento prodej se nikdy neuskutečnil. Na konci roku 1998 se poprvé pokusil prodat 100 % akcií. Tato snaha ztroskotala v červenci 1999. Dánská vláda se pak rozhodla společnost nejprve restrukturalizovat a teprve poté prodat. Výsledkem tohoto plánu byl prodej společnosti Combus společnosti Arriva počátkem roku 2001.

| (32) | Zákon č. 232 o společnosti DSB Busser A/S z roku 1995, kterým byla společnost Combus a/s zřízena jako nezávislá společnost, předpokládal, že dánský stát prodá do konce roku 1998 až 25 % akcií společnosti. Za tím účelem byl sestaven řídicí výbor tvořený zástupci ministerstva financí, ministerstva dopravy, společnosti Combus a externími právními a finančními poradci. Řídicí výbor měl celkem 7 zasedání, načež byla jeho práce v polovině roku 1997 pozastavena. |
| --- | --- |

(32)

Zákon č. 232 o společnosti DSB Busser A/S z roku 1995, kterým byla společnost Combus a/s zřízena jako nezávislá společnost, předpokládal, že dánský stát prodá do konce roku 1998 až 25 % akcií společnosti. Za tím účelem byl sestaven řídicí výbor tvořený zástupci ministerstva financí, ministerstva dopravy, společnosti Combus a externími právními a finančními poradci. Řídicí výbor měl celkem 7 zasedání, načež byla jeho práce v polovině roku 1997 pozastavena.

| (33) | Na začátku listopadu 1998 obnovil řídicí výbor svou činnost, tentokrát se zadáním připravit prodej nejméně nadpolovičního majetkového podílu ve společnosti Combus. Výbor začal finančním ohodnocením společnosti. |
| --- | --- |

(33)

Na začátku listopadu 1998 obnovil řídicí výbor svou činnost, tentokrát se zadáním připravit prodej nejméně nadpolovičního majetkového podílu ve společnosti Combus. Výbor začal finančním ohodnocením společnosti.

| (34) | Jako základ pro toto ohodnocení předložila společnost Combus v polovině listopadu 1998 předběžný odhad svých účetních výsledků za rok 1998 a prognózu rozpočtových údajů na období let 1999 až 2001. Na základě těchto podkladů finanční poradce vlády, kodaňská kancelář společnosti Alfred Berg Corporate Finance (dále jen „Alfred Berg“), dospěl k následujícím závěrům:
  „... je možno vyvodit závěr, že celý akciový kapitál společnosti Combus má zápornou tržní hodnotu v řádu stamilionů DKK. Kromě toho, že ziskovost její základní podnikatelské činnosti za posledních několik let významně poklesla, odhadovanou hodnotu dále snižuje značně vysoká úročená čistá zadluženost, do které se společnost během téhož období dostala. Většina potenciálních kupujících však chápe, že finančně a hospodářsky velmi slabé společnosti, jako je Combus, se neobchodují za vysoké záporné hodnoty, protože by pak bylo pro prodávajícího výhodnější společnost zrušit.
  Na pozadí těchto skutečností doporučujeme, aby v procesu prodeje i v informačních materiálech, které jsou v této souvislosti připravovány, byla pokud možno připravena půda k tomu, aby byla cena za společnost Combus stanovena na základě skutečného základního kapitálu společnosti a snížena o určitou slevu. Na tomto základě a v kombinaci s






  — | potenciálem k provozním zlepšením, |
| --- | --- | --- |

(34)

Jako základ pro toto ohodnocení předložila společnost Combus v polovině listopadu 1998 předběžný odhad svých účetních výsledků za rok 1998 a prognózu rozpočtových údajů na období let 1999 až 2001. Na základě těchto podkladů finanční poradce vlády, kodaňská kancelář společnosti Alfred Berg Corporate Finance (dále jen „Alfred Berg“), dospěl k následujícím závěrům:

„... je možno vyvodit závěr, že celý akciový kapitál společnosti Combus má zápornou tržní hodnotu v řádu stamilionů DKK. Kromě toho, že ziskovost její základní podnikatelské činnosti za posledních několik let významně poklesla, odhadovanou hodnotu dále snižuje značně vysoká úročená čistá zadluženost, do které se společnost během téhož období dostala. Většina potenciálních kupujících však chápe, že finančně a hospodářsky velmi slabé společnosti, jako je Combus, se neobchodují za vysoké záporné hodnoty, protože by pak bylo pro prodávajícího výhodnější společnost zrušit.

Na pozadí těchto skutečností doporučujeme, aby v procesu prodeje i v informačních materiálech, které jsou v této souvislosti připravovány, byla pokud možno připravena půda k tomu, aby byla cena za společnost Combus stanovena na základě skutečného základního kapitálu společnosti a snížena o určitou slevu. Na tomto základě a v kombinaci s

—

potenciálem k provozním zlepšením,

| — | potenciálními synergiemi, |
| --- | --- |

—

potenciálními synergiemi,

| — | strategickou hodnotou společnosti vyplývající z jejího velkého tržního podílu v dánské autobusové dopravě |
| --- | --- |

—

strategickou hodnotou společnosti vyplývající z jejího velkého tržního podílu v dánské autobusové dopravě

je pravděpodobně ještě stále myslitelné, že i přes pokračující zhoršování finanční a hospodářské situace společnosti Combus lze pro ni nalézt kupujícího, aby dánský stát (dále jen ‚stát‘) mohl společnost odprodat za podmínek umožňujících úplné pokrytí závazků vůči jejím věřitelům.

Je také nutno očekávat, že většina potenciálních kupujících se bude domnívat, že vzhledem k velmi slabé kapitálové struktuře a nízké ziskovosti společnosti Combus je potřeba kapitálové injekce do společnosti tak velká, že by pro ně bylo nerentabilní získat celý akciový kapitál společnosti Combus za kladnou částku.

Značnou nejistotu, která proto panuje ohledně podmínek, za nichž může stát odprodat společnost Combus, však lze překonat pouze pokračováním ve stávajícím procesu prodeje.“

| (35) | Společnost Alfred Berg uvedla následující možnosti jako alternativy rychlého prodeje společnosti Combus A/S:






  „— | provést řízené ukončení činnosti společnosti, které by mimo jiné znamenalo, že by všechny státní zaměstnance, které dnes společnosti Combus poskytuje DSB, a s tím související finanční závazky převzal stát/DSB. Je nejisté, zda by společnost Combus mohla být i přes kladnou účetní hodnotu kapitálu a rezerv zrušena tak, aby byly pokryty veškeré pohledávky věřitelů společnosti, a v důsledku toho existuje nebezpečí, že by mohl být postup státu v této věci záporně vykreslen věřiteli, tiskem atd., |
| --- | --- | --- |

(35)

Společnost Alfred Berg uvedla následující možnosti jako alternativy rychlého prodeje společnosti Combus A/S:

„—

provést řízené ukončení činnosti společnosti, které by mimo jiné znamenalo, že by všechny státní zaměstnance, které dnes společnosti Combus poskytuje DSB, a s tím související finanční závazky převzal stát/DSB. Je nejisté, zda by společnost Combus mohla být i přes kladnou účetní hodnotu kapitálu a rezerv zrušena tak, aby byly pokryty veškeré pohledávky věřitelů společnosti, a v důsledku toho existuje nebezpečí, že by mohl být postup státu v této věci záporně vykreslen věřiteli, tiskem atd.,

| — | ponechat si společnost Combus i nadále, aby mohla být provedena její důkladná racionalizace a zjednodušení činnosti, což by zajistilo, že bude společnost do 2 až 3 let zisková a tudíž prodejnější. Vzhledem k velmi slabé kapitálové struktuře společnosti a velkému břemeni zadluženosti v současné době to bude pravděpodobně znamenat, že stát bude muset v krátké době poskytnout další finanční injekci do základního kapitálu společnosti v řádu stovek milionů DKK. Investování do ‚obratu‘ společnosti Combus s sebou nese značné nebezpečí a není žádná záruka, že se tato investice státu vrátí.“ |
| --- | --- |

—

ponechat si společnost Combus i nadále, aby mohla být provedena její důkladná racionalizace a zjednodušení činnosti, což by zajistilo, že bude společnost do 2 až 3 let zisková a tudíž prodejnější. Vzhledem k velmi slabé kapitálové struktuře společnosti a velkému břemeni zadluženosti v současné době to bude pravděpodobně znamenat, že stát bude muset v krátké době poskytnout další finanční injekci do základního kapitálu společnosti v řádu stovek milionů DKK. Investování do ‚obratu‘ společnosti Combus s sebou nese značné nebezpečí a není žádná záruka, že se tato investice státu vrátí.“

| (36) | Finanční poradce na základě tohoto zhodnocení vydal následující doporučení:
  „Žádná z obou výše uvedených alternativ nevypadá jako okamžitě přitažlivé řešení a vše také závisí na postoji státu k poskytnutí další injekce do základního kapitálu společnosti Combus a také k převzetí odpovědnosti za provedení důkladné racionalizace společnosti.
  Společnost Alfred Berg proto doporučuje, aby stát pokračoval ve stávajícím procesu prodeje společnosti Combus, aby získal přesnější obrázek o tom, které relevantní aspekty (jako například trendy hospodářských výsledků, kapitálová struktura, podíl na trhu, objednávky jejích služeb, stav vozového parku, prostředky pro řízení, potenciál k provozním zlepšením a synergiím atd.) a do jaké míry budou považovány za významné potenciálními kupujícími v jejich celkovém posouzení společnosti.
  Pokud by tento proces nevyústil v nalezení potenciálního kupujícího, který by se zdál být atraktivním vzhledem k podmínkám uvedeným ve dvou výše nastíněných alternativách, zvolí stát takovou alternativu, kterou bude považovat v daném okamžiku za finančně nejvýhodnější a politicky nejvhodnější.“ |
| --- | --- |

(36)

Finanční poradce na základě tohoto zhodnocení vydal následující doporučení:

„Žádná z obou výše uvedených alternativ nevypadá jako okamžitě přitažlivé řešení a vše také závisí na postoji státu k poskytnutí další injekce do základního kapitálu společnosti Combus a také k převzetí odpovědnosti za provedení důkladné racionalizace společnosti.

Společnost Alfred Berg proto doporučuje, aby stát pokračoval ve stávajícím procesu prodeje společnosti Combus, aby získal přesnější obrázek o tom, které relevantní aspekty (jako například trendy hospodářských výsledků, kapitálová struktura, podíl na trhu, objednávky jejích služeb, stav vozového parku, prostředky pro řízení, potenciál k provozním zlepšením a synergiím atd.) a do jaké míry budou považovány za významné potenciálními kupujícími v jejich celkovém posouzení společnosti.

Pokud by tento proces nevyústil v nalezení potenciálního kupujícího, který by se zdál být atraktivním vzhledem k podmínkám uvedeným ve dvou výše nastíněných alternativách, zvolí stát takovou alternativu, kterou bude považovat v daném okamžiku za finančně nejvýhodnější a politicky nejvhodnější.“

| (37) | Na základě tohoto doporučení přijal dánský parlament v prosinci 1998 zákon, který povoluje, aby stát odprodal veškeré své podíly (100 %) ve společnosti Combus (19). |
| --- | --- |

(37)

Na základě tohoto doporučení přijal dánský parlament v prosinci 1998 zákon, který povoluje, aby stát odprodal veškeré své podíly (100 %) ve společnosti Combus (19).

| (38) | Společnost Alfred Berg pak provedla průzkum trhu na základě pěti kritérií, podle kterých by potenciální kupující měl






  — | být aktivní ve veřejné správě, |
| --- | --- | --- |

(38)

Společnost Alfred Berg pak provedla průzkum trhu na základě pěti kritérií, podle kterých by potenciální kupující měl

—

být aktivní ve veřejné správě,

| — | mít silnou finanční pozici, |
| --- | --- |

—

mít silnou finanční pozici,

| — | mít určitou velikost (definovanou jako „provozující více než 1 000 autobusů“), |
| --- | --- |

—

mít určitou velikost (definovanou jako „provozující více než 1 000 autobusů“),

| — | mít významný obrat (definovaný jako „více než 1 miliardu DKK“), |
| --- | --- |

—

mít významný obrat (definovaný jako „více než 1 miliardu DKK“),

| — | být aktivní na podobných trzích jako společnost Combus. |
| --- | --- |

—

být aktivní na podobných trzích jako společnost Combus.

| (39) | Výsledkem průzkumu trhu provedeného společností Alfred Berg byl seznam 12 potenciálních kupujících. |
| --- | --- |

(39)

Výsledkem průzkumu trhu provedeného společností Alfred Berg byl seznam 12 potenciálních kupujících.

| (40) | Řídicí výbor pak stanovil následující harmonogram: Manažerská prezentace pro vedoucí pracovníky 12 předem vybraných potenciálních kupujících měly být uspořádány od 9. do 18. února 1999. Konečným termínem pro „vyjádření zájmu“ byl konec února 1999, přičemž tato „vyjádření zájmu“ měla být posouzena počátkem března 1999. Vybraní kupující měli mít přístup k příslušným údajům a dokumentům v době od 10. do 24. března 1999. Pak měli dne 1. dubna předložit své konečné nabídky a dne 8. dubna měl řídicí výbor vybrat konečného kupujícího. |
| --- | --- |

(40)

Řídicí výbor pak stanovil následující harmonogram: Manažerská prezentace pro vedoucí pracovníky 12 předem vybraných potenciálních kupujících měly být uspořádány od 9. do 18. února 1999. Konečným termínem pro „vyjádření zájmu“ byl konec února 1999, přičemž tato „vyjádření zájmu“ měla být posouzena počátkem března 1999. Vybraní kupující měli mít přístup k příslušným údajům a dokumentům v době od 10. do 24. března 1999. Pak měli dne 1. dubna předložit své konečné nabídky a dne 8. dubna měl řídicí výbor vybrat konečného kupujícího.

| (41) | Z 12 potenciálních kupujících se 7 zúčastnilo manažerské prezentace společnosti Combus. Na prezentaci potenciální kupující obdrželi dopis popisující nadcházející proces převzetí. Potenciální kupující byli tímto dopisem informováni, že mohou získat přístup k údajům společnosti Combus a že se také v případě jejich zájmu mohou uskutečnit další setkání s vedením společnosti Combus. Pokud by potenciální kupující chtěli těchto možností využít, měli do konce února 1999 předložit své „vyjádření zájmu“. |
| --- | --- |

(41)

Z 12 potenciálních kupujících se 7 zúčastnilo manažerské prezentace společnosti Combus. Na prezentaci potenciální kupující obdrželi dopis popisující nadcházející proces převzetí. Potenciální kupující byli tímto dopisem informováni, že mohou získat přístup k údajům společnosti Combus a že se také v případě jejich zájmu mohou uskutečnit další setkání s vedením společnosti Combus. Pokud by potenciální kupující chtěli těchto možností využít, měli do konce února 1999 předložit své „vyjádření zájmu“.

| (42) | Společnost Alfred Berg obdržela taková „vyjádření zájmu“ od 6 předem vybraných potenciálních kupců v únoru 1999. V březnu 1999 z nich byli vybráni 2 potenciální kupci, kterým měly být zpřístupněny příslušné údaje a dokumenty. Po prozkoumání těchto údajů a dokumentů snížili oba tito potenciální kupující své cenové nabídky tak podstatně, že odpovídaly záporné tržní hodnotě ve výši několika set milionů DKK. |
| --- | --- |

(42)

Společnost Alfred Berg obdržela taková „vyjádření zájmu“ od 6 předem vybraných potenciálních kupců v únoru 1999. V březnu 1999 z nich byli vybráni 2 potenciální kupci, kterým měly být zpřístupněny příslušné údaje a dokumenty. Po prozkoumání těchto údajů a dokumentů snížili oba tito potenciální kupující své cenové nabídky tak podstatně, že odpovídaly záporné tržní hodnotě ve výši několika set milionů DKK.

| (43) | Společnost Alfred Berg dne 9. dubna 1999 předala řídicímu výboru zprávu obsahující závěr, že společnost Combus A/S lze těžko prodat za kladnou hodnotu. Na pozadí těchto skutečností společnost Alfred Berg vymezila tři alternativy prodeje společnosti:
  „Možnost 1: Stát si společnost Combus ponechá i nadále, aby mohla být provedena její důkladná racionalizace a zjednodušení činnosti, což by zajistilo, že bude společnost do 2 až 3 let zisková a tudíž prodejnější. Vzhledem k velmi slabé kapitálové struktuře společnosti a velkému břemeni zadluženosti v současné době to bude pravděpodobně znamenat, že stát bude muset v krátké době poskytnout další finanční injekci do základního kapitálu společnosti v řádu stovek milionů DKK. Investování do ‚obratu‘ společnosti Combus s sebou nese značné nebezpečí a není žádná záruka, že se tato investice státu vrátí.

  Možnost 2: Bude provedeno řízené ukončení činnosti společnosti a/nebo předání ‚klíče‘jejím věřitelům. Je nejisté, zda by společnost Combus mohla být i přes kladnou účetní hodnotu kapitálu a rezerv zrušena tak, aby byly pokryty veškeré pohledávky věřitelů společnosti, a v důsledku toho existuje nebezpečí, že by mohl být postup státu v této věci záporně vykreslen věřiteli, tiskem atd.

  Možnost 3: Společnost Combus vyčlení provozování autobusové dopravy do samostatné dceřiné společnosti. Jinými slovy, stávající aktiva (autobusy atd.) a pasiva (půjčky atd.) by zůstaly ve společnosti Combus v současném stavu, zatímco práva ke smlouvám o zajištění autobusové dopravy atd. by byla převedena do [nezávislé] nové dceřiné společnosti, která by si pak potřebná aktiva (autobusy atd.) pronajala od společnosti Combus. Tuto novou dceřinou společnost by se stát pokusil prodat a tržby z prodeje použít ke snížení zadluženosti společnosti Combus, která by nadále zůstala ve 100 % vlastnictví státu. Pak by se mohl učinit pokus snížit zbývající zadluženost společnosti Combus použitím příjmů z pronájmu běžných aktiv nové dceřiné firmě. Tento model přímo neposkytuje žádnou jistotu, že věřitelé vyjdou ze svých vztahů se společností Combus beze ztrát. Lze tudíž předpokládat, že věřitelé budou požadovat určitou formu státní záruky apod.“ |
| --- | --- |

(43)

Společnost Alfred Berg dne 9. dubna 1999 předala řídicímu výboru zprávu obsahující závěr, že společnost Combus A/S lze těžko prodat za kladnou hodnotu. Na pozadí těchto skutečností společnost Alfred Berg vymezila tři alternativy prodeje společnosti:

„Možnost 1: Stát si společnost Combus ponechá i nadále, aby mohla být provedena její důkladná racionalizace a zjednodušení činnosti, což by zajistilo, že bude společnost do 2 až 3 let zisková a tudíž prodejnější. Vzhledem k velmi slabé kapitálové struktuře společnosti a velkému břemeni zadluženosti v současné době to bude pravděpodobně znamenat, že stát bude muset v krátké době poskytnout další finanční injekci do základního kapitálu společnosti v řádu stovek milionů DKK. Investování do ‚obratu‘ společnosti Combus s sebou nese značné nebezpečí a není žádná záruka, že se tato investice státu vrátí.

Možnost 2: Bude provedeno řízené ukončení činnosti společnosti a/nebo předání ‚klíče‘jejím věřitelům. Je nejisté, zda by společnost Combus mohla být i přes kladnou účetní hodnotu kapitálu a rezerv zrušena tak, aby byly pokryty veškeré pohledávky věřitelů společnosti, a v důsledku toho existuje nebezpečí, že by mohl být postup státu v této věci záporně vykreslen věřiteli, tiskem atd.

Možnost 3: Společnost Combus vyčlení provozování autobusové dopravy do samostatné dceřiné společnosti. Jinými slovy, stávající aktiva (autobusy atd.) a pasiva (půjčky atd.) by zůstaly ve společnosti Combus v současném stavu, zatímco práva ke smlouvám o zajištění autobusové dopravy atd. by byla převedena do [nezávislé] nové dceřiné společnosti, která by si pak potřebná aktiva (autobusy atd.) pronajala od společnosti Combus. Tuto novou dceřinou společnost by se stát pokusil prodat a tržby z prodeje použít ke snížení zadluženosti společnosti Combus, která by nadále zůstala ve 100 % vlastnictví státu. Pak by se mohl učinit pokus snížit zbývající zadluženost společnosti Combus použitím příjmů z pronájmu běžných aktiv nové dceřiné firmě. Tento model přímo neposkytuje žádnou jistotu, že věřitelé vyjdou ze svých vztahů se společností Combus beze ztrát. Lze tudíž předpokládat, že věřitelé budou požadovat určitou formu státní záruky apod.“

| (44) | Na základě tohoto posouzení od společnosti Alfred Berg se dánská vláda rozhodla pokračovat v procesu restrukturalizace společnosti Combus s cílem jejího následného prodeje (možnost 1 navržená společností Alfred Berg). Tento proces restrukturalizace je podrobně popsán v následujícím pododdílu. |
| --- | --- |

(44)

Na základě tohoto posouzení od společnosti Alfred Berg se dánská vláda rozhodla pokračovat v procesu restrukturalizace společnosti Combus s cílem jejího následného prodeje (možnost 1 navržená společností Alfred Berg). Tento proces restrukturalizace je podrobně popsán v následujícím pododdílu.

| (45) | Dne 23. dubna 1999 společnost Alfred Berg informovala vládu, že obdržela nové „vyjádření zájmu“ od společnosti Arriva spolu s nabídkou, že převezme 100 procent akciového kapitálu společnosti Combus A/S za 35 milionů DKK. K nabídce byly přiloženy podmínky týkající se výše základního kapitálu společnosti a jejích hospodářských výsledků s doložkou o snížení ceny o „korunu za každou korunu“ v případě odchylek. Tato nabídka byla založena na základním kapitálu ve výši 131 milionů DKK, přičemž společnost Alfred Berg odhadla, že stávající výše základního kapitálu je asi o 10 milionů DKK nižší. Společnost Alfred Berg doporučila pokračovat v procesu prodeje tomuto kupujícímu a zároveň rozpracovat i možnost restrukturalizace. Společnost Alfred Berg upozornila, že je nutno ještě projednat zvlášť obtížné záležitosti, které by mohly znesnadnit dosažení dohody uspokojivé pro obě strany. |
| --- | --- |

(45)

Dne 23. dubna 1999 společnost Alfred Berg informovala vládu, že obdržela nové „vyjádření zájmu“ od společnosti Arriva spolu s nabídkou, že převezme 100 procent akciového kapitálu společnosti Combus A/S za 35 milionů DKK. K nabídce byly přiloženy podmínky týkající se výše základního kapitálu společnosti a jejích hospodářských výsledků s doložkou o snížení ceny o „korunu za každou korunu“ v případě odchylek. Tato nabídka byla založena na základním kapitálu ve výši 131 milionů DKK, přičemž společnost Alfred Berg odhadla, že stávající výše základního kapitálu je asi o 10 milionů DKK nižší. Společnost Alfred Berg doporučila pokračovat v procesu prodeje tomuto kupujícímu a zároveň rozpracovat i možnost restrukturalizace. Společnost Alfred Berg upozornila, že je nutno ještě projednat zvlášť obtížné záležitosti, které by mohly znesnadnit dosažení dohody uspokojivé pro obě strany.

| (46) | Dne 27. dubna 1999 byla ministerstvem dopravy a společností Arriva uzavřena předběžná dohoda o převzetí společnosti Combus za 45 milionů DKK za předpokladu, že základní kapitál společnosti bude v okamžiku převodu činit 131 milionů DKK. |
| --- | --- |

(46)

Dne 27. dubna 1999 byla ministerstvem dopravy a společností Arriva uzavřena předběžná dohoda o převzetí společnosti Combus za 45 milionů DKK za předpokladu, že základní kapitál společnosti bude v okamžiku převodu činit 131 milionů DKK.

| (47) | Počátkem června postoupila jednání se společností Arriva do tak pokročilé fáze, že se poradci domnívali, že je reálné, aby konečná smlouva o prodeji byla uzavřena v první polovině července 1999. Ve zbytku června 1999 však byla věnována společnosti Combus značná pozornost v tisku, zejména v souvislosti s vyjádřeními několika politických stran o potřebě právní regulace provozování autobusové dopravy v Dánsku, co se týče významných podílů na trhu. Vzhledem ke spekulacím o možném zavedení tržních omezení společnost Arriva ztratila zájem o koupi společnosti Combus. Společnost Arriva nicméně zdůraznila, že v závislosti na zavedení případných omezení trhu by měla v dlouhodobém pohledu i nadále zájem o získání společnosti Combus. |
| --- | --- |

(47)

Počátkem června postoupila jednání se společností Arriva do tak pokročilé fáze, že se poradci domnívali, že je reálné, aby konečná smlouva o prodeji byla uzavřena v první polovině července 1999. Ve zbytku června 1999 však byla věnována společnosti Combus značná pozornost v tisku, zejména v souvislosti s vyjádřeními několika politických stran o potřebě právní regulace provozování autobusové dopravy v Dánsku, co se týče významných podílů na trhu. Vzhledem ke spekulacím o možném zavedení tržních omezení společnost Arriva ztratila zájem o koupi společnosti Combus. Společnost Arriva nicméně zdůraznila, že v závislosti na zavedení případných omezení trhu by měla v dlouhodobém pohledu i nadále zájem o získání společnosti Combus.

| (48) | Restrukturalizace společnosti Combus se stala velmi naléhavou v dubnu 1999, jelikož podle dánského zákona o ročních účetních závěrkách měla společnost Combus do konce května 1999 uspořádat svou výroční valnou hromadu a předložit ověřené účetnictví za rok 1998. Roční účetní závěrka měla být zpřístupněna tisku a veřejnosti nejpozději 14 dnů před konáním výroční valné hromady. |
| --- | --- |

(48)

Restrukturalizace společnosti Combus se stala velmi naléhavou v dubnu 1999, jelikož podle dánského zákona o ročních účetních závěrkách měla společnost Combus do konce května 1999 uspořádat svou výroční valnou hromadu a předložit ověřené účetnictví za rok 1998. Roční účetní závěrka měla být zpřístupněna tisku a veřejnosti nejpozději 14 dnů před konáním výroční valné hromady.

| (49) | Finance společnosti byly tak napjaté, že účetní prohlásili, že roční účetní závěrku nelze předložit bez výhrad ohledně dalšího pokračování činnosti společnosti. Na základě účetního prozkoumání smluv společnosti, které prokázalo potřebu získání přibližně 65 milionů DKK na pokrytí ztrátových smluv, by společnost musela přejít pod nucenou správu, pokud by jí nebyla poskytnuta další kapitálová injekce. Navíc existovalo bezprostřední nebezpečí povinného uhrazení půjček podle úvěrových smluv s řadou finančních institucí, které všechny obsahovaly závazné ustanovení požadující minimální výši základního kapitálu, která se rovná 10 % bilančního úhrnu, avšak nejméně ve výši 125 milionů DKK. |
| --- | --- |

(49)

Finance společnosti byly tak napjaté, že účetní prohlásili, že roční účetní závěrku nelze předložit bez výhrad ohledně dalšího pokračování činnosti společnosti. Na základě účetního prozkoumání smluv společnosti, které prokázalo potřebu získání přibližně 65 milionů DKK na pokrytí ztrátových smluv, by společnost musela přejít pod nucenou správu, pokud by jí nebyla poskytnuta další kapitálová injekce. Navíc existovalo bezprostřední nebezpečí povinného uhrazení půjček podle úvěrových smluv s řadou finančních institucí, které všechny obsahovaly závazné ustanovení požadující minimální výši základního kapitálu, která se rovná 10 % bilančního úhrnu, avšak nejméně ve výši 125 milionů DKK.

| (50) | V dubnu 1999 dánské ministerstvo dopravy ustanovilo právního poradce, společnost Kromann a Münter, který měl pomoci vyřešit finanční problémy společnosti Combus. Ve své zprávě předložené v polovině května 1999 finanční poradce doporučil kapitálovou injekci ve výši 300 milionů DKK. Na základě této zprávy předložilo ministerstvo dopravy dne 21. května 1999 finančnímu výboru dánského parlamentu tajný návrh zákona, který navrhoval kapitálovou injekci ve výši 300 milionů DKK. Návrh zákona byl většinou členů finančního výboru schválen dne 27. května 1999 (20). |
| --- | --- |

(50)

V dubnu 1999 dánské ministerstvo dopravy ustanovilo právního poradce, společnost Kromann a Münter, který měl pomoci vyřešit finanční problémy společnosti Combus. Ve své zprávě předložené v polovině května 1999 finanční poradce doporučil kapitálovou injekci ve výši 300 milionů DKK. Na základě této zprávy předložilo ministerstvo dopravy dne 21. května 1999 finančnímu výboru dánského parlamentu tajný návrh zákona, který navrhoval kapitálovou injekci ve výši 300 milionů DKK. Návrh zákona byl většinou členů finančního výboru schválen dne 27. května 1999 (20).

| (51) | Co se týče finanční situace společnosti Combus, návrh zákona konstatoval, že v roce 1998 musela společnost několikrát upravit své prognózy ohledně hospodářského výsledku za rok 1998. Naposledy, po přijetí zákona o prodeji všech akcií společnosti Combus v prosinci 1998, došlo k výraznému zhoršení finanční situace společnosti. |
| --- | --- |

(51)

Co se týče finanční situace společnosti Combus, návrh zákona konstatoval, že v roce 1998 musela společnost několikrát upravit své prognózy ohledně hospodářského výsledku za rok 1998. Naposledy, po přijetí zákona o prodeji všech akcií společnosti Combus v prosinci 1998, došlo k výraznému zhoršení finanční situace společnosti.

| (52) | V návrhu zákona se dále konstatuje, že společnosti Combus hrozilo bezprostřední nebezpečí převzetí do nucené správy nebo úpadku, avšak kapitálová injekce by zajistila pokračování činnosti společnosti s tím, že později dojde k jejímu prodeji. Bylo odhadnuto, že je nezbytná kapitálová injekce v řádu 300 milionů DKK vzhledem k požadavku kapitálové přiměřenosti zakotvenému v úvěrových smlouvách společnosti a vzhledem k potřebě vhodného poměru dluhů a základního kapitálu. |
| --- | --- |

(52)

V návrhu zákona se dále konstatuje, že společnosti Combus hrozilo bezprostřední nebezpečí převzetí do nucené správy nebo úpadku, avšak kapitálová injekce by zajistila pokračování činnosti společnosti s tím, že později dojde k jejímu prodeji. Bylo odhadnuto, že je nezbytná kapitálová injekce v řádu 300 milionů DKK vzhledem k požadavku kapitálové přiměřenosti zakotvenému v úvěrových smlouvách společnosti a vzhledem k potřebě vhodného poměru dluhů a základního kapitálu.

| (53) | Návrh zákona také předpokládá pokračování v dalším zkoumání možnosti prodeje společnosti Combus. Existoval názor, že zpětné získání prostředků, které stát poskytne ve formě kapitálové injekce, není v krátkodobém pohledu pravděpodobné. Kapitálová injekce byla provedena za účelem zajištění další činnosti společnosti a proto, aby společnost měla k dispozici dostatečný kapitál. |
| --- | --- |

(53)

Návrh zákona také předpokládá pokračování v dalším zkoumání možnosti prodeje společnosti Combus. Existoval názor, že zpětné získání prostředků, které stát poskytne ve formě kapitálové injekce, není v krátkodobém pohledu pravděpodobné. Kapitálová injekce byla provedena za účelem zajištění další činnosti společnosti a proto, aby společnost měla k dispozici dostatečný kapitál.

| (54) | Návrh zákona byl většinou členů finančního výboru schválen dne 27. května 1999. |
| --- | --- |

(54)

Návrh zákona byl většinou členů finančního výboru schválen dne 27. května 1999.

| (55) | Proces prodeje byl obnoven na jaře roku 2000 poté, co výroční valná hromada v květnu 2000 schválila účetní závěrku společnosti Combus za rok 1999. Společnost Alfred Berg se měla nadále podílet na jednáních o prodeji jako finanční poradce a společnost Kromann a Münter jako právní poradce. |
| --- | --- |

(55)

Proces prodeje byl obnoven na jaře roku 2000 poté, co výroční valná hromada v květnu 2000 schválila účetní závěrku společnosti Combus za rok 1999. Společnost Alfred Berg se měla nadále podílet na jednáních o prodeji jako finanční poradce a společnost Kromann a Münter jako právní poradce.

| (56) | V polovině července 2000 společnost Alfred Berg předložila orientační ocenění společnosti Combus. Společnost Alfred Berg byla toho názoru, že vzhledem k vysoké úrovni nejistoty nelze v souvislosti se společností Combus použít tradiční oceňovací postupy. Poradci provedli ocenění na základě promítnutí výsledků společnosti na rok 2004 při uplatnění řady vážených předpokladů na vývoj obratu a restrukturalizační opatření. Byla vypočtena hodnota společnosti k budoucímu datu. Byly vzaty v úvahu případné zisky nebo propady během přechodného období a také jejich vliv na záporný čistý výsledek společnosti k budoucímu datu. Skutečná prodejní hodnota byla zjištěna použitím slevy na vypočtenou budoucí prodejní hodnotu. Výsledky tohoto ocenění jsou uvedeny v následující tabulce.
  Tabulka 4
  Přehled ocenění společnosti Combus vypracovaného společností Alfred Berg | Scénář |
| --- | --- | --- |
| Nejhorší | Neutrální/negativní | Neutrální/pozitivní | Nejlepší |
| Předpoklad: |
| Obrat | Nezměněný | Nezměněný | Rostoucí | Rostoucí |
| Hrubé ziskové rozpětí | Nezměněné | Nezměněné | Nezměněné | Rostoucí |
| Opatření ke zlepšení | Ne | Ano | Ano | Ano |
| Hodnota základního kapitálu v milionech DKK, červenec 2005 | ÷ 1 116,2 | ÷ 431,9 | 6,0 | 674,2 |
| Aktuální hodnota základního kapitálu v milionech DKK (10 % sleva) | ÷ 693,1 | ÷ 268,2 | 3,7 | 418,6 |
| Zdroj: Orientační ocenění vypracované finančními poradci. |

(56)

V polovině července 2000 společnost Alfred Berg předložila orientační ocenění společnosti Combus. Společnost Alfred Berg byla toho názoru, že vzhledem k vysoké úrovni nejistoty nelze v souvislosti se společností Combus použít tradiční oceňovací postupy. Poradci provedli ocenění na základě promítnutí výsledků společnosti na rok 2004 při uplatnění řady vážených předpokladů na vývoj obratu a restrukturalizační opatření. Byla vypočtena hodnota společnosti k budoucímu datu. Byly vzaty v úvahu případné zisky nebo propady během přechodného období a také jejich vliv na záporný čistý výsledek společnosti k budoucímu datu. Skutečná prodejní hodnota byla zjištěna použitím slevy na vypočtenou budoucí prodejní hodnotu. Výsledky tohoto ocenění jsou uvedeny v následující tabulce.

Tabulka 4

Přehled ocenění společnosti Combus vypracovaného společností Alfred Berg

Scénář

Nejhorší

Neutrální/negativní

Neutrální/pozitivní

Nejlepší

Předpoklad:

Obrat

Nezměněný

Nezměněný

Rostoucí

Rostoucí

Hrubé ziskové rozpětí

Nezměněné

Nezměněné

Nezměněné

Rostoucí

Opatření ke zlepšení

Ne

Ano

Ano

Ano

Hodnota základního kapitálu v milionech DKK, červenec 2005

÷ 1 116,2

÷ 431,9

6,0

674,2

Aktuální hodnota základního kapitálu v milionech DKK (10 % sleva)

÷ 693,1

÷ 268,2

3,7

418,6

Zdroj: Orientační ocenění vypracované finančními poradci.

| (57) | K pochopení tohoto ocenění jsou nezbytná tato doplňující vysvětlení: „Nezměněný obrat“ předpokládá, že smlouvy uzavřené v kodaňské oblasti nebudou po vypršení platnosti nahrazeny novými smlouvami, zatímco smlouvy v regionech zůstanou nezměněné. „Rostoucí obrat“ předpokládá, že obrat v ostatních regionech poroste, jak bude končit platnost stávajících smluv v kodaňské oblasti. Výsledný účinek opatření ke zlepšení přijatých novým vedením společnosti byl odhadnut na 48,7 milionu DKK ročně počínaje rokem 2002. Tabulka ukazuje, že hodnotu společnosti Combus bylo nutno odhadnout jako hluboce zápornou, a to zejména proto, že předpoklady ohledně rostoucího obratu a hrubých příjmů a realizace opatření ke zlepšení v tak krátké době bylo nutno považovat za obtížné. |
| --- | --- |

(57)

K pochopení tohoto ocenění jsou nezbytná tato doplňující vysvětlení: „Nezměněný obrat“ předpokládá, že smlouvy uzavřené v kodaňské oblasti nebudou po vypršení platnosti nahrazeny novými smlouvami, zatímco smlouvy v regionech zůstanou nezměněné. „Rostoucí obrat“ předpokládá, že obrat v ostatních regionech poroste, jak bude končit platnost stávajících smluv v kodaňské oblasti. Výsledný účinek opatření ke zlepšení přijatých novým vedením společnosti byl odhadnut na 48,7 milionu DKK ročně počínaje rokem 2002. Tabulka ukazuje, že hodnotu společnosti Combus bylo nutno odhadnout jako hluboce zápornou, a to zejména proto, že předpoklady ohledně rostoucího obratu a hrubých příjmů a realizace opatření ke zlepšení v tak krátké době bylo nutno považovat za obtížné.

| (58) | Důležitou otázkou pro proces privatizace byla politická debata o zavedení tržních omezení pro provozovatele autobusové dopravy. Výbor pro dopravu dánského parlamentu požádal o zprávu o koncentraci a hospodářské soutěži na dánském trhu autobusové dopravy, která byla vypracována na podzim roku 1999 pracovní skupinou tvořenou zástupci dánského úřadu pro hospodářskou soutěž, ministerstva financí a ministerstva dopravy. Zpráva konstatovala, že většina regionálních a místních autobusových služeb je předmětem veřejných soutěží, že trh je i přes probíhající proces koncentrace charakterizován tvrdým konkurenčním bojem mezi poskytovateli těchto služeb a že nejsou žádné známky, že by jediný nebo jeden určitý poskytovatel těchto služeb ovládl trh v neprospěch hospodářské soutěže. Pracovní skupina dospěla k závěru, že jejich hodnocení dánského trhu autobusové dopravy ukázalo, že není třeba zavádět žádná tržní omezení. V reakci na tuto zprávu výbor pro dopravu vydal na podzim roku 1999 prohlášení, ve kterém schválil závěry uvedené ve zprávě a znovu vyjádřil, že je nevhodné zavést omezení trhu. |
| --- | --- |

(58)

Důležitou otázkou pro proces privatizace byla politická debata o zavedení tržních omezení pro provozovatele autobusové dopravy. Výbor pro dopravu dánského parlamentu požádal o zprávu o koncentraci a hospodářské soutěži na dánském trhu autobusové dopravy, která byla vypracována na podzim roku 1999 pracovní skupinou tvořenou zástupci dánského úřadu pro hospodářskou soutěž, ministerstva financí a ministerstva dopravy. Zpráva konstatovala, že většina regionálních a místních autobusových služeb je předmětem veřejných soutěží, že trh je i přes probíhající proces koncentrace charakterizován tvrdým konkurenčním bojem mezi poskytovateli těchto služeb a že nejsou žádné známky, že by jediný nebo jeden určitý poskytovatel těchto služeb ovládl trh v neprospěch hospodářské soutěže. Pracovní skupina dospěla k závěru, že jejich hodnocení dánského trhu autobusové dopravy ukázalo, že není třeba zavádět žádná tržní omezení. V reakci na tuto zprávu výbor pro dopravu vydal na podzim roku 1999 prohlášení, ve kterém schválil závěry uvedené ve zprávě a znovu vyjádřil, že je nevhodné zavést omezení trhu.

| (59) | Dánská vláda pak znovu kontaktovala řadu potenciálních kupujících. Po prezentaci finanční situace společnosti Combus oznámili dva potenciální kupující, že mají zájem o získání 100 % akcií společnosti Combus. Třetí kupující poskytl opatrnější vyjádření svého zájmu. |
| --- | --- |

(59)

Dánská vláda pak znovu kontaktovala řadu potenciálních kupujících. Po prezentaci finanční situace společnosti Combus oznámili dva potenciální kupující, že mají zájem o získání 100 % akcií společnosti Combus. Třetí kupující poskytl opatrnější vyjádření svého zájmu.

| (60) | Jedním z uchazečů, který vyjádřil zájem o koupi, byla společnost Arriva, jejíž orientační nabídka odpovídala záporné kupní ceně ve výši 200 až 250 milionů DKK. |
| --- | --- |

(60)

Jedním z uchazečů, který vyjádřil zájem o koupi, byla společnost Arriva, jejíž orientační nabídka odpovídala záporné kupní ceně ve výši 200 až 250 milionů DKK.

| (61) | Dalším zájemcem o koupi byla společnost Metroline. Její nabídka byla na první pohled přitažlivější, protože tato společnost navrhla, že akcie odkoupí za kladnou cenu v rozmezí 10 až 24 milionů DKK. Společnost Metroline však zároveň uvedla, že při finanční prezentaci společnosti Combus si uvědomila celou řadu záležitostí, které chce podrobněji prozkoumat. |
| --- | --- |

(61)

Dalším zájemcem o koupi byla společnost Metroline. Její nabídka byla na první pohled přitažlivější, protože tato společnost navrhla, že akcie odkoupí za kladnou cenu v rozmezí 10 až 24 milionů DKK. Společnost Metroline však zároveň uvedla, že při finanční prezentaci společnosti Combus si uvědomila celou řadu záležitostí, které chce podrobněji prozkoumat.

| (62) | Dne 18. října 2000, společnost Alfred Berg informovala dánskou vládu, že obdržela upravenou nabídku od společnosti Metroline, která nyní navrhla odkoupení společnosti Combus za zápornou cenu ve výši 500 milionů DKK. Společnost Metroline navíc požadovala řadu záruk. |
| --- | --- |

(62)

Dne 18. října 2000, společnost Alfred Berg informovala dánskou vládu, že obdržela upravenou nabídku od společnosti Metroline, která nyní navrhla odkoupení společnosti Combus za zápornou cenu ve výši 500 milionů DKK. Společnost Metroline navíc požadovala řadu záruk.

| (63) | Po obdržení této nabídky společnost Alfred Berg doporučila zrušení probíhajících obecných jednání se třetím potenciálním kupujícím, jelikož se nedomnívala, že má o koupi dostatečný zájem. Řídicí výbor pověřil společnost Alfred Berg kontaktováním společnost Arriva, jejíž orientační nabídka byla nyní jasně lepší než nabídka společnosti Metroline, aby mohly být prozkoumány možnosti prodeje. |
| --- | --- |

(63)

Po obdržení této nabídky společnost Alfred Berg doporučila zrušení probíhajících obecných jednání se třetím potenciálním kupujícím, jelikož se nedomnívala, že má o koupi dostatečný zájem. Řídicí výbor pověřil společnost Alfred Berg kontaktováním společnost Arriva, jejíž orientační nabídka byla nyní jasně lepší než nabídka společnosti Metroline, aby mohly být prozkoumány možnosti prodeje.

| (64) | Dne 3. listopadu 2000 společnost Arriva oznámila dopisem společnosti Alfred Berg, že provedla hloubkovou kontrolu dostupných údajů (due diligence) a že nyní může navrhnout, jak dále postupovat. V tomto dopise společnost Arriva poukázala na to, že při hodnocení spolupracovala se společností Connex. Společnost Arriva již předtím informovala finanční poradce o společném zájmu těchto dvou společností provozujících autobusovou dopravu. |
| --- | --- |

(64)

Dne 3. listopadu 2000 společnost Arriva oznámila dopisem společnosti Alfred Berg, že provedla hloubkovou kontrolu dostupných údajů (due diligence) a že nyní může navrhnout, jak dále postupovat. V tomto dopise společnost Arriva poukázala na to, že při hodnocení spolupracovala se společností Connex. Společnost Arriva již předtím informovala finanční poradce o společném zájmu těchto dvou společností provozujících autobusovou dopravu.

| (65) | Podle předloženého návrhu společnost Arriva nabídla za všechny akcie společnosti Combus 100 DKK. Tato nabídka byla podmíněna tím, že cizí kapitál ve výši 100 milionů DKK, který byl společnosti poskytnut v roce 1999 ministerstvem dopravy ve formě kapitálové injekce, bude převeden do základního kapitálu a že bude společnosti Combus poskytnuta další kapitálová injekce ve výši 290 milionů DKK. Kromě toho byla tato nabídka podmíněna tím, že všechny nezbytné úpravy položek účetní rozvahy společnosti zjištěné během následné hloubkové kontroly budou pokryty finanční injekcí. Společnost Arriva uvedla řadu příkladů takových úprav, jejichž hodnota již dosáhla přibližně 109 milionů DKK. Společnost Arriva stanovila dánské vládě lhůtu pro dosažení dohody do 8. listopadu 2000. |
| --- | --- |

(65)

Podle předloženého návrhu společnost Arriva nabídla za všechny akcie společnosti Combus 100 DKK. Tato nabídka byla podmíněna tím, že cizí kapitál ve výši 100 milionů DKK, který byl společnosti poskytnut v roce 1999 ministerstvem dopravy ve formě kapitálové injekce, bude převeden do základního kapitálu a že bude společnosti Combus poskytnuta další kapitálová injekce ve výši 290 milionů DKK. Kromě toho byla tato nabídka podmíněna tím, že všechny nezbytné úpravy položek účetní rozvahy společnosti zjištěné během následné hloubkové kontroly budou pokryty finanční injekcí. Společnost Arriva uvedla řadu příkladů takových úprav, jejichž hodnota již dosáhla přibližně 109 milionů DKK. Společnost Arriva stanovila dánské vládě lhůtu pro dosažení dohody do 8. listopadu 2000.

| (66) | Prozkoumání návrhu společnosti Arriva finančními poradci ukázalo, že tato nabídka vyžaduje nové finanční injekce do společnosti Combus ve výši 399 milionů DKK a že ministerstvo dopravy má také převést podřízený úvěr ve výši 100 milionů DKK do základního kapitálu, takže celková ztráta pro stát by činila 499 milionů DKK. Navíc zde byla ztráta zbytku základního kapitálu společnosti Combus, která byla ke dni 30. září 2000 odhadnuta na 38 milionů DKK. |
| --- | --- |

(66)

Prozkoumání návrhu společnosti Arriva finančními poradci ukázalo, že tato nabídka vyžaduje nové finanční injekce do společnosti Combus ve výši 399 milionů DKK a že ministerstvo dopravy má také převést podřízený úvěr ve výši 100 milionů DKK do základního kapitálu, takže celková ztráta pro stát by činila 499 milionů DKK. Navíc zde byla ztráta zbytku základního kapitálu společnosti Combus, která byla ke dni 30. září 2000 odhadnuta na 38 milionů DKK.

| (67) | Ministerstvo dopravy a ministerstvo financí považovalo nabídku společnosti Arriva za příliš nízkou. Na druhé straně nebyla žádná předchozí vážně míněná nabídka lepší než nabídka společnosti Arriva. Společnost Metroline požadovala stejnou zápornou cenu jako společnost Arriva, tj. přibližně 500 milionů DKK, a třetí zájemce učinil pouze neurčitou a nezávaznou nabídku odkoupení za zápornou cenu ve výši přibližně 350 milionů DKK. |
| --- | --- |

(67)

Ministerstvo dopravy a ministerstvo financí považovalo nabídku společnosti Arriva za příliš nízkou. Na druhé straně nebyla žádná předchozí vážně míněná nabídka lepší než nabídka společnosti Arriva. Společnost Metroline požadovala stejnou zápornou cenu jako společnost Arriva, tj. přibližně 500 milionů DKK, a třetí zájemce učinil pouze neurčitou a nezávaznou nabídku odkoupení za zápornou cenu ve výši přibližně 350 milionů DKK.

| (68) | Bylo rozhodnuto, že jako první krok by mělo ministerstvo dopravy kontaktovat společnost Arriva s cílem zvýšení nabízené ceny za převzetí společnosti Combus. Zároveň ministerstvo projednalo několik různých scénářů zrušení či naopak rozvoje společnosti Combus. Tyto scénáře nezahrnovaly přímo ocenění společnosti, nýbrž výpočet prostředků potřebných k zajištění likvidity společnosti za různých podmínek v porovnání s nabídkou společnosti Arriva. Výsledky tohoto výpočtu, které schválila společnost Combus, její auditoři a právní poradci, jsou uvedeny v následující tabulce:
  Tabulka 5
  Scénáře zrušení nebo rozvoje společnosti Combus







  Scénář | Likvidita na konci období (v milionech DKK) | Poznámka |
| --- | --- | --- | --- |
| Postupné ukončení činnosti během 5 let | – 331 | Nejistý scénář |
| Pokračování s novějšími, lepšími smlouvami na 6 let | – 315 | Ještě nejistější scénář |
| Pokračování v činnosti další 1 rok bez refinancování splatných cizích pohledávek | 71 | Mimo jiné by byly nezbytné nové bankovní úvěry ve výši 107 milionů DKK. Získal by se tak čas, ale prodejní situace by poté byla pravděpodobně nezměněná. |
| Úpadek | – 649 | Celkový deficit, dividenda 35–40 %. Věřitelé by přišli o 280 až 300 milionů DKK. |
| Nabídka společnosti Arriva | – 399 | |
| Zdroj: Ministerstvo dopravy. |

(68)

Bylo rozhodnuto, že jako první krok by mělo ministerstvo dopravy kontaktovat společnost Arriva s cílem zvýšení nabízené ceny za převzetí společnosti Combus. Zároveň ministerstvo projednalo několik různých scénářů zrušení či naopak rozvoje společnosti Combus. Tyto scénáře nezahrnovaly přímo ocenění společnosti, nýbrž výpočet prostředků potřebných k zajištění likvidity společnosti za různých podmínek v porovnání s nabídkou společnosti Arriva. Výsledky tohoto výpočtu, které schválila společnost Combus, její auditoři a právní poradci, jsou uvedeny v následující tabulce:

Tabulka 5

Scénáře zrušení nebo rozvoje společnosti Combus

Scénář

Likvidita na konci období (v milionech DKK)

Poznámka

Postupné ukončení činnosti během 5 let

– 331

Nejistý scénář

Pokračování s novějšími, lepšími smlouvami na 6 let

– 315

Ještě nejistější scénář

Pokračování v činnosti další 1 rok bez refinancování splatných cizích pohledávek

71

Mimo jiné by byly nezbytné nové bankovní úvěry ve výši 107 milionů DKK. Získal by se tak čas, ale prodejní situace by poté byla pravděpodobně nezměněná.

Úpadek

– 649

Celkový deficit, dividenda 35–40 %. Věřitelé by přišli o 280 až 300 milionů DKK.

Nabídka společnosti Arriva

– 399

Zdroj: Ministerstvo dopravy.

| (69) | Podle interní zprávy dospělo ministerstvo k názoru, že uvedené scénáře ukazují, že další existence společnosti, buď s výhledem postupného ukončení nebo pokračování činnosti společnosti, nemá věřitelům co přinést, jelikož žádný ze scénářů není významně lepší než nabídka společnosti Arriva. Nejistota budoucího vývoje by pravděpodobně vedla k tomu, že by věřitelé upřednostnili rychlý prodej. |
| --- | --- |

(69)

Podle interní zprávy dospělo ministerstvo k názoru, že uvedené scénáře ukazují, že další existence společnosti, buď s výhledem postupného ukončení nebo pokračování činnosti společnosti, nemá věřitelům co přinést, jelikož žádný ze scénářů není významně lepší než nabídka společnosti Arriva. Nejistota budoucího vývoje by pravděpodobně vedla k tomu, že by věřitelé upřednostnili rychlý prodej.

| (70) | Kromě toho tyto scénáře podle názoru ministerstva ukázaly, že nabídka společnosti Arriva je pravděpodobně založena spíše na krátkodobé finanční situaci společnosti Combus nežli na skutečném ocenění společnosti. Celkově by tedy na základě těchto skutečností bylo pravděpodobně obtížné přesvědčit společnost Arriva, že má ministerstvo v záloze lepší alternativy ve formě postupného ukončení nebo naopak pokračování činnosti společnosti. |
| --- | --- |

(70)

Kromě toho tyto scénáře podle názoru ministerstva ukázaly, že nabídka společnosti Arriva je pravděpodobně založena spíše na krátkodobé finanční situaci společnosti Combus nežli na skutečném ocenění společnosti. Celkově by tedy na základě těchto skutečností bylo pravděpodobně obtížné přesvědčit společnost Arriva, že má ministerstvo v záloze lepší alternativy ve formě postupného ukončení nebo naopak pokračování činnosti společnosti.

| (71) | Uvedená zpráva zdůraznila, že nelze zcela vyloučit, že relevantní alternativou nastíněných scénářů by mohlo být postupné ukončení činnosti ve spojení s postupným odprodáváním smluv na poskytování autobusové dopravy v malých – geograficky ohraničených – balíčcích místním provozovatelům autobusové dopravy. Tento scénář nebyl zkoumán, ale byl také velmi nejistý, jelikož podle společnosti Combus by se sice nejspíše našlo několik zájemců z řad místních provozovatelů autobusové dopravy, ale při nejlepším jen pár z nich by mělo dostatečnou finanční sílu k převzetí byť jen menších částí. |
| --- | --- |

(71)

Uvedená zpráva zdůraznila, že nelze zcela vyloučit, že relevantní alternativou nastíněných scénářů by mohlo být postupné ukončení činnosti ve spojení s postupným odprodáváním smluv na poskytování autobusové dopravy v malých – geograficky ohraničených – balíčcích místním provozovatelům autobusové dopravy. Tento scénář nebyl zkoumán, ale byl také velmi nejistý, jelikož podle společnosti Combus by se sice nejspíše našlo několik zájemců z řad místních provozovatelů autobusové dopravy, ale při nejlepším jen pár z nich by mělo dostatečnou finanční sílu k převzetí byť jen menších částí.

| (72) | Ministerstvo dospělo k závěru, že pokud by se zápornou cenu uvedenou v nabídce společnosti Arriva podařilo snížit na 290 milionů DKK, byla by to jasně nejlepší alternativa, kterou by mělo u věřitelů prosazovat. |
| --- | --- |

(72)

Ministerstvo dospělo k závěru, že pokud by se zápornou cenu uvedenou v nabídce společnosti Arriva podařilo snížit na 290 milionů DKK, byla by to jasně nejlepší alternativa, kterou by mělo u věřitelů prosazovat.

| (73) | Tato jednání vyústila dne 21. listopadu 2000 v uzavření předběžné dohody o prodeji společnosti Combus společnosti Arriva, kterou podepsalo dánské ministerstvo dopravy jako prodávající společnosti Combus, společnost Arriva jako kupující společnosti Combus a soukromí komerční věřitelé společnosti Combus. |
| --- | --- |

(73)

Tato jednání vyústila dne 21. listopadu 2000 v uzavření předběžné dohody o prodeji společnosti Combus společnosti Arriva, kterou podepsalo dánské ministerstvo dopravy jako prodávající společnosti Combus, společnost Arriva jako kupující společnosti Combus a soukromí komerční věřitelé společnosti Combus.

| (74) | Předběžná dohoda obsahovala tyto základní prvky:






  — | Stát za převod všech akcií společnosti Combus (100 %) obdrží 100 DKK. |
| --- | --- | --- |

(74)

Předběžná dohoda obsahovala tyto základní prvky:

—

Stát za převod všech akcií společnosti Combus (100 %) obdrží 100 DKK.

| — | Stát předem převede podřízený dluhový kapitál ve výši 100 milionů DKK do akciového kapitálu. |
| --- | --- |

—

Stát předem převede podřízený dluhový kapitál ve výši 100 milionů DKK do akciového kapitálu.

| — | Základní kapitál společnosti Combus bude posílen o dalších 240 milionů DKK, buď ve formě injekce nového vlastního kapitálu nebo ve formě odpisu/převodu bankovního dluhu. |
| --- | --- |

—

Základní kapitál společnosti Combus bude posílen o dalších 240 milionů DKK, buď ve formě injekce nového vlastního kapitálu nebo ve formě odpisu/převodu bankovního dluhu.

| — | Stát navíc poskytne omezené záruky v celkové výši 57,5 milionu DKK ve formě (i) záruky za potenciální ekologické náklady ve výši 22,5 milionu DKK, které budou uvolněny v takovém rozsahu, v jakém takové náklady přesáhnou částku 10 milionů DKK, které jsou již ve společnosti vyčleněny na ekologické náklady, a (ii) záruku ve výši až 35 milionů DKK za veškeré záležitosti související s regulací základního kapitálu společnosti v souvislosti s účetní rozvahou předloženou vedením společnosti na konci září 2000 a dalšími závazky. |
| --- | --- |

—

Stát navíc poskytne omezené záruky v celkové výši 57,5 milionu DKK ve formě (i) záruky za potenciální ekologické náklady ve výši 22,5 milionu DKK, které budou uvolněny v takovém rozsahu, v jakém takové náklady přesáhnou částku 10 milionů DKK, které jsou již ve společnosti vyčleněny na ekologické náklady, a (ii) záruku ve výši až 35 milionů DKK za veškeré záležitosti související s regulací základního kapitálu společnosti v souvislosti s účetní rozvahou předloženou vedením společnosti na konci září 2000 a dalšími závazky.

| — | Stát poskytne společnosti Arriva neomezené záruky v souvislosti s případnými daňovými požadavky, které by mohly vyplynout z období před uskutečněním převodu, za ztráty v důsledku případných nároků bývalých zaměstnanců, za jakékoli ztráty, které by mohly vyplynout z předchozího prodeje společnosti Combus International společností Combus, a za jakékoli finanční ztráty, u nichž by mohla společnost Arriva prokázat, že pocházejí z nadcházející zprávy o auditu. |
| --- | --- |

—

Stát poskytne společnosti Arriva neomezené záruky v souvislosti s případnými daňovými požadavky, které by mohly vyplynout z období před uskutečněním převodu, za ztráty v důsledku případných nároků bývalých zaměstnanců, za jakékoli ztráty, které by mohly vyplynout z předchozího prodeje společnosti Combus International společností Combus, a za jakékoli finanční ztráty, u nichž by mohla společnost Arriva prokázat, že pocházejí z nadcházející zprávy o auditu.

| — | Převod bude uskutečněn s účinností od 1. ledna 2001. |
| --- | --- |

—

Převod bude uskutečněn s účinností od 1. ledna 2001.

| — | Uzavření tohoto obchodu bylo podmíněno tím, že jak dopravní společnosti, tak i dánský úřad pro bezpečnost silničního provozu a dopravu schválí převzetí smluv společnosti Combus na poskytování služeb autobusové dopravy novým vlastníkem, a také souhlasem orgánů pro hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

—

Uzavření tohoto obchodu bylo podmíněno tím, že jak dopravní společnosti, tak i dánský úřad pro bezpečnost silničního provozu a dopravu schválí převzetí smluv společnosti Combus na poskytování služeb autobusové dopravy novým vlastníkem, a také souhlasem orgánů pro hospodářskou soutěž.

| (75) | Další postup, sjednaný v předběžné dohodě, znamenal, že ministerstvo dopravy a společnost Arriva – po předchozím schválení finančním výborem dánského parlamentu a správní radou společnosti Arriva – následně uzavřely konečnou dohodu v souladu s výše uvedenými zásadami. Bylo stanoveno, že obchod bude uzavřen až po získání všech nezbytných externích schválení, nejpozději však 1. února 2001. |
| --- | --- |

(75)

Další postup, sjednaný v předběžné dohodě, znamenal, že ministerstvo dopravy a společnost Arriva – po předchozím schválení finančním výborem dánského parlamentu a správní radou společnosti Arriva – následně uzavřely konečnou dohodu v souladu s výše uvedenými zásadami. Bylo stanoveno, že obchod bude uzavřen až po získání všech nezbytných externích schválení, nejpozději však 1. února 2001.

| (76) | V rámci rozšíření předběžné dohody ministerstvo dopravy jednalo s věřiteli o rozdělení kapitálové injekce ve výši 240 milionů DKK. Bylo dosaženo dohody, že dánská vláda poskytne novou finanční injekci do základního kapitálu ve výši 140 milionů DKK a že věřitelé buď převedou dlužné částky do akciového kapitálu ve výši odpovídající 100 milionům DKK nebo o tuto částku dluh sníží. |
| --- | --- |

(76)

V rámci rozšíření předběžné dohody ministerstvo dopravy jednalo s věřiteli o rozdělení kapitálové injekce ve výši 240 milionů DKK. Bylo dosaženo dohody, že dánská vláda poskytne novou finanční injekci do základního kapitálu ve výši 140 milionů DKK a že věřitelé buď převedou dlužné částky do akciového kapitálu ve výši odpovídající 100 milionům DKK nebo o tuto částku dluh sníží.

| (77) | V příslušném memorandu se dánská vláda zavázala upravit prodejní cenu (omezenou nejvýše na 35 milionů DKK), pokud účetní rozvaha společnosti ke dni 31. prosince 2000 odhalí kapitálovou rezervu nižší než 31,8 milionu DKK, kterou očekávalo vedení společnosti v době podpisu předběžné dohody. Ukázalo se, že kapitálové rezervy ke dni 31. prosince 2000 činí 10,3 milionu DKK. Dánská vláda tudíž musela poskytnout 20,5 milionu DKK, aby splnila své závazky podle této záruky. |
| --- | --- |

(77)

V příslušném memorandu se dánská vláda zavázala upravit prodejní cenu (omezenou nejvýše na 35 milionů DKK), pokud účetní rozvaha společnosti ke dni 31. prosince 2000 odhalí kapitálovou rezervu nižší než 31,8 milionu DKK, kterou očekávalo vedení společnosti v době podpisu předběžné dohody. Ukázalo se, že kapitálové rezervy ke dni 31. prosince 2000 činí 10,3 milionu DKK. Dánská vláda tudíž musela poskytnout 20,5 milionu DKK, aby splnila své závazky podle této záruky.

| (78) | Společnost Arriva převzala zbývající závazky společnosti Combus, které v tom okamžiku činily 208 milionů DKK. Společnost Arriva uhradila tyto závazky okamžitě po odkoupení společnosti Combus a nahradila je úvěrem od své mateřské společnosti Arriva plc. |
| --- | --- |

(78)

Společnost Arriva převzala zbývající závazky společnosti Combus, které v tom okamžiku činily 208 milionů DKK. Společnost Arriva uhradila tyto závazky okamžitě po odkoupení společnosti Combus a nahradila je úvěrem od své mateřské společnosti Arriva plc.

| (79) | V porovnání s původní nabídkou společnosti Arriva sjednala dánská vláda následující významné změny:






  — | Věřitelé společnosti Combus souhlasili, že se zapojí do procesu restrukturalizace tím, že odepíší části svých pohledávek (v celkové výši 100 milionů DKK). |
| --- | --- | --- |

(79)

V porovnání s původní nabídkou společnosti Arriva sjednala dánská vláda následující významné změny:

—

Věřitelé společnosti Combus souhlasili, že se zapojí do procesu restrukturalizace tím, že odepíší části svých pohledávek (v celkové výši 100 milionů DKK).

| — | Požadovaná kapitálová injekce ve výši 290 milionů DKK byla snížena na 240 milionů DKK. |
| --- | --- |

—

Požadovaná kapitálová injekce ve výši 290 milionů DKK byla snížena na 240 milionů DKK.

| — | Dohoda obsahovala záruky omezeného plnění v celkové výši 57,5 milionu DKK a řadu neomezených záruk. |
| --- | --- |

—

Dohoda obsahovala záruky omezeného plnění v celkové výši 57,5 milionu DKK a řadu neomezených záruk.

| — | Dánská vláda se zaručila, že čistá aktiva společnosti Combus ke dni 31. prosince 2000, po započtení odepsaných částí dluhu atd. podle dohody, bude činit 318 milionu DKK. |
| --- | --- |

—

Dánská vláda se zaručila, že čistá aktiva společnosti Combus ke dni 31. prosince 2000, po započtení odepsaných částí dluhu atd. podle dohody, bude činit 318 milionu DKK.

| — | Společnost Arriva souhlasila s tím, že požadavky na úpravy v celkové výši 109 milionů DKK (uvedené v návrhu ze dne 3. listopadu 2000) již nejsou relevantní. |
| --- | --- |

—

Společnost Arriva souhlasila s tím, že požadavky na úpravy v celkové výši 109 milionů DKK (uvedené v návrhu ze dne 3. listopadu 2000) již nejsou relevantní.

| (80) | Lze konstatovat, že ministerstvo dopravy bylo tudíž úspěšné při jednání o obsahu předběžné dohody v tom smyslu, že se podařilo podstatně snížit cenové požadavky společnosti Arriva oproti návrhu ze dne 3. listopadu 2000. |
| --- | --- |

(80)

Lze konstatovat, že ministerstvo dopravy bylo tudíž úspěšné při jednání o obsahu předběžné dohody v tom smyslu, že se podařilo podstatně snížit cenové požadavky společnosti Arriva oproti návrhu ze dne 3. listopadu 2000.

| (81) | V tajném návrhu zákona ze dne 13. prosince 2000 ministerstvo dopravy požadovalo, aby finanční výbor schválil prodej všech akcií státu ve společnosti Combus. Většina finančního výboru téhož dne tento tajný návrh zákona schválila. |
| --- | --- |

(81)

V tajném návrhu zákona ze dne 13. prosince 2000 ministerstvo dopravy požadovalo, aby finanční výbor schválil prodej všech akcií státu ve společnosti Combus. Většina finančního výboru téhož dne tento tajný návrh zákona schválila.

| (82) | „Smlouva o prodeji akcií“ byla podepsána dne 15. ledna 2001; společnost Combus byla převedena do vlastnictví společnosti Arriva dne 2. dubna 2001 poté, co bylo přijato původní rozhodnutí Komise se zpětným účinkem od 1. ledna 2001. „Uzavření“ proběhlo dne 2. dubna 2001 mezi ministerstvem dopravy a společností Arriva. |
| --- | --- |

(82)

„Smlouva o prodeji akcií“ byla podepsána dne 15. ledna 2001; společnost Combus byla převedena do vlastnictví společnosti Arriva dne 2. dubna 2001 poté, co bylo přijato původní rozhodnutí Komise se zpětným účinkem od 1. ledna 2001. „Uzavření“ proběhlo dne 2. dubna 2001 mezi ministerstvem dopravy a společností Arriva.

| (83) | Dřívější návrh smlouvy o prodeji akcií, zaslaný dánskou vládou Komisi dne 18. prosince 2000, obsahoval doložku, podle které měla dánská vláda společnosti Arriva ručit za možné nároky ze strany veřejných institucí (např. úřadů pro hospodářskou soutěž a Evropské komise). Dánská vláda informovala Komisi dopisem ze dne 23. ledna 2001, že tato doložka nebyla do konečné smlouvy o prodeji akcií začleněna. Důvodem této změny bylo, že „dánská vláda se rozhodla vyžádat si schválení od příslušných orgánů před uzavřením smlouvy“. |
| --- | --- |

(83)

Dřívější návrh smlouvy o prodeji akcií, zaslaný dánskou vládou Komisi dne 18. prosince 2000, obsahoval doložku, podle které měla dánská vláda společnosti Arriva ručit za možné nároky ze strany veřejných institucí (např. úřadů pro hospodářskou soutěž a Evropské komise). Dánská vláda informovala Komisi dopisem ze dne 23. ledna 2001, že tato doložka nebyla do konečné smlouvy o prodeji akcií začleněna. Důvodem této změny bylo, že „dánská vláda se rozhodla vyžádat si schválení od příslušných orgánů před uzavřením smlouvy“.

| (84) | Postup prodeje byl také předmětem zvláštní zprávy dánského účetního dvora (21). |
| --- | --- |

(84)

Postup prodeje byl také předmětem zvláštní zprávy dánského účetního dvora (21).

| (85) | Závěr (strana 60) zprávy konstatuje, že:
  „Šetření dánského účetního dvora ukázalo, že nabídka společnosti Arriva byla nízká, avšak žádná jiná vážně míněná nabídka nebyla lepší.
  Dánský účetní dvůr dospěl k závěru, že šetření ministerstva dopravy prokázalo, že prodej všech akcií společnosti Combus byl výhodnější než postupné ukončení činnosti společnosti nebo její přechod pod nucenou správu.
  Dánský účetní dvůr prokázal, že úvahy ministerstva dopravy při přípravě a realizaci prodeje akcií byly řádně podložené. Ministerstvu dopravy se podařila jednáním přimět společnost Arriva, ke snížení požadované částky za převzetí akcií a také se mu podařilo jednáním zapojit do tohoto akciového obchodu i věřitele společnosti. Na základě posouzení a dostupných informací dospěl dánský účetní dvůr k závěru, že smlouvu je nutno považovat za uspokojivou. Stát proto musel investovat do společnosti Combus 140 milionů DKK a v souvislosti se smlouvou o prodeji poskytnout za společnost záruky ve výši přibližně 58 milionů DKK.“ |
| --- | --- |

(85)

Závěr (strana 60) zprávy konstatuje, že:

„Šetření dánského účetního dvora ukázalo, že nabídka společnosti Arriva byla nízká, avšak žádná jiná vážně míněná nabídka nebyla lepší.

Dánský účetní dvůr dospěl k závěru, že šetření ministerstva dopravy prokázalo, že prodej všech akcií společnosti Combus byl výhodnější než postupné ukončení činnosti společnosti nebo její přechod pod nucenou správu.

Dánský účetní dvůr prokázal, že úvahy ministerstva dopravy při přípravě a realizaci prodeje akcií byly řádně podložené. Ministerstvu dopravy se podařila jednáním přimět společnost Arriva, ke snížení požadované částky za převzetí akcií a také se mu podařilo jednáním zapojit do tohoto akciového obchodu i věřitele společnosti. Na základě posouzení a dostupných informací dospěl dánský účetní dvůr k závěru, že smlouvu je nutno považovat za uspokojivou. Stát proto musel investovat do společnosti Combus 140 milionů DKK a v souvislosti se smlouvou o prodeji poskytnout za společnost záruky ve výši přibližně 58 milionů DKK.“

| (86) | V 66. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise vyjádřila pochyby, zda cena za prodej společnosti Combus společnosti Arriva je tržní cenou. Tyto pochyby byly založeny zejména na zjištění, že podle dánského tisku se prodej 50 % společnosti Combus společnosti Connex, k němuž došlo dne 1. května 2001, méně než měsíc po podpisu smlouvy o prodeji mezi dánskou vládou a společností Arriva, se uskutečnil za cenu 223 milionů DKK. |
| --- | --- |

(86)

V 66. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise vyjádřila pochyby, zda cena za prodej společnosti Combus společnosti Arriva je tržní cenou. Tyto pochyby byly založeny zejména na zjištění, že podle dánského tisku se prodej 50 % společnosti Combus společnosti Connex, k němuž došlo dne 1. května 2001, méně než měsíc po podpisu smlouvy o prodeji mezi dánskou vládou a společností Arriva, se uskutečnil za cenu 223 milionů DKK.

| (87) | Dánská vláda a společnost Arriva předaly Komisi k této věci doplňující věcné informace. |
| --- | --- |

(87)

Dánská vláda a společnost Arriva předaly Komisi k této věci doplňující věcné informace.

| (88) | Jednání mezi společnostmi Arriva a Connex začala v roce 2000. Společnosti Arriva a Connex se na úrovni evropského vedení dne 10. října 2000 dohodly na „memorandu o porozumění“, které stanovilo zásady spolupráce mezi oběma stranami zaměřené na převzetí společnosti Combus. Původním záměrem bylo, že obě společnosti předloží společnou nabídku. |
| --- | --- |

(88)

Jednání mezi společnostmi Arriva a Connex začala v roce 2000. Společnosti Arriva a Connex se na úrovni evropského vedení dne 10. října 2000 dohodly na „memorandu o porozumění“, které stanovilo zásady spolupráce mezi oběma stranami zaměřené na převzetí společnosti Combus. Původním záměrem bylo, že obě společnosti předloží společnou nabídku.

| (89) | Před vypracováním této předběžné dohody se společnost Connex, stejně jako společnost Arriva, zapojila do průzkumu trhu řízeného společností Alfred Berg, ale pak se rozhodla nepokračovat dál samostatně. V souladu s „memorandem o porozumění“ byly oběma společnostem zpřístupněny příslušné údaje a dokumenty, aby mohly posoudit hodnotu společnosti a rizika spojená s koupí. |
| --- | --- |

(89)

Před vypracováním této předběžné dohody se společnost Connex, stejně jako společnost Arriva, zapojila do průzkumu trhu řízeného společností Alfred Berg, ale pak se rozhodla nepokračovat dál samostatně. V souladu s „memorandem o porozumění“ byly oběma společnostem zpřístupněny příslušné údaje a dokumenty, aby mohly posoudit hodnotu společnosti a rizika spojená s koupí.

| (90) | Společnosti Arriva a Connex si vyměnily zkušenosti z rozboru dostupných údajů a dokumentů a bylo jasné, že se očekávání těchto dvou společností i jejich hodnocení společnosti Combus zásadně liší. Společnost Arriva dospěla k závěru, že společnost má zápornou hodnotu ve výši přibližně 300 milionů DKK, zatímco společnost Connex odhadla zápornou hodnotu společnosti Combus na částku přibližně 700 milionů až 1 miliardy DKK. |
| --- | --- |

(90)

Společnosti Arriva a Connex si vyměnily zkušenosti z rozboru dostupných údajů a dokumentů a bylo jasné, že se očekávání těchto dvou společností i jejich hodnocení společnosti Combus zásadně liší. Společnost Arriva dospěla k závěru, že společnost má zápornou hodnotu ve výši přibližně 300 milionů DKK, zatímco společnost Connex odhadla zápornou hodnotu společnosti Combus na částku přibližně 700 milionů až 1 miliardy DKK.

| (91) | Jelikož se tudíž obě strany zásadně rozcházely v hodnocení rizik spojených s koupí, jednání o rozdělení společnosti byla přerušena společnost Arriva pokračovala v jednáních s dánským státem sama. Jak je popsáno výše, tato jednání nakonec vyústila v úspěšný prodej společnosti Combus společnosti Arriva v květnu 2001. |
| --- | --- |

(91)

Jelikož se tudíž obě strany zásadně rozcházely v hodnocení rizik spojených s koupí, jednání o rozdělení společnosti byla přerušena společnost Arriva pokračovala v jednáních s dánským státem sama. Jak je popsáno výše, tato jednání nakonec vyústila v úspěšný prodej společnosti Combus společnosti Arriva v květnu 2001.

| (92) | Na konci prosince 2000 byla jednání mezi společnostmi Arriva a Connex obnovena, tentokrát s cílem prodeje určitých aktiv (tzn. smluv a autobusů) společnosti Combus společnosti Connex. Společnosti Connex byly zpřístupněny veškeré materiály z procesu hloubkové kontroly, které byly předtím vypracovány, a společnost Arriva zasvětila společnost Connex do podrobností obchodního případu, které společnost Arriva vypracovala. Na základě výše uvedených skutečností obě strany uzavřely dohodu s názvem „Předběžné podmínky“, která byla podepsána dne 21. února 2001, přičemž sjednaná cena činila 230 milionů DKK. Tato částka odpovídala účetní hodnotě dotyčných aktiv (autobusů, infrastruktury a stávajících ztrátových smluv o poskytování veřejné služby, zejména v oblasti Kodaně). |
| --- | --- |

(92)

Na konci prosince 2000 byla jednání mezi společnostmi Arriva a Connex obnovena, tentokrát s cílem prodeje určitých aktiv (tzn. smluv a autobusů) společnosti Combus společnosti Connex. Společnosti Connex byly zpřístupněny veškeré materiály z procesu hloubkové kontroly, které byly předtím vypracovány, a společnost Arriva zasvětila společnost Connex do podrobností obchodního případu, které společnost Arriva vypracovala. Na základě výše uvedených skutečností obě strany uzavřely dohodu s názvem „Předběžné podmínky“, která byla podepsána dne 21. února 2001, přičemž sjednaná cena činila 230 milionů DKK. Tato částka odpovídala účetní hodnotě dotyčných aktiv (autobusů, infrastruktury a stávajících ztrátových smluv o poskytování veřejné služby, zejména v oblasti Kodaně).

| (93) | Po dalších jednáních, která se týkala zejména podrobného rozboru cash flow, byla konečná cena ve smlouvě o prodeji podepsané dne 30. dubna 2001 stanovena na 113,9 milionu DKK. Snížení prodejní ceny je způsobeno tím, že analýza peněžních toků ukázala, že ztráty z již uzavřených smluv o poskytování veřejné služby jsou mnohem vyšší než se původně předpokládalo. Proto musela společnost Arriva plně využít rezerv vytvořených v účetnictví společnosti Combus na pokrytí ztrátových smluv o poskytování veřejné služby. |
| --- | --- |

(93)

Po dalších jednáních, která se týkala zejména podrobného rozboru cash flow, byla konečná cena ve smlouvě o prodeji podepsané dne 30. dubna 2001 stanovena na 113,9 milionu DKK. Snížení prodejní ceny je způsobeno tím, že analýza peněžních toků ukázala, že ztráty z již uzavřených smluv o poskytování veřejné služby jsou mnohem vyšší než se původně předpokládalo. Proto musela společnost Arriva plně využít rezerv vytvořených v účetnictví společnosti Combus na pokrytí ztrátových smluv o poskytování veřejné služby.

| (94) | V reakci na 118. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu, kde si Komise klade otázku, zda by společnost Arriva mohla smlouvy prodat, jestliže obsahují právní ustanovení bránící jejich vypovězení, dánská vláda vysvětluje, že prodejem smluv se rozumí otevřená změna poskytovatele služby, která vyžaduje souhlas příjemce (obcí a krajů) a předpokládá zachování provozu autobusové dopravy při dříve stanovených cenách a za dříve sjednaných podmínek. V případě převodu smluv ze společnosti Arriva na společnost Connex poskytly příslušné obce a kraje svůj souhlas. |
| --- | --- |

(94)

V reakci na 118. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu, kde si Komise klade otázku, zda by společnost Arriva mohla smlouvy prodat, jestliže obsahují právní ustanovení bránící jejich vypovězení, dánská vláda vysvětluje, že prodejem smluv se rozumí otevřená změna poskytovatele služby, která vyžaduje souhlas příjemce (obcí a krajů) a předpokládá zachování provozu autobusové dopravy při dříve stanovených cenách a za dříve sjednaných podmínek. V případě převodu smluv ze společnosti Arriva na společnost Connex poskytly příslušné obce a kraje svůj souhlas.

2.1.3   RESTRUKTURALIZAČNÍ OPATŘENÍ V LETECH 1999 A 2001

| (95) | Kapitálové injekce v letech 1999 a 2001 doprovázely restrukturalizační opatření. Ta jsou podrobně popsána v následujících oddílech. |
| --- | --- |

(95)

Kapitálové injekce v letech 1999 a 2001 doprovázely restrukturalizační opatření. Ta jsou podrobně popsána v následujících oddílech.

| (96) | Dánské orgány předaly Komisi v dubnu 2007 čtyři sdělení. Tři z těchto sdělení, z 26. dubna 1999, 15. května 1999 a 18. května 1999, byla vypracována společností Kromann a Münter a jedno, z 18. května 1999, společností KPMG. Dánské orgány se domnívají, že sdělení vypracované společností KPMG představuje prováděcí plán restrukturalizace související s kapitálovou injekcí z roku 1999 a tři sdělení od společnosti Kromann a Münter představují finanční plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(96)

Dánské orgány předaly Komisi v dubnu 2007 čtyři sdělení. Tři z těchto sdělení, z 26. dubna 1999, 15. května 1999 a 18. května 1999, byla vypracována společností Kromann a Münter a jedno, z 18. května 1999, společností KPMG. Dánské orgány se domnívají, že sdělení vypracované společností KPMG představuje prováděcí plán restrukturalizace související s kapitálovou injekcí z roku 1999 a tři sdělení od společnosti Kromann a Münter představují finanční plán restrukturalizace.

| (97) | KPMG, jedna z účetních firem společnosti Combus, v květnu 1999 prozkoumala ziskovost vybraných smluv o zajištění autobusové dopravy. Výsledky svého šetření předala v podobě sdělení ze dne 18. května 1999 s názvem „Ziskovost vybraných smluv na dopravní služby v období let 1999 až 2001“. |
| --- | --- |

(97)

KPMG, jedna z účetních firem společnosti Combus, v květnu 1999 prozkoumala ziskovost vybraných smluv o zajištění autobusové dopravy. Výsledky svého šetření předala v podobě sdělení ze dne 18. května 1999 s názvem „Ziskovost vybraných smluv na dopravní služby v období let 1999 až 2001“.

| (98) | Zkoumání vycházelo z provozních rozpočtů společnosti Combus na léta 1999 až 2001, schválených její správní radou v listopadu 1998, a upravených rozpočtovou prognózou vypracovanou vedením společnosti v dubnu 1999. Účetní ve zprávě uvedli, že provedená práce nespočívala ve zkoumání rozpočtu. Podle tohoto sdělení to znamenalo, že účetní neposuzovali, zda rozpočty jako celek obsahují veškeré informace nezbytné k nezávislému posouzení předpokládaného vývoje společnosti Combus, ani neposuzovali, zda rozpočty odrážejí nejpravděpodobnější vývoj. |
| --- | --- |

(98)

Zkoumání vycházelo z provozních rozpočtů společnosti Combus na léta 1999 až 2001, schválených její správní radou v listopadu 1998, a upravených rozpočtovou prognózou vypracovanou vedením společnosti v dubnu 1999. Účetní ve zprávě uvedli, že provedená práce nespočívala ve zkoumání rozpočtu. Podle tohoto sdělení to znamenalo, že účetní neposuzovali, zda rozpočty jako celek obsahují veškeré informace nezbytné k nezávislému posouzení předpokládaného vývoje společnosti Combus, ani neposuzovali, zda rozpočty odrážejí nejpravděpodobnější vývoj.

| (99) | Ve svém sdělení účetní uvedli, že nebylo možno posoudit ziskovost podle jednotlivých smluv, ale spíše podle oblastí autobusové dopravní obslužnosti. Posouzení ziskovosti oblasti autobusové dopravní obslužnosti tudíž zároveň představovalo nepřímé posouzení smluv o poskytování veřejné služby souvisejících s danou oblastí autobusové dopravní obslužnosti. Účetní posoudili provozní rozpočty pro 5 oblastí autobusové dopravní obslužnosti. |
| --- | --- |

(99)

Ve svém sdělení účetní uvedli, že nebylo možno posoudit ziskovost podle jednotlivých smluv, ale spíše podle oblastí autobusové dopravní obslužnosti. Posouzení ziskovosti oblasti autobusové dopravní obslužnosti tudíž zároveň představovalo nepřímé posouzení smluv o poskytování veřejné služby souvisejících s danou oblastí autobusové dopravní obslužnosti. Účetní posoudili provozní rozpočty pro 5 oblastí autobusové dopravní obslužnosti.

| (100) | Souhrn výsledků zkoumání účetních je uveden v tabulce 6.
  Tabulka 6
  Souhrnné rozpočty na období let 1999 až 2001









  (v milionech DKK) |
| --- | --- |
| | Čistý obrat | Výsledek před vytvořením rezerv | Rezervy 1998 | Výsledek před zdaněním |
| Oblast autobusové dopravní obslužnosti Kodaň | 927,1 | –90,0 | 60,0 (22) | –30,0 |
| Oblast autobusové dopravní obslužnosti Sjælland | 230,4 | 4,8 | | 4,8 |
| Oblast autobusové dopravní obslužnosti Århus | 353,3 | 19,8 | | 19,8 |
| Oblast autobusové dopravní obslužnosti Vejle | 351,0 | 0,5 | | 0,5 |
| Oblast autobusové dopravní obslužnosti Fyn | 371,6 | 4,7 | | 4,7 |
| Celkem za vybrané oblasti autobusové dopravní obslužnosti | 2 233,4 | –60,2 | | –0,2 |
| Jiné oblasti autobusové dopravní obslužnosti celkem | 725,2 | 34,4 | | 34,4 |
| Režijní náklady | | –77,4 | | –77,4 |
| Výdaje na oblasti autobusové dopravní obslužnosti + režijní náklady celkem | 2 958,6 | – 103,2 | 60 | 43,2 |
| Zjednodušení činnosti a racionalizace | | 105,9 | | 105,9 |
| Předpokládaný následný výsledek | 2 958,6 | 2,7 | 60 | 62,7 |
| Zdroj: Sdělení o ziskovosti vybraných smluv na autobusové dopravní služby v období let 1999 až 2001. |

(100)

Souhrn výsledků zkoumání účetních je uveden v tabulce 6.

Tabulka 6

Souhrnné rozpočty na období let 1999 až 2001

(v milionech DKK)

Čistý obrat

Výsledek před vytvořením rezerv

Rezervy 1998

Výsledek před zdaněním

Oblast autobusové dopravní obslužnosti Kodaň

927,1

–90,0

60,0 (22)

–30,0

Oblast autobusové dopravní obslužnosti Sjælland

230,4

4,8

4,8

Oblast autobusové dopravní obslužnosti Århus

353,3

19,8

19,8

Oblast autobusové dopravní obslužnosti Vejle

351,0

0,5

0,5

Oblast autobusové dopravní obslužnosti Fyn

371,6

4,7

4,7

Celkem za vybrané oblasti autobusové dopravní obslužnosti

2 233,4

–60,2

–0,2

Jiné oblasti autobusové dopravní obslužnosti celkem

725,2

34,4

34,4

Režijní náklady

–77,4

–77,4

Výdaje na oblasti autobusové dopravní obslužnosti + režijní náklady celkem

2 958,6

– 103,2

60

43,2

Zjednodušení činnosti a racionalizace

105,9

105,9

Předpokládaný následný výsledek

2 958,6

2,7

60

62,7

Zdroj: Sdělení o ziskovosti vybraných smluv na autobusové dopravní služby v období let 1999 až 2001.

| (101) | Tabulka ukazuje, že správní rada společnosti Combus předpokládala, že za období let 1999 až 2001 bude celkovým hospodářským výsledkem zisk ve výši 62,7 milionu DKK. |
| --- | --- |

(101)

Tabulka ukazuje, že správní rada společnosti Combus předpokládala, že za období let 1999 až 2001 bude celkovým hospodářským výsledkem zisk ve výši 62,7 milionu DKK.

| (102) | Jak vyplývá z tabulky, provozní rozpočty pro oblasti autobusové dopravní obslužnosti a pokrytí režijních nákladů ukázaly celkový deficit ve výši 103,2 milionu DKK. Vedení společnosti v dubnu 1999 na základě již realizovaných nebo plánovaných opatření ke zjednodušení činnosti a racionalizaci odhadlo, že v letech 1999 až 2001 by mohlo být dosaženo úspor ve výši přibližně 105,9 milionu DKK. Jednalo se o tato opatření ke snížení nákladů:






  — | úspory týkající se státních zaměstnanců v důsledku změny statutu ze státních zaměstnanců na zaměstnance s běžnou pracovní smlouvou, |
| --- | --- | --- |

(102)

Jak vyplývá z tabulky, provozní rozpočty pro oblasti autobusové dopravní obslužnosti a pokrytí režijních nákladů ukázaly celkový deficit ve výši 103,2 milionu DKK. Vedení společnosti v dubnu 1999 na základě již realizovaných nebo plánovaných opatření ke zjednodušení činnosti a racionalizaci odhadlo, že v letech 1999 až 2001 by mohlo být dosaženo úspor ve výši přibližně 105,9 milionu DKK. Jednalo se o tato opatření ke snížení nákladů:

—

úspory týkající se státních zaměstnanců v důsledku změny statutu ze státních zaměstnanců na zaměstnance s běžnou pracovní smlouvou,

| — | snížení výplaty dávek nemocenského pojištění, |
| --- | --- |

—

snížení výplaty dávek nemocenského pojištění,

| — | zlepšení logistiky mezi státními zaměstnanci, |
| --- | --- |

—

zlepšení logistiky mezi státními zaměstnanci,

| — | zlepšené plánování pracovních směn, |
| --- | --- |

—

zlepšené plánování pracovních směn,

| — | snížení počtu administrativních pracovníků, |
| --- | --- |

—

snížení počtu administrativních pracovníků,

| — | snížení nákladů na údržbu, |
| --- | --- |

—

snížení nákladů na údržbu,

| — | Snížení nákladů na nákup, |
| --- | --- |

—

Snížení nákladů na nákup,

| — | restrukturalizace ústředí. |
| --- | --- |

—

restrukturalizace ústředí.

| (103) | Předpokládané úspory nebyly rozděleny podle jednotlivých oblastí autobusové dopravní obslužnosti, ale správní rada podle dotyčné zprávy předpokládala, že velmi podstatné části úspor by mohlo být dosaženo v oblasti Kodaně. |
| --- | --- |

(103)

Předpokládané úspory nebyly rozděleny podle jednotlivých oblastí autobusové dopravní obslužnosti, ale správní rada podle dotyčné zprávy předpokládala, že velmi podstatné části úspor by mohlo být dosaženo v oblasti Kodaně.

| (104) | Ve třech sděleních vypracovaných společností Kromann a Münter se uvádí, že právní firma a účetní prozkoumali ziskovost reprezentativního výběru smluv společnosti s cílem posoudit provoz společnosti a že na základě tohoto šetření bylo považováno za nezbytné vytvořit další rezervu ve výši přibližně 65 milionů DKK na pokrytí ztrátových smluv po zbytek lhůty jejich platnosti. Základní kapitál společnosti tudíž činil 47 milionů DKK. Bylo tedy očividné, že společnost nemůže splnit podmínky svých úvěrových smluv a že roční účetní závěrku nebude možno předložit bez výhrad účetních týkajících se pokračování v činnosti, pokud se situace významně nezmění. |
| --- | --- |

(104)

Ve třech sděleních vypracovaných společností Kromann a Münter se uvádí, že právní firma a účetní prozkoumali ziskovost reprezentativního výběru smluv společnosti s cílem posoudit provoz společnosti a že na základě tohoto šetření bylo považováno za nezbytné vytvořit další rezervu ve výši přibližně 65 milionů DKK na pokrytí ztrátových smluv po zbytek lhůty jejich platnosti. Základní kapitál společnosti tudíž činil 47 milionů DKK. Bylo tedy očividné, že společnost nemůže splnit podmínky svých úvěrových smluv a že roční účetní závěrku nebude možno předložit bez výhrad účetních týkajících se pokračování v činnosti, pokud se situace významně nezmění.

| (105) | Podle názoru poradce by rekonstrukce společnosti vyžadovala kapitálovou injekci v řádu 300 milionů DKK. Tato částka byla zdůvodněna takto:






  — | požadavek kapitálové přiměřenosti v různých smlouvách o bankovních úvěrech by se dne 31. prosince 1999 zvýšily z 10 % na 20 %, což by znamenalo potřebu navýšení kapitálu (23), |
| --- | --- | --- |

(105)

Podle názoru poradce by rekonstrukce společnosti vyžadovala kapitálovou injekci v řádu 300 milionů DKK. Tato částka byla zdůvodněna takto:

—

požadavek kapitálové přiměřenosti v různých smlouvách o bankovních úvěrech by se dne 31. prosince 1999 zvýšily z 10 % na 20 %, což by znamenalo potřebu navýšení kapitálu (23),

| — | navýšení kapitálu v této částce by vedlo k vhodnému poměru zadluženosti k vlastnímu kapitálu. |
| --- | --- |

—

navýšení kapitálu v této částce by vedlo k vhodnému poměru zadluženosti k vlastnímu kapitálu.

| (106) | Kapitálová injekce v uvedené výši by podle názoru poradce umožnila vyřešit finanční situaci společnosti. |
| --- | --- |

(106)

Kapitálová injekce v uvedené výši by podle názoru poradce umožnila vyřešit finanční situaci společnosti.

| (107) | Souběžně s přípravou prodeje společnosti Combus společnosti Arriva dánská vláda požádala společnost Arriva, aby pro společnost Combus vypracovala plán podnikatelské činnosti a restrukturalizace. V lednu 2001 předložila dánská vláda tento plán restrukturalizace Komisi. Předložení se odehrálo ve dvou fázích, 8. a 23. ledna 2001. Tato předložení tvořila součást probíhajícího řízení ve věci NN 127/00, které nakonec vedlo přijetí původního rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(107)

Souběžně s přípravou prodeje společnosti Combus společnosti Arriva dánská vláda požádala společnost Arriva, aby pro společnost Combus vypracovala plán podnikatelské činnosti a restrukturalizace. V lednu 2001 předložila dánská vláda tento plán restrukturalizace Komisi. Předložení se odehrálo ve dvou fázích, 8. a 23. ledna 2001. Tato předložení tvořila součást probíhajícího řízení ve věci NN 127/00, které nakonec vedlo přijetí původního rozhodnutí Komise.

| (108) | Tento plán restrukturalizace je tvořen následujícími prvky:






  — | studií trhu, |
| --- | --- | --- |

(108)

Tento plán restrukturalizace je tvořen následujícími prvky:

—

studií trhu,

| — | podrobným popisem všech okolností, které vedly k vážným finančním potížím společnosti Combus, |
| --- | --- |

—

podrobným popisem všech okolností, které vedly k vážným finančním potížím společnosti Combus,

| — | podrobným popisem všech plánovaných změn, které mají zajistit, že bude společnost schopna vlastními silami krýt veškeré své náklady, mimo jiné splátky a finanční náklady, a po dokončení procesu restrukturalizace čelit konkurenci, |
| --- | --- |

—

podrobným popisem všech plánovaných změn, které mají zajistit, že bude společnost schopna vlastními silami krýt veškeré své náklady, mimo jiné splátky a finanční náklady, a po dokončení procesu restrukturalizace čelit konkurenci,

| — | podrobným popisem financování restrukturalizace. |
| --- | --- |

—

podrobným popisem financování restrukturalizace.

| (109) | Stude trhu uvádí, že dánský trh autobusové dopravy se stabilizoval po deregulaci zahájené v 90. letech minulého století. |
| --- | --- |

(109)

Stude trhu uvádí, že dánský trh autobusové dopravy se stabilizoval po deregulaci zahájené v 90. letech minulého století.

| (110) | Ceny za poskytování služeb autobusové dopravy v letech 1990 až 1997 trvale klesaly. Tento vývoj lze nejspíše zdůvodnit otevřením trhu, které začalo počátkem 90. let. Nejnižší úrovně dosáhly ceny pravděpodobně v roce 1997; od té doby se již ceny vzpamatovaly a vykazují mírný, avšak pravidelný růst. |
| --- | --- |

(110)

Ceny za poskytování služeb autobusové dopravy v letech 1990 až 1997 trvale klesaly. Tento vývoj lze nejspíše zdůvodnit otevřením trhu, které začalo počátkem 90. let. Nejnižší úrovně dosáhly ceny pravděpodobně v roce 1997; od té doby se již ceny vzpamatovaly a vykazují mírný, avšak pravidelný růst.

| (111) | Na celém dánském trhu veřejné autobusové dopravy v roce 1999 dominovali čtyři velcí provozovatelé. Společně jsou tito čtyři provozovatelé držiteli přibližně dvou třetin smluv zadávaných ve veřejných soutěžích (24). |
| --- | --- |

(111)

Na celém dánském trhu veřejné autobusové dopravy v roce 1999 dominovali čtyři velcí provozovatelé. Společně jsou tito čtyři provozovatelé držiteli přibližně dvou třetin smluv zadávaných ve veřejných soutěžích (24).

| (112) | Podle zprávy dánského úřadu pro hospodářskou soutěž z roku 2000, na kterou tato studie trhu odkazuje, není pravděpodobné, že by byl dánský trh autobusové dopravy charakterizován převisem kapacity. Vzhledem k tomu, že regionální a místní orgány dotují autobusové linky v rozsahu více než 50 %, nabídne provozovatel autobusovou dopravu jen v případě, že zvítězí ve výběrovém řízení. Provozovatel tudíž uzavře smlouvu ohledně množství autobusů a jejich řidičů nezbytného k provozování autobusové dopravy teprve poté, až na základě veřejné soutěže získá smlouvu o poskytování veřejné služby. |
| --- | --- |

(112)

Podle zprávy dánského úřadu pro hospodářskou soutěž z roku 2000, na kterou tato studie trhu odkazuje, není pravděpodobné, že by byl dánský trh autobusové dopravy charakterizován převisem kapacity. Vzhledem k tomu, že regionální a místní orgány dotují autobusové linky v rozsahu více než 50 %, nabídne provozovatel autobusovou dopravu jen v případě, že zvítězí ve výběrovém řízení. Provozovatel tudíž uzavře smlouvu ohledně množství autobusů a jejich řidičů nezbytného k provozování autobusové dopravy teprve poté, až na základě veřejné soutěže získá smlouvu o poskytování veřejné služby.

| (113) | Zpráva dánského úřadu pro hospodářskou soutěž také konstatuje, že překážky vstupu na tento trh jsou nízké, a to díky dvěma faktorům:






  — | Za prvé jsou všechny smlouvy o poskytování veřejné služby každých pět let předmětem výběrového řízení. Každý rok tudíž přibližně o 20 % trhu mohou bojovat nově vstupující podnikatelské subjekty. |
| --- | --- | --- |

(113)

Zpráva dánského úřadu pro hospodářskou soutěž také konstatuje, že překážky vstupu na tento trh jsou nízké, a to díky dvěma faktorům:

—

Za prvé jsou všechny smlouvy o poskytování veřejné služby každých pět let předmětem výběrového řízení. Každý rok tudíž přibližně o 20 % trhu mohou bojovat nově vstupující podnikatelské subjekty.

| — | Za druhé nejsou autobusy ani pracovní síly příliš nákladné a lze je na dánském trhu snadno nalézt. |
| --- | --- |

—

Za druhé nejsou autobusy ani pracovní síly příliš nákladné a lze je na dánském trhu snadno nalézt.

| (114) | Dánský úřad pro hospodářskou soutěž proto dospěl k závěru, že trh je charakterizován značnou kupní silou, přičemž tento závěr je doložen cenovým vývojem po deregulaci dánského trhu autobusové dopravy. |
| --- | --- |

(114)

Dánský úřad pro hospodářskou soutěž proto dospěl k závěru, že trh je charakterizován značnou kupní silou, přičemž tento závěr je doložen cenovým vývojem po deregulaci dánského trhu autobusové dopravy.

| (115) | Podrobný popis všech okolností, které vedly k vážným finančním obtížím společnosti Combus ukazuje, že její finanční problémy byly způsobeny její agresivní politikou rozšiřování podílu na dánském trhu autobusové dopravy, zejména v oblasti Kodaně. Společnost Combus získala smlouvy za příliš nízké ceny, což vedlo k finančním problémům. V důsledku této expanzivní politiky začala společnost Combus provozovat velký počet ztrátových služeb autobusové dopravy (25). |
| --- | --- |

(115)

Podrobný popis všech okolností, které vedly k vážným finančním obtížím společnosti Combus ukazuje, že její finanční problémy byly způsobeny její agresivní politikou rozšiřování podílu na dánském trhu autobusové dopravy, zejména v oblasti Kodaně. Společnost Combus získala smlouvy za příliš nízké ceny, což vedlo k finančním problémům. V důsledku této expanzivní politiky začala společnost Combus provozovat velký počet ztrátových služeb autobusové dopravy (25).

| (116) | Ve sdělení ze dne 8. ledna 2001 jsou mimo jiné uvedena i opatření, která hodlala společnost Arriva přijmout, a příspěvky, které chtěla poskytnout v souvislosti koupí společnosti Combus. |
| --- | --- |

(116)

Ve sdělení ze dne 8. ledna 2001 jsou mimo jiné uvedena i opatření, která hodlala společnost Arriva přijmout, a příspěvky, které chtěla poskytnout v souvislosti koupí společnosti Combus.

| (117) | Co se týče podrobného popisu plánovaných změn, plán restrukturalizace nastiňuje 6 opatření ke snížení nákladů, která má společnost Arriva přijmout po koupi společnosti Combus. Plán restrukturalizace také předpokládá vzrůst nákladů na údržbu a paliva, jakož i některé mimořádné výdaje týkající se restrukturalizace společnosti Combus. |
| --- | --- |

(117)

Co se týče podrobného popisu plánovaných změn, plán restrukturalizace nastiňuje 6 opatření ke snížení nákladů, která má společnost Arriva přijmout po koupi společnosti Combus. Plán restrukturalizace také předpokládá vzrůst nákladů na údržbu a paliva, jakož i některé mimořádné výdaje týkající se restrukturalizace společnosti Combus.

| (118) | Co se týče nastíněných změn, dělí se příslušné náklady na provozní, finanční a mimořádné výdaje týkající se restrukturalizace společnosti Combus. |
| --- | --- |

(118)

Co se týče nastíněných změn, dělí se příslušné náklady na provozní, finanční a mimořádné výdaje týkající se restrukturalizace společnosti Combus.

| (119) | Tabulka 7 poskytuje stručný přehled zvýšení a snížení provozních nákladů.
  Tabulka 7
  Zvýšení a snížení předpokládaných provozních nákladů (ročně)






  (v milionech DKK) |
| --- | --- |
| Zvýšení nákladů |
| Zvýšení nákladů na údržbu | –28,0 |
| Zvýšení cen paliv | –3,0 |
| | –31,0 |
| Snížení nákladů |
| Snížení výplaty dávek nemocenského pojištění | 3,5 |
| Snížení nákladů na opravy | 7,0 |
| Snížení nákladů na pojištění | 2,0 |
| Uzavření a odprodej provozoven | 3,0 |
| Sloučení ústředí | 39,0 |
| | +54,5 |
| Čistý roční vliv | +23,5 |
| Zdroj: Arriva. |

(119)

Tabulka 7 poskytuje stručný přehled zvýšení a snížení provozních nákladů.

Tabulka 7

Zvýšení a snížení předpokládaných provozních nákladů (ročně)

(v milionech DKK)

Zvýšení nákladů

Zvýšení nákladů na údržbu

–28,0

Zvýšení cen paliv

–3,0

–31,0

Snížení nákladů

Snížení výplaty dávek nemocenského pojištění

3,5

Snížení nákladů na opravy

7,0

Snížení nákladů na pojištění

2,0

Uzavření a odprodej provozoven

3,0

Sloučení ústředí

39,0

+54,5

Čistý roční vliv

+23,5

Zdroj: Arriva.

| (120) | Jak je uvedeno v Tabulce 7, celkové provozní náklady se sníží díky omezení počtu dní, kdy zaměstnanci čerpají dávky nemocenského pojištění, omezením nákladů na opravy autobusů, nákladů na pojištění, správních nákladů a odprodejem nadbytečné infrastruktury. |
| --- | --- |

(120)

Jak je uvedeno v Tabulce 7, celkové provozní náklady se sníží díky omezení počtu dní, kdy zaměstnanci čerpají dávky nemocenského pojištění, omezením nákladů na opravy autobusů, nákladů na pojištění, správních nákladů a odprodejem nadbytečné infrastruktury.

| (121) | Co se týče počtu dnů, kdy zaměstnanci čerpají dávky nemocenského pojištění, plán restrukturalizace potvrzuje, že zaměstnanci společnosti Combus jsou nemocní častěji než zaměstnanci společnosti Arriva. Společnost Arriva hodlá zavést své vlastní postupy sledování zaměstnanců s vysokou nemocností. Společnost Arriva očekává, že tím sníží náklady až o 3,5 milionu DKK. |
| --- | --- |

(121)

Co se týče počtu dnů, kdy zaměstnanci čerpají dávky nemocenského pojištění, plán restrukturalizace potvrzuje, že zaměstnanci společnosti Combus jsou nemocní častěji než zaměstnanci společnosti Arriva. Společnost Arriva hodlá zavést své vlastní postupy sledování zaměstnanců s vysokou nemocností. Společnost Arriva očekává, že tím sníží náklady až o 3,5 milionu DKK.

| (122) | Co se týče omezení nákladů na opravy autobusů a na pojištění, společnost Arriva hodlá zavést své vlastní postupy a pojistné smlouvy za účelem snížení nákladů společnosti Combus v těchto oblastech. Společnost Arriva očekává, že tím sníží náklady na pojištění zaměstnanců až o 2 miliony DKK a na pojištění vozidel až o 7 milionů DKK. |
| --- | --- |

(122)

Co se týče omezení nákladů na opravy autobusů a na pojištění, společnost Arriva hodlá zavést své vlastní postupy a pojistné smlouvy za účelem snížení nákladů společnosti Combus v těchto oblastech. Společnost Arriva očekává, že tím sníží náklady na pojištění zaměstnanců až o 2 miliony DKK a na pojištění vozidel až o 7 milionů DKK.

| (123) | Co se týče omezení správních nákladů, společnost Arriva očekává, že sloučení ústředí obou firem přinese od roku 2002 snížení nákladů ve výši 39 milionů DKK. |
| --- | --- |

(123)

Co se týče omezení správních nákladů, společnost Arriva očekává, že sloučení ústředí obou firem přinese od roku 2002 snížení nákladů ve výši 39 milionů DKK.

| (124) | A konečně společnost Arriva hodlá prodat čtyři depa, která budou po sloučení obou firem nadbytečná. Společnost Arriva předpokládá, že tím sníží náklady o 3 miliony DKK ročně. Celkové snížení nákladů předpokládané společností Arriva bude činit 54,5 milionů DKK ročně. |
| --- | --- |

(124)

A konečně společnost Arriva hodlá prodat čtyři depa, která budou po sloučení obou firem nadbytečná. Společnost Arriva předpokládá, že tím sníží náklady o 3 miliony DKK ročně. Celkové snížení nákladů předpokládané společností Arriva bude činit 54,5 milionů DKK ročně.

| (125) | Společnost Arriva nicméně předpokládá zvýšení nákladů na údržbu. Podle informací poskytnutých společností Combus, dosahovaly v roce 2000 náklady na údržbu 70 tisíc DKK na jeden autobus. Společnost Arriva předpokládá zvýšení této částky na 120 tisíc DKK na každý městský autobus a na 80 tisíc DKK na každý autobus pro regionální dopravu, čímž se zvýší náklady na údržbu o 28 milionů DKK. Společnost Arriva kromě toho předpokládá zvýšení nákladů na paliva o 3 miliony DKK ročně. |
| --- | --- |

(125)

Společnost Arriva nicméně předpokládá zvýšení nákladů na údržbu. Podle informací poskytnutých společností Combus, dosahovaly v roce 2000 náklady na údržbu 70 tisíc DKK na jeden autobus. Společnost Arriva předpokládá zvýšení této částky na 120 tisíc DKK na každý městský autobus a na 80 tisíc DKK na každý autobus pro regionální dopravu, čímž se zvýší náklady na údržbu o 28 milionů DKK. Společnost Arriva kromě toho předpokládá zvýšení nákladů na paliva o 3 miliony DKK ročně.

| (126) | Co se týče očekávaného omezení finančních nákladů, společnost Arriva je smluvně vázána uhradit celý zbývající dluh společnosti Combus jejím soukromým věřitelům. |
| --- | --- |

(126)

Co se týče očekávaného omezení finančních nákladů, společnost Arriva je smluvně vázána uhradit celý zbývající dluh společnosti Combus jejím soukromým věřitelům.

| (127) | V této souvislosti smlouva o prodeji předpokládá, že dánský stát a soukromí komerční věřitelé společnosti Combus částečně odepíší její dluh před jejím prodejem společnosti Arriva, takže podniku zůstane dluh ve výši 208 milionů DKK. Společnost Arriva musí po koupi tento zbývající dluh okamžitě uhradit. |
| --- | --- |

(127)

V této souvislosti smlouva o prodeji předpokládá, že dánský stát a soukromí komerční věřitelé společnosti Combus částečně odepíší její dluh před jejím prodejem společnosti Arriva, takže podniku zůstane dluh ve výši 208 milionů DKK. Společnost Arriva musí po koupi tento zbývající dluh okamžitě uhradit.

| (128) | Plán restrukturalizace předpokládá, že společnost Arriva tyto prostředky vypůjčené od soukromých věřitelů nahradí úvěrem v rámci vlastní firemní skupiny. Roční platby úroků z tohoto úvěru v rámci vlastní firemní skupiny činí 13,5 milionu DKK. |
| --- | --- |

(128)

Plán restrukturalizace předpokládá, že společnost Arriva tyto prostředky vypůjčené od soukromých věřitelů nahradí úvěrem v rámci vlastní firemní skupiny. Roční platby úroků z tohoto úvěru v rámci vlastní firemní skupiny činí 13,5 milionu DKK.

| (129) | Co se týče mimořádných nákladů týkajících se restrukturalizace společnosti Combus, společnost Arriva odhaduje, že budou činit 35,6 milionu DKK za období let 2001 až 2002. Přibližně 15 milionů DKK souvisí s nezbytným propouštěním za účelem snížení celkových výdajů (26). Zbývající částka souvisí s integrací informačních systémů příslušných společností (5 milionů DKK), s nákupem nových stejnokrojů pro řidiče autobusů (7,2 milionu DKK), s právními a hospodářskými výdaji týkajícími se sloučení obou společností a restrukturalizace (7 milionů DKK) a konečně s dalšími drobnými výdaji (2,5 milionu DKK). |
| --- | --- |

(129)

Co se týče mimořádných nákladů týkajících se restrukturalizace společnosti Combus, společnost Arriva odhaduje, že budou činit 35,6 milionu DKK za období let 2001 až 2002. Přibližně 15 milionů DKK souvisí s nezbytným propouštěním za účelem snížení celkových výdajů (26). Zbývající částka souvisí s integrací informačních systémů příslušných společností (5 milionů DKK), s nákupem nových stejnokrojů pro řidiče autobusů (7,2 milionu DKK), s právními a hospodářskými výdaji týkajícími se sloučení obou společností a restrukturalizace (7 milionů DKK) a konečně s dalšími drobnými výdaji (2,5 milionu DKK).

| (130) | Společnost Arriva také hodlá omezit náklady postupným ukončením platnosti všech ztrátových smluv společnosti Combus. Kromě toho společnost Arriva navrhuje vytvořit reservy v souvislosti s vypršením platnosti smluv v oblasti Kodaně a Aalborgu, vzhledem k nebezpečí, že tyto městské autobusy nebude možno používat k dopravní obsluze jiných linek, jelikož jsou buď zastaralé (v případě Kodaně bude rezerva činit 45 milionů DKK) nebo příliš specifické, než aby mohly být používány v jiném městě (v případě Aalborgu bude rezerva činit 18 milionů DKK). |
| --- | --- |

(130)

Společnost Arriva také hodlá omezit náklady postupným ukončením platnosti všech ztrátových smluv společnosti Combus. Kromě toho společnost Arriva navrhuje vytvořit reservy v souvislosti s vypršením platnosti smluv v oblasti Kodaně a Aalborgu, vzhledem k nebezpečí, že tyto městské autobusy nebude možno používat k dopravní obsluze jiných linek, jelikož jsou buď zastaralé (v případě Kodaně bude rezerva činit 45 milionů DKK) nebo příliš specifické, než aby mohly být používány v jiném městě (v případě Aalborgu bude rezerva činit 18 milionů DKK).

| (131) | Plán restrukturalizace předpokládá, že díky opatřením přijatým společností Arriva obnoví společnost Combus svou hospodářskou životaschopnost od roku 2006. V tabulce 8 jsou uvedeny prognózy obratu a zisků/ztrát společnosti Combus na období let 2000 až 2007.
  Tabulka 8
  Prognózy obratu a zisků/ztrát na období let 2000 až 2007













  (v milionech DKK) |
| --- | --- |
| Rok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Obrat | 1 089 | 1 055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Zisk/Ztráta | – 118 | –66 | –59 | –53 | –43 | –21 | +6 | +2 |

(131)

Plán restrukturalizace předpokládá, že díky opatřením přijatým společností Arriva obnoví společnost Combus svou hospodářskou životaschopnost od roku 2006. V tabulce 8 jsou uvedeny prognózy obratu a zisků/ztrát společnosti Combus na období let 2000 až 2007.

Tabulka 8

Prognózy obratu a zisků/ztrát na období let 2000 až 2007

(v milionech DKK)

Rok

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Obrat

1 089

1 055

934

824

696

440

206

60

Zisk/Ztráta

– 118

–66

–59

–53

–43

–21

+6

+2

| (132) | Prostředky na financování restrukturalizace budou získány:






  — | z restrukturalizační podpory poskytnuté dánskou vládou, |
| --- | --- | --- |

(132)

Prostředky na financování restrukturalizace budou získány:

—

z restrukturalizační podpory poskytnuté dánskou vládou,

| — | restrukturalizací dluhu společnosti Combus a |
| --- | --- |

—

restrukturalizací dluhu společnosti Combus a

| — | z vlastního příspěvku společností Combus a Arriva. |
| --- | --- |

—

z vlastního příspěvku společností Combus a Arriva.

| (133) | Podrobnosti o příspěvku od dánské vlády jsou vysvětleny v popisu procesu privatizace uvedeném výše. Tabulka s přehledem příspěvků je uvedena v následujícím oddílu. |
| --- | --- |

(133)

Podrobnosti o příspěvku od dánské vlády jsou vysvětleny v popisu procesu privatizace uvedeném výše. Tabulka s přehledem příspěvků je uvedena v následujícím oddílu.

| (134) | Příspěvek soukromých věřitelů společnosti Combus spočíval v odepsání dluhů ve výši 100 milionů DKK. |
| --- | --- |

(134)

Příspěvek soukromých věřitelů společnosti Combus spočíval v odepsání dluhů ve výši 100 milionů DKK.

| (135) | Vlastní příspěvek společností Combus a Arriva spočíval v těchto prvcích:
  Arriva






  — | úhrada zbývajících úvěrů ihned po koupi, |
| --- | --- | --- |

(135)

Vlastní příspěvek společností Combus a Arriva spočíval v těchto prvcích:

Arriva

—

úhrada zbývajících úvěrů ihned po koupi,

| — | přímý příspěvek na restrukturalizační náklady ve výši 33,6 milionu DKK, |
| --- | --- |

—

přímý příspěvek na restrukturalizační náklady ve výši 33,6 milionu DKK,

| — | prodej 50 % společnosti Combus společnosti Connex za cenu 113,9 milionu DKK, |
| --- | --- |

—

prodej 50 % společnosti Combus společnosti Connex za cenu 113,9 milionu DKK,

| — | kupní cena 100 DKK. |
| --- | --- |

—

kupní cena 100 DKK.

Combus

| — | úspory předpokládané v plánu restrukturalizace, vysvětlené výše. |
| --- | --- |

—

úspory předpokládané v plánu restrukturalizace, vysvětlené výše.

2.1.4   SOUHRN FINANČNÍ PODPORY DÁNSKÉHO STÁTU SPOLEČNOSTI COMBUS

| (136) | V tabulce 11 původního rozhodnutí a v 68. bodu odůvodnění a tabulce 8 v rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise shrnula prostředky poskytnuté dánským státem společnosti Combus na restrukturalizační opatření. Je zde očividný rozpor v údajích, což vysvětluje skutečnost, že tabulka 7 v původním rozhodnutí vyjadřuje částky v čisté současné hodnotě v roce 2001, zatímco Tabulka 8 rozhodnutí o zahájení úředního postupu vyjadřuje částky v reálných číslech. |
| --- | --- |

(136)

V tabulce 11 původního rozhodnutí a v 68. bodu odůvodnění a tabulce 8 v rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise shrnula prostředky poskytnuté dánským státem společnosti Combus na restrukturalizační opatření. Je zde očividný rozpor v údajích, což vysvětluje skutečnost, že tabulka 7 v původním rozhodnutí vyjadřuje částky v čisté současné hodnotě v roce 2001, zatímco Tabulka 8 rozhodnutí o zahájení úředního postupu vyjadřuje částky v reálných číslech.

| (137) | Dánská vláda ve svých připomínkách upozornila Komisi na skutečnost, že částka 100 milionů DKK je v tabulce 8 rozhodnutí o zahájení úředního postupu uvedena dvakrát, což je zavádějící, protože společnost Combus tuto částku obdržela jen jednou (27). Komise vzhledem k této připomínce dánské vlády tabulku upravila, jak je vidět v tabulce 9 níže.
  Tabulka 9
  Opravený souhrn finanční podpory dánského státu poskytnuté společnosti Combus, v reálných číslech







  Typ podpory | Rok | Částka
  (v mil. DKK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rezerva v počátečním účetnictví na státní zaměstnance (tato platba je schválena částí původního rozhodnutí, jejíž právoplatnost potvrdil SPS) | 1995 | 140 |
| Jednorázová platba státním zaměstnancům za změnu statutu (tato platba je schválena částí původního rozhodnutí, jejíž právoplatnost potvrdil SPS) | 1999 | 100 |
| Navýšení kapitálu | 1999 | 200 |
| Podřízený úvěr
  (Tento podřízený úvěr byl odepsán v roce 2001) | 1999 | 100 |
| Navýšení kapitálu | 2001 | 140 |
| Záruky (viz podrobný popis pod Tabulkou 9) | 2001 a násl. | 37,1 |
| Celkem | 1995 až 2001 | 717,1 |

(137)

Dánská vláda ve svých připomínkách upozornila Komisi na skutečnost, že částka 100 milionů DKK je v tabulce 8 rozhodnutí o zahájení úředního postupu uvedena dvakrát, což je zavádějící, protože společnost Combus tuto částku obdržela jen jednou (27). Komise vzhledem k této připomínce dánské vlády tabulku upravila, jak je vidět v tabulce 9 níže.

Tabulka 9

Opravený souhrn finanční podpory dánského státu poskytnuté společnosti Combus, v reálných číslech

Typ podpory

Rok

Částka

(v mil. DKK)

Rezerva v počátečním účetnictví na státní zaměstnance (tato platba je schválena částí původního rozhodnutí, jejíž právoplatnost potvrdil SPS)

1995

140

Jednorázová platba státním zaměstnancům za změnu statutu (tato platba je schválena částí původního rozhodnutí, jejíž právoplatnost potvrdil SPS)

1999

100

Navýšení kapitálu

1999

200

Podřízený úvěr

(Tento podřízený úvěr byl odepsán v roce 2001)

1999

100

Navýšení kapitálu

2001

140

Záruky (viz podrobný popis pod Tabulkou 9)

2001 a násl.

37,1

Celkem

1995 až 2001

717,1

| (138) | V tabulce 8 rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise uvedla maximální částku záruk poskytnutých v roce 2001 v souvislosti s uzavřením smlouvy o prodeji se společností Arriva. |
| --- | --- |

(138)

V tabulce 8 rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise uvedla maximální částku záruk poskytnutých v roce 2001 v souvislosti s uzavřením smlouvy o prodeji se společností Arriva.

| (139) | V tabulce 10 níže Komise kromě maximálního krytí uvádí pro informaci také skutečné částky vyplacené v souvislosti se zárukami na konci února 2005.
  Tabulka 10
  Souhrn nároků a plateb z poskytnutých záruk







  Záruka | Maximální krytí | Vyplacená částka |
| --- | --- | --- | --- |
| Ekologické náklady | 22,5 milionu DKK | Žádné platby |
| Snížení základního kapitálu | 35,5 milionu DKK | 20,5 milionu DKK |
| Další závazky v souvislosti se zárukou na základní kapitál | 0,9 milionu DKK | 0,9 milionu DKK |
| Daňové požadavky z období před převodem společnosti Combus | Neomezené | Byly předloženy pohledávky ve výši 6,2 milionu DKK (aktuální případ u národního daňového soudu) |
| Ztráty v důsledku toho, že společnost dříve měla státní zaměstnance | Neomezené | Žádné pohledávky ani platby |
| Ztráty v souvislosti s prodejem společnosti Combus International (Comfort Bus Danmark A/S) | Neomezené | 9,5 milionu DKK (částečná úhrada výplaty dividend od společnosti Comfort Bus Denmark A/S u/k) |
| Případné ztráty v souvislosti s auditem ve společnosti Combus A/S | Neomezené | Žádné pohledávky ani platby |
| Celkem | | 37,1 milionu DKK |

(139)

V tabulce 10 níže Komise kromě maximálního krytí uvádí pro informaci také skutečné částky vyplacené v souvislosti se zárukami na konci února 2005.

Tabulka 10

Souhrn nároků a plateb z poskytnutých záruk

Záruka

Maximální krytí

Vyplacená částka

Ekologické náklady

22,5 milionu DKK

Žádné platby

Snížení základního kapitálu

35,5 milionu DKK

20,5 milionu DKK

Další závazky v souvislosti se zárukou na základní kapitál

0,9 milionu DKK

0,9 milionu DKK

Daňové požadavky z období před převodem společnosti Combus

Neomezené

Byly předloženy pohledávky ve výši 6,2 milionu DKK (aktuální případ u národního daňového soudu)

Ztráty v důsledku toho, že společnost dříve měla státní zaměstnance

Neomezené

Žádné pohledávky ani platby

Ztráty v souvislosti s prodejem společnosti Combus International (Comfort Bus Danmark A/S)

Neomezené

9,5 milionu DKK (částečná úhrada výplaty dividend od společnosti Comfort Bus Denmark A/S u/k)

Případné ztráty v souvislosti s auditem ve společnosti Combus A/S

Neomezené

Žádné pohledávky ani platby

Celkem

37,1 milionu DKK

| (140) | Dvě předchozí tabulky lze shrnout takto:
  Tabulka 11
  Shrnutí státní podpory







  Opatření a rok | Částka
  (v mil. DKK) | Poznámka |
| --- | --- | --- | --- |
| Navýšení kapitálu, 1999 | 200 | |
| Podřízený úvěr, 1999 | 100 | Odepsán v roce 2001 |
| Navýšení kapitálu, 2001 | 140 | |
| Celková částka vyplacená ze záruk, 2001 | 37,1 | Maximální povolená částka omezených záruk činila 58,9 milionu DKK, z čehož bylo vyčerpáno 21,4 milionu DKK; z neomezených záruk bylo vyčerpáno celkem 15,7 milionu DKK |
| Celkem za rok 1999 | 300 | Vyjádřeno v reálných číslech roku 1999 |
| Celkem za rok 2001 | 177,1 | Vyjádřeno v reálných číslech roku 2001 |

(140)

Dvě předchozí tabulky lze shrnout takto:

Tabulka 11

Shrnutí státní podpory

Opatření a rok

Částka

(v mil. DKK)

Poznámka

Navýšení kapitálu, 1999

200

Podřízený úvěr, 1999

100

Odepsán v roce 2001

Navýšení kapitálu, 2001

140

Celková částka vyplacená ze záruk, 2001

37,1

Maximální povolená částka omezených záruk činila 58,9 milionu DKK, z čehož bylo vyčerpáno 21,4 milionu DKK; z neomezených záruk bylo vyčerpáno celkem 15,7 milionu DKK

Celkem za rok 1999

300

Vyjádřeno v reálných číslech roku 1999

Celkem za rok 2001

177,1

Vyjádřeno v reálných číslech roku 2001

| (141) | Výše uvedená čísla se mírně liší jak od údajů v Tabulce 7 původního rozhodnutí, tak i od údajů v rozhodnutí o zahájení úředního postupu. Tyto odchylky vysvětluje skutečnosti, že v původním rozhodnutí byla čísla převedena na čistou současnou hodnotu v roce 2001 a jak původní rozhodnutí, tak i rozhodnutí o zahájení úředního postupu nebyla jednotná, co se týče výpočtu peněžní hodnoty záruk. |
| --- | --- |

(141)

Výše uvedená čísla se mírně liší jak od údajů v Tabulce 7 původního rozhodnutí, tak i od údajů v rozhodnutí o zahájení úředního postupu. Tyto odchylky vysvětluje skutečnosti, že v původním rozhodnutí byla čísla převedena na čistou současnou hodnotu v roce 2001 a jak původní rozhodnutí, tak i rozhodnutí o zahájení úředního postupu nebyla jednotná, co se týče výpočtu peněžní hodnoty záruk.

2.1.5   VÝVOJ SPOLEČNOSTI ARRIVA/COMBUS PO PRIVATIZACI

| (142) | Poté, co byla dne 2. dubna 2001 uzavřena smlouva o prodeji akcií (28), pokračovala společnost Arriva takto:






  — | Společnost Combus se stala 100 % dceřinou společností firmy Arriva. |
| --- | --- | --- |

(142)

Poté, co byla dne 2. dubna 2001 uzavřena smlouva o prodeji akcií (28), pokračovala společnost Arriva takto:

—

Společnost Combus se stala 100 % dceřinou společností firmy Arriva.

| — | Smlouvou ze dne 11. dubna 2001 získala společnost Arriva Scandinavia a/s, další 100 % dceřiná společnost firmy Arriva, od společnosti Combus aktiva a finanční závazky výměnou za jednu akcii společnosti Arriva Scandinavia, která má nominální hodnotu 1 000 DKK. Aktiva a pasiva zahrnutá do této smlouvy jsou uvedena a blíže specifikována ve smlouvě o prodeji. Patří do nich veškerá aktiva a pasiva uvedená k danému dni v účetnictví společnosti Combus. |
| --- | --- |

—

Smlouvou ze dne 11. dubna 2001 získala společnost Arriva Scandinavia a/s, další 100 % dceřiná společnost firmy Arriva, od společnosti Combus aktiva a finanční závazky výměnou za jednu akcii společnosti Arriva Scandinavia, která má nominální hodnotu 1 000 DKK. Aktiva a pasiva zahrnutá do této smlouvy jsou uvedena a blíže specifikována ve smlouvě o prodeji. Patří do nich veškerá aktiva a pasiva uvedená k danému dni v účetnictví společnosti Combus.

| — | Dne 1. května 2001, bylo 50 % aktiv (tzn. smluv, autobusů a infrastruktury) vlastněných společností Combus v okamžiku jejího prodeje společnosti Arriva, převedenou společností Arriva Scandinavia A/S na společnost Connex za cenu 113,9 milionu DKK (viz podrobné vysvětlení výše). |
| --- | --- |

—

Dne 1. května 2001, bylo 50 % aktiv (tzn. smluv, autobusů a infrastruktury) vlastněných společností Combus v okamžiku jejího prodeje společnosti Arriva, převedenou společností Arriva Scandinavia A/S na společnost Connex za cenu 113,9 milionu DKK (viz podrobné vysvětlení výše).

3.   POCHYBNOSTI KOMISE

| (143) | V 121. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu uvedla Komise pět důvodů k pochybnostem. První se týká otázky, zda restrukturalizační opatření z let 1999 a 2001 představují dvě různá opatření, nebo zda mají být posuzována jako jediné opatření. Další čtyři důvody k pochybnostem se týkají kritéria soukromého investora a posouzení restrukturalizačních opatření podle pokynů k restrukturalizaci z let 1994 a/nebo 1999 v případě, že představují státní podporu. |
| --- | --- |

(143)

V 121. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu uvedla Komise pět důvodů k pochybnostem. První se týká otázky, zda restrukturalizační opatření z let 1999 a 2001 představují dvě různá opatření, nebo zda mají být posuzována jako jediné opatření. Další čtyři důvody k pochybnostem se týkají kritéria soukromého investora a posouzení restrukturalizačních opatření podle pokynů k restrukturalizaci z let 1994 a/nebo 1999 v případě, že představují státní podporu.

4.   PŘIPOMÍNKY DÁNSKA A ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

4.1   ODPOVĚĎ DÁNSKÉ VLÁDY

| (144) | Připomínky dánské vlády se týkají možnosti ukončit platnost smluv společnosti Combus o poskytování veřejné služby, kritéria soukromého investora a slučitelnosti podpory s pokyny k restrukturalizaci z roku 1999. |
| --- | --- |

(144)

Připomínky dánské vlády se týkají možnosti ukončit platnost smluv společnosti Combus o poskytování veřejné služby, kritéria soukromého investora a slučitelnosti podpory s pokyny k restrukturalizaci z roku 1999.

4.1.1   UKONČENÍ PLATNOSTI SMLUV SPOLEČNOSTI COMBUS O POSKYTOVÁNÍ VEŘEJNÉ SLUŽBY

| (145) | Dánská vláda se domnívá, že na rozdíl od toho, co Komise uvedla ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu, nelze smlouvy o poskytování veřejné služby uzavřené podle článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69 vypovědět před vypršením jejich platnosti. |
| --- | --- |

(145)

Dánská vláda se domnívá, že na rozdíl od toho, co Komise uvedla ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu, nelze smlouvy o poskytování veřejné služby uzavřené podle článku 14 nařízení (EHS) č. 1191/69 vypovědět před vypršením jejich platnosti.

| (146) | Dánská vláda v této souvislosti poukazuje na to, že ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise očividně chybně vyložila čl. 14 odst. 4 nařízení (EHS) č. 1191/69. Upozorňuje Komisi na skutečnost, že jak je v dotyčném ustanovení výslovně uvedeno, dopravní službu lze ukončit v souladu s čl. 14 odst. 4 pouze v případě, že se na ni nevztahuje systém smluv nebo závazek veřejné služby. Na smlouvy, které měla společnost Combus uzavřené, se vztahoval systém smluv, jelikož se jednalo o rámcové smlouvy získané ve výběrových řízeních. To také potvrdil SPS v bodu 78 a násl. rozsudku ve věci Combus. Proto nemohly být smlouvy vypovězeny za základě čl. 14 odst. 4. |
| --- | --- |

(146)

Dánská vláda v této souvislosti poukazuje na to, že ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise očividně chybně vyložila čl. 14 odst. 4 nařízení (EHS) č. 1191/69. Upozorňuje Komisi na skutečnost, že jak je v dotyčném ustanovení výslovně uvedeno, dopravní službu lze ukončit v souladu s čl. 14 odst. 4 pouze v případě, že se na ni nevztahuje systém smluv nebo závazek veřejné služby. Na smlouvy, které měla společnost Combus uzavřené, se vztahoval systém smluv, jelikož se jednalo o rámcové smlouvy získané ve výběrových řízeních. To také potvrdil SPS v bodu 78 a násl. rozsudku ve věci Combus. Proto nemohly být smlouvy vypovězeny za základě čl. 14 odst. 4.

| (147) | Pokud by však společnost Combus bývala přerušila, zastavila nebo se jakýmkoli jiným způsobem pokusila ukončit plnění uzavřených smluv o dopravě, aniž by pro to v těchto smlouvách existoval jakýkoli právní základ, společnost by vlastně byla zodpovědná za porušení smlouvy podle dánského občanského práva. |
| --- | --- |

(147)

Pokud by však společnost Combus bývala přerušila, zastavila nebo se jakýmkoli jiným způsobem pokusila ukončit plnění uzavřených smluv o dopravě, aniž by pro to v těchto smlouvách existoval jakýkoli právní základ, společnost by vlastně byla zodpovědná za porušení smlouvy podle dánského občanského práva.

4.1.2   UPLATNĚNÍ PRINCIPU INVESTORA JEDNAJÍCÍHO PODLE ZÁSAD TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ

| (148) | Dánská vláda se domnívá, že opatření, které v tomto případě přijala, by měla být považována za investice provedené v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(148)

Dánská vláda se domnívá, že opatření, které v tomto případě přijala, by měla být považována za investice provedené v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství.

| (149) | V reakci na 89. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu, ve kterém Komise uvedla, že soukromý investor by se byl možná choval stejně jako dánský stát, pokud by bylo méně nákladné společnost restrukturalizovat za účelem jejího prodeje, než ji ponechat, aby se dostala do úpadku, dánská vláda připouští, že v daném případě by přímé ztráty způsobené úpadkem nebyly překročily ztrátu z prodeje. |
| --- | --- |

(149)

V reakci na 89. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu, ve kterém Komise uvedla, že soukromý investor by se byl možná choval stejně jako dánský stát, pokud by bylo méně nákladné společnost restrukturalizovat za účelem jejího prodeje, než ji ponechat, aby se dostala do úpadku, dánská vláda připouští, že v daném případě by přímé ztráty způsobené úpadkem nebyly překročily ztrátu z prodeje.

| (150) | Nicméně bez ohledu na skutečnost, že nominálně byl tudíž prodej „nákladnější“ než úpadek, dánská vláda přesto upřednostnila prodej. Dánská vláda se na základě rozboru provedeného jejími poradci vskutku domnívala, že by pravděpodobně bývalo z dlouhodobého hlediska nákladnější nechat společnost Combus, aby se dostala do úpadku, nežli ji prodat, a to z důvodu skrytých nepřímých ztrát a poškození budoucích privatizací. Aby podtrhla tyto úvahy, předkládá dánská vláda „skupinové posouzení“ rozhodnutí zprivatizovat společnost Combus a tvrdí, že s ohledem na budoucí privatizace bylo důležité udržet dobrou pověst státu. |
| --- | --- |

(150)

Nicméně bez ohledu na skutečnost, že nominálně byl tudíž prodej „nákladnější“ než úpadek, dánská vláda přesto upřednostnila prodej. Dánská vláda se na základě rozboru provedeného jejími poradci vskutku domnívala, že by pravděpodobně bývalo z dlouhodobého hlediska nákladnější nechat společnost Combus, aby se dostala do úpadku, nežli ji prodat, a to z důvodu skrytých nepřímých ztrát a poškození budoucích privatizací. Aby podtrhla tyto úvahy, předkládá dánská vláda „skupinové posouzení“ rozhodnutí zprivatizovat společnost Combus a tvrdí, že s ohledem na budoucí privatizace bylo důležité udržet dobrou pověst státu.

| (151) | Podle názoru dánské vlády nelze investice členských států jednoduše srovnávat s investicemi běžných soukromých investorů, jelikož ty obvykle vyžadují návratnost investice v mnohem kratší době. V této souvislosti se domnívá, že Soudní dvůr v mnoha případech připustil, že stát jakožto investor se pravděpodobněji bude chovat stejným způsobem jako holdingové společnosti nebo soukromé firemní skupiny, které uplatňují dlouhodobější investiční politiku zohledňující celkovou nebo oborovou firemní strategii (29). Dánská vláda konkrétně cituje věc C-305/89, Itálie v. Komise
   (30):
  „Přestože postup soukromého investora, se kterým je nutno zásah veřejného investora sledujícího cíle hospodářské politiky srovnávat, nemusí být postupem běžného investora vkládajícího kapitál s cílem dosažení zisku v poměrně krátké době, musí se jednat alespoň o postup soukromé holdingové společnosti nebo soukromé skupiny podniků sledujících cíle strukturální politiky – ať už celkové nebo oborové – která je vedena výhledem dosažení ziskovosti v dlouhodobém horizontu.“ |
| --- | --- |

(151)

Podle názoru dánské vlády nelze investice členských států jednoduše srovnávat s investicemi běžných soukromých investorů, jelikož ty obvykle vyžadují návratnost investice v mnohem kratší době. V této souvislosti se domnívá, že Soudní dvůr v mnoha případech připustil, že stát jakožto investor se pravděpodobněji bude chovat stejným způsobem jako holdingové společnosti nebo soukromé firemní skupiny, které uplatňují dlouhodobější investiční politiku zohledňující celkovou nebo oborovou firemní strategii (29). Dánská vláda konkrétně cituje věc C-305/89, Itálie v. Komise
   (30):

„Přestože postup soukromého investora, se kterým je nutno zásah veřejného investora sledujícího cíle hospodářské politiky srovnávat, nemusí být postupem běžného investora vkládajícího kapitál s cílem dosažení zisku v poměrně krátké době, musí se jednat alespoň o postup soukromé holdingové společnosti nebo soukromé skupiny podniků sledujících cíle strukturální politiky – ať už celkové nebo oborové – která je vedena výhledem dosažení ziskovosti v dlouhodobém horizontu.“

| (152) | Dánská vláda tvrdí, že při posuzování, zda nechat společnost Combus, aby se dostala do úpadku, zaujala stejný přístup. |
| --- | --- |

(152)

Dánská vláda tvrdí, že při posuzování, zda nechat společnost Combus, aby se dostala do úpadku, zaujala stejný přístup.

| (153) | Dánská vláda trvá na svém názoru, uvedeném v 86. a 87. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu, který se týká ohledu na dobrou pověst státu, a v této souvislosti učiněné odkazy na věc Itálie v. Komise, C-303/88. |
| --- | --- |

(153)

Dánská vláda trvá na svém názoru, uvedeném v 86. a 87. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu, který se týká ohledu na dobrou pověst státu, a v této souvislosti učiněné odkazy na věc Itálie v. Komise, C-303/88.

| (154) | Dánská vláda připomíná, že Komise již dříve uvedla – například ve své intervenci u SPS, citované v poslední části bodu 106 rozsudku ve věci Combus – že „postupné snižování míry zapojení veřejného sektoru obecně podporuje volný obchod“. |
| --- | --- |

(154)

Dánská vláda připomíná, že Komise již dříve uvedla – například ve své intervenci u SPS, citované v poslední části bodu 106 rozsudku ve věci Combus – že „postupné snižování míry zapojení veřejného sektoru obecně podporuje volný obchod“.

| (155) | Pro dánskou vládu je tudíž souvislost mezi obrazem státu jakožto vlastníka společnosti a privatizací veřejných společností jasná: pouze pokud stát smí chránit své dobré jméno jakožto vlastník společnosti a seriózní a zodpovědný investor, lze zajistit budoucí privatizaci, která povede ke zvýšení hospodářské soutěže a zlepšení tržní situace pro provozovatele, kteří na tomto trhu v rámci celé EU podnikají. |
| --- | --- |

(155)

Pro dánskou vládu je tudíž souvislost mezi obrazem státu jakožto vlastníka společnosti a privatizací veřejných společností jasná: pouze pokud stát smí chránit své dobré jméno jakožto vlastník společnosti a seriózní a zodpovědný investor, lze zajistit budoucí privatizaci, která povede ke zvýšení hospodářské soutěže a zlepšení tržní situace pro provozovatele, kteří na tomto trhu v rámci celé EU podnikají.

| (156) | Podpůrná opatření související s restrukturalizací a privatizací společnosti Combus podle dánské vlády do značné míry vycházela z ohledu na dobrou pověst státu jakožto zaměstnavatele, investora a vlastníka společnosti. Pokud by býval stát dovolil, aby se společnost Combus dostala do úpadku, mělo by to pravděpodobně záporný dopad na úrokové sazby a celkové úvěrové podmínky pro státem vlastněné společnosti u finančních institucí jak v Dánsku, tak v zahraničí. |
| --- | --- |

(156)

Podpůrná opatření související s restrukturalizací a privatizací společnosti Combus podle dánské vlády do značné míry vycházela z ohledu na dobrou pověst státu jakožto zaměstnavatele, investora a vlastníka společnosti. Pokud by býval stát dovolil, aby se společnost Combus dostala do úpadku, mělo by to pravděpodobně záporný dopad na úrokové sazby a celkové úvěrové podmínky pro státem vlastněné společnosti u finančních institucí jak v Dánsku, tak v zahraničí.

| (157) | V této souvislosti dánská vláda vysvětluje, že během posledních několika let Dánsko zprivatizovalo řadu státem vlastněných společností a plánuje další privatizace. Jednou ze společností přeměněných po privatizaci společnosti Combus v akciovou společnost se záměrem její privatizace je Post Danmark A/S (31). Dánský stát právě uzavřel podmínečnou dohodu o prodeji 25 % akcií této společnosti. Prodejní cena 22 % akcií (zbývající 3 % budou nabídnuta zaměstnancům), které byly prodány společnosti Post Invest (součást firemní skupiny CVC Group), činí 1,27 miliardy DKK. |
| --- | --- |

(157)

V této souvislosti dánská vláda vysvětluje, že během posledních několika let Dánsko zprivatizovalo řadu státem vlastněných společností a plánuje další privatizace. Jednou ze společností přeměněných po privatizaci společnosti Combus v akciovou společnost se záměrem její privatizace je Post Danmark A/S (31). Dánský stát právě uzavřel podmínečnou dohodu o prodeji 25 % akcií této společnosti. Prodejní cena 22 % akcií (zbývající 3 % budou nabídnuta zaměstnancům), které byly prodány společnosti Post Invest (součást firemní skupiny CVC Group), činí 1,27 miliardy DKK.

| (158) | Před přeměnou v akciovou společnost a částečnou privatizací byli státní zaměstnanci vyplaceni v roce 2001. Tehdy měla společnost Post Danmark celkem asi 30 000 pracovníků, z nichž přibližně 11 800 byli státní zaměstnanci. Státním zaměstnancům byl nabídnut přechod do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy s tím, že by jim zůstal nárok na důchod státního zaměstnance. Převážná většina (96 %) toto přijala. Znamenalo to, že přes 10 500 státních zaměstnanců se rozhodlo pro zaměstnanecký poměr na základě skupinové pracovní smlouvy podle modelu, v rámci kterého každý z nich obdržel od společnosti Post Danmark paušální částku 50 000 DKK před zdaněním. Zároveň přijali širší výklad pracovních povinností souvisejících s pozicemi, na které mohli být převedeni. Zbývajících asi 650 státních zaměstnanců chtělo zaměstnanecký poměr na základě skupinové pracovní smlouvy podle modelu, který jim ve všech ohledech poskytoval tytéž podmínky jako jejich statut státního zaměstnance. Tento model nevedl k vyplacení žádných paušálních částek. Menší procento státních zaměstnanců, asi 480, si přálo zachovat svůj statut státního zaměstnance. Po založení společnost Post Danmark A/S proto byli státem do této veřejné akciové společnosti dočasně přeloženi. |
| --- | --- |

(158)

Před přeměnou v akciovou společnost a částečnou privatizací byli státní zaměstnanci vyplaceni v roce 2001. Tehdy měla společnost Post Danmark celkem asi 30 000 pracovníků, z nichž přibližně 11 800 byli státní zaměstnanci. Státním zaměstnancům byl nabídnut přechod do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy s tím, že by jim zůstal nárok na důchod státního zaměstnance. Převážná většina (96 %) toto přijala. Znamenalo to, že přes 10 500 státních zaměstnanců se rozhodlo pro zaměstnanecký poměr na základě skupinové pracovní smlouvy podle modelu, v rámci kterého každý z nich obdržel od společnosti Post Danmark paušální částku 50 000 DKK před zdaněním. Zároveň přijali širší výklad pracovních povinností souvisejících s pozicemi, na které mohli být převedeni. Zbývajících asi 650 státních zaměstnanců chtělo zaměstnanecký poměr na základě skupinové pracovní smlouvy podle modelu, který jim ve všech ohledech poskytoval tytéž podmínky jako jejich statut státního zaměstnance. Tento model nevedl k vyplacení žádných paušálních částek. Menší procento státních zaměstnanců, asi 480, si přálo zachovat svůj statut státního zaměstnance. Po založení společnost Post Danmark A/S proto byli státem do této veřejné akciové společnosti dočasně přeloženi.

| (159) | V souvislosti se založením společnosti Post Danmark A/S byla vyčleněna počáteční bilanční částka ve výši přibližně 1,7 miliardy DKK (1,190 miliardy po zdanění) na výplatu statisticky vypočtené paušální částky za účelem snížení ročních příspěvků na důchodové pojištění z 20 % na 12 % platů pro bývalé a zbývající státní zaměstnance, za které musela společnost i nadále platit příspěvky na důchodové pojištění apod. Tato částka byla zaplacena v roce 2002. Bylo tak dosaženo rovného postupu ohledně důchodového pojištění vůči bývalým státním zaměstnancům na straně jedné a vůči pracovníkům v zaměstnaneckém poměru na základě skupinové pracovní smlouvy na straně druhé. |
| --- | --- |

(159)

V souvislosti se založením společnosti Post Danmark A/S byla vyčleněna počáteční bilanční částka ve výši přibližně 1,7 miliardy DKK (1,190 miliardy po zdanění) na výplatu statisticky vypočtené paušální částky za účelem snížení ročních příspěvků na důchodové pojištění z 20 % na 12 % platů pro bývalé a zbývající státní zaměstnance, za které musela společnost i nadále platit příspěvky na důchodové pojištění apod. Tato částka byla zaplacena v roce 2002. Bylo tak dosaženo rovného postupu ohledně důchodového pojištění vůči bývalým státním zaměstnancům na straně jedné a vůči pracovníkům v zaměstnaneckém poměru na základě skupinové pracovní smlouvy na straně druhé.

| (160) | Podle názoru dánské vlády by její vyjednávací pozice u státních zaměstnanců společnosti Post Danmark bývala extrémně obtížná a výsledek jednání mnohem nákladnější, pokud by býval dánský stát dopustil, aby se společnost Combus dostala do úpadku, což by vedlo k masivní nezaměstnanosti těch státních zaměstnanců, kteří se vzdali svého statutu státního zaměstnance před privatizací společnosti Combus. |
| --- | --- |

(160)

Podle názoru dánské vlády by její vyjednávací pozice u státních zaměstnanců společnosti Post Danmark bývala extrémně obtížná a výsledek jednání mnohem nákladnější, pokud by býval dánský stát dopustil, aby se společnost Combus dostala do úpadku, což by vedlo k masivní nezaměstnanosti těch státních zaměstnanců, kteří se vzdali svého statutu státního zaměstnance před privatizací společnosti Combus.

| (161) | V této souvislosti dánská vláda poukazuje na to, že statut státního zaměstnance znamená, že každý státní zaměstnanec má v podstatě zaručeno zaměstnání až do důchodového věku a následný doživotní důchod. Přechodem do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy se tito zaměstnanci těchto práv vzdávají. Při převodu státních společností do soukromých rukou mohou státní zaměstnanci toto považovat za neodůvodněné a mohou proto požadovat své propuštění. Tím se spustí zvlášť rozsáhlé vyplácení náhrad jednotlivým státním zaměstnancům. |
| --- | --- |

(161)

V této souvislosti dánská vláda poukazuje na to, že statut státního zaměstnance znamená, že každý státní zaměstnanec má v podstatě zaručeno zaměstnání až do důchodového věku a následný doživotní důchod. Přechodem do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy se tito zaměstnanci těchto práv vzdávají. Při převodu státních společností do soukromých rukou mohou státní zaměstnanci toto považovat za neodůvodněné a mohou proto požadovat své propuštění. Tím se spustí zvlášť rozsáhlé vyplácení náhrad jednotlivým státním zaměstnancům.

| (162) | Proto je z finančního hlediska pro dánský stát extrémně důležité dosáhnout s každým státním zaměstnancem dohody o převedení do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy s tím, že jim za to bude před zprivatizováním státem vlastněných společností vyplacena přiměřená částka náhrady. |
| --- | --- |

(162)

Proto je z finančního hlediska pro dánský stát extrémně důležité dosáhnout s každým státním zaměstnancem dohody o převedení do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy s tím, že jim za to bude před zprivatizováním státem vlastněných společností vyplacena přiměřená částka náhrady.

| (163) | Dánská vláda se domnívá, že výše náhrady požadovaná státními zaměstnanci do značné míry závisí na tom, zda po převedení do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy pociťují přiměřenou jistotu, že o zaměstnání nepřijdou. Pokud by byl stát nechal bývalé státní zaměstnance bez pomoci v důsledku toho, že by dopustil, aby se společnost krátce po uzavření dohod se státními zaměstnanci o přechodu do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy dostala do úpadku, velmi pravděpodobně by to vedlo k tomu, že všichni státní zaměstnanci v podobné situaci by v budoucnu požadovali podstatně vyšší náhrady, než by se svého statutu vzdali. |
| --- | --- |

(163)

Dánská vláda se domnívá, že výše náhrady požadovaná státními zaměstnanci do značné míry závisí na tom, zda po převedení do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy pociťují přiměřenou jistotu, že o zaměstnání nepřijdou. Pokud by byl stát nechal bývalé státní zaměstnance bez pomoci v důsledku toho, že by dopustil, aby se společnost krátce po uzavření dohod se státními zaměstnanci o přechodu do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy dostala do úpadku, velmi pravděpodobně by to vedlo k tomu, že všichni státní zaměstnanci v podobné situaci by v budoucnu požadovali podstatně vyšší náhrady, než by se svého statutu vzdali.

| (164) | V této souvislosti dánská vláda také zmiňuje příklad prodeje určitých divizí společnosti Banedanmark (32). Poradenská divize společnosti Banedanmark byla prodána společnosti WS Atkins International Limited dne 1. července 2001 (33). Prodejní cena činila 70 milionů DKK. Kromě prodejní ceny stát získal peněžní platbu ve výši přibližně 35 milionů DKK. |
| --- | --- |

(164)

V této souvislosti dánská vláda také zmiňuje příklad prodeje určitých divizí společnosti Banedanmark (32). Poradenská divize společnosti Banedanmark byla prodána společnosti WS Atkins International Limited dne 1. července 2001 (33). Prodejní cena činila 70 milionů DKK. Kromě prodejní ceny stát získal peněžní platbu ve výši přibližně 35 milionů DKK.

| (165) | Poradenská divize společnosti Banedanmark měla 326 zaměstnanců, z nichž 66 bylo státních zaměstnanců. Při převodu poradenské divize státní zaměstnanci v podstatě zůstali státními zaměstnanci ve společnosti Banedanmark, jelikož podle jejich statutu státních zaměstnanců neměli žádnou povinnost přejít k novému zaměstnavateli. Existovala však možnost, že jednotliví státní zaměstnanci mohou souhlasit s tím, že budou ke kupujícímu dočasně převedeni. |
| --- | --- |

(165)

Poradenská divize společnosti Banedanmark měla 326 zaměstnanců, z nichž 66 bylo státních zaměstnanců. Při převodu poradenské divize státní zaměstnanci v podstatě zůstali státními zaměstnanci ve společnosti Banedanmark, jelikož podle jejich statutu státních zaměstnanců neměli žádnou povinnost přejít k novému zaměstnavateli. Existovala však možnost, že jednotliví státní zaměstnanci mohou souhlasit s tím, že budou ke kupujícímu dočasně převedeni.

| (166) | Státním zaměstnancům, kteří chtěli přejít do zaměstnaneckého poměru u kupujícího na základě skupinové pracovní smlouvy, nabídla společnost Banedanmark v okamžiku vyčlenění plat za 15 měsíců. Nabídka na jejich vyplacení platila rok po datu vyčlenění. Náklady na vyplacení státních zaměstnanců, které bylo nutno uhradit z příjmů z prodeje, mohly dosáhnout 23 milionů DKK, pokud by všichni státní zaměstnanci přešli do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy. |
| --- | --- |

(166)

Státním zaměstnancům, kteří chtěli přejít do zaměstnaneckého poměru u kupujícího na základě skupinové pracovní smlouvy, nabídla společnost Banedanmark v okamžiku vyčlenění plat za 15 měsíců. Nabídka na jejich vyplacení platila rok po datu vyčlenění. Náklady na vyplacení státních zaměstnanců, které bylo nutno uhradit z příjmů z prodeje, mohly dosáhnout 23 milionů DKK, pokud by všichni státní zaměstnanci přešli do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy.

| (167) | Momentálně hodlá Dánsko zcela odprodat stavební divizi společnosti Banedanmark (34). Stavební divize měla v roce 2004 obrat přibližně 1,3 milionu DKK a koncem uvedeného roku zaměstnávala asi 1 470 pracovníků, z nichž bylo 740 státních zaměstnanců. V případě prodeje stavební divize by státní zaměstnanci nemuseli přejít do zaměstnaneckého poměru u kupujícího, a proto bude nutno nalézt řešení otázky státních zaměstnanců, stejně jako u dalších privatizací. |
| --- | --- |

(167)

Momentálně hodlá Dánsko zcela odprodat stavební divizi společnosti Banedanmark (34). Stavební divize měla v roce 2004 obrat přibližně 1,3 milionu DKK a koncem uvedeného roku zaměstnávala asi 1 470 pracovníků, z nichž bylo 740 státních zaměstnanců. V případě prodeje stavební divize by státní zaměstnanci nemuseli přejít do zaměstnaneckého poměru u kupujícího, a proto bude nutno nalézt řešení otázky státních zaměstnanců, stejně jako u dalších privatizací.

| (168) | Jinou zvažovanou možností privatizace je prodej dánské železniční společnosti DSB. DSB je nezávislá veřejná společnost, která provozuje osobní dopravu jako veřejnou službu po jednáním na základě smlouvy o dopravě uzavřené s dánských státem. Přibližně polovinu z 8 500 zaměstnanců společnosti tvoří státní zaměstnanci. Privatizace společnosti DSB by znamenala převedení všech těchto státních zaměstnanců do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy. |
| --- | --- |

(168)

Jinou zvažovanou možností privatizace je prodej dánské železniční společnosti DSB. DSB je nezávislá veřejná společnost, která provozuje osobní dopravu jako veřejnou službu po jednáním na základě smlouvy o dopravě uzavřené s dánských státem. Přibližně polovinu z 8 500 zaměstnanců společnosti tvoří státní zaměstnanci. Privatizace společnosti DSB by znamenala převedení všech těchto státních zaměstnanců do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy.

| (169) | Dánsko se domnívá, že pokud by býval stát dovolil, aby se společnost Combus dostala do úpadku poté, co byly vyplaceny náhrady státním zaměstnancům za přechod do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy, bylo by při dalších privatizacích v budoucnosti nemožné přesvědčit státní zaměstnance, aby namísto setrvání ve státní službě přešli do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy. |
| --- | --- |

(169)

Dánsko se domnívá, že pokud by býval stát dovolil, aby se společnost Combus dostala do úpadku poté, co byly vyplaceny náhrady státním zaměstnancům za přechod do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy, bylo by při dalších privatizacích v budoucnosti nemožné přesvědčit státní zaměstnance, aby namísto setrvání ve státní službě přešli do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy.

| (170) | Stát by tak nemohl – nebo by měl v každém případě podstatně omezenou možnost – privatizovat státem vlastněné společnosti se státními zaměstnanci. Dánsko se domnívá, že úpadek společnosti Combus by býval přinejmenším poškodil důvěryhodnost státu a státní zaměstnanci by proto požadovali lepší podmínky ve formě významně vyšších částek náhrad za to, že by přešli do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy a vzdali se svých práv státních zaměstnanců. Pokud se jako příklad použije případ společnosti Post Danmark, zdvojnásobení náhrady jednotlivým státním zaměstnancům v souvislosti jen s touto jedinou společností by pro dánský stát znamenalo další výdaje ve výši 500 milionů DKK. |
| --- | --- |

(170)

Stát by tak nemohl – nebo by měl v každém případě podstatně omezenou možnost – privatizovat státem vlastněné společnosti se státními zaměstnanci. Dánsko se domnívá, že úpadek společnosti Combus by býval přinejmenším poškodil důvěryhodnost státu a státní zaměstnanci by proto požadovali lepší podmínky ve formě významně vyšších částek náhrad za to, že by přešli do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy a vzdali se svých práv státních zaměstnanců. Pokud se jako příklad použije případ společnosti Post Danmark, zdvojnásobení náhrady jednotlivým státním zaměstnancům v souvislosti jen s touto jedinou společností by pro dánský stát znamenalo další výdaje ve výši 500 milionů DKK.

| (171) | Dánská vláda také v této souvislosti poukazuje na to, že již dopustila, aby se jedna společnost, která byla krátce předtím přeměněna v akciovou společnost, dostala do úpadku; jmenovitě se jednalo o společnost Statens Konfektion, která byla převedena na akciovou společnost v roce 1992. Před tímto převodem bylo všem státním zaměstnancům nabídnuto, aby za finanční náhradu přešli do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy. Když se ozbrojené síly, které byly největším zákazníkem této společnosti, následně rozhodly začít na smlouvy o dodávkách vypisovat veřejné soutěže, společnost tím přišla o svou odbytovou základnu. V důsledku toho se společnost v roce 1992 dostala do úpadku, což vyvolalo tvrdou kritiku dánské vlády, k níž se připojili i zaměstnanci se skupinovou pracovní smlouvou. |
| --- | --- |

(171)

Dánská vláda také v této souvislosti poukazuje na to, že již dopustila, aby se jedna společnost, která byla krátce předtím přeměněna v akciovou společnost, dostala do úpadku; jmenovitě se jednalo o společnost Statens Konfektion, která byla převedena na akciovou společnost v roce 1992. Před tímto převodem bylo všem státním zaměstnancům nabídnuto, aby za finanční náhradu přešli do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy. Když se ozbrojené síly, které byly největším zákazníkem této společnosti, následně rozhodly začít na smlouvy o dodávkách vypisovat veřejné soutěže, společnost tím přišla o svou odbytovou základnu. V důsledku toho se společnost v roce 1992 dostala do úpadku, což vyvolalo tvrdou kritiku dánské vlády, k níž se připojili i zaměstnanci se skupinovou pracovní smlouvou.

| (172) | Dánská vláda se domnívá, že vzhledem ke zkušenostem z případu společnosti Statens Konfektion neměla v souvislosti s prodejem společnosti Combus jinou volbu, jelikož další úpadek by měl ničivé účinky na jednání se státními zaměstnanci v souvislosti s přípravou dalších privatizací. |
| --- | --- |

(172)

Dánská vláda se domnívá, že vzhledem ke zkušenostem z případu společnosti Statens Konfektion neměla v souvislosti s prodejem společnosti Combus jinou volbu, jelikož další úpadek by měl ničivé účinky na jednání se státními zaměstnanci v souvislosti s přípravou dalších privatizací.

| (173) | Dánská vláda kromě toho vysvětluje, že pokud nelze státní zaměstnance v souvislosti s privatizací převést do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy, je jejich propuštění často jedinou reálnou alternativou, protože by jim nebylo možné nabídnout práci v oblasti jejich zaměstnání, kterou by byli povinni přijmout. V souvislosti s prodejem akcií společnosti Post Danmark bylo odhadnuto, že propuštění jednoho státního zaměstnance stojí 2 miliony DKK. Takové výdaje na jednoho státního zaměstnance při budoucích privatizacích by měly zničující dopad na privatizační plány státu a tyto výdaje by do značné míry ohrozily finanční přínosy privatizace. Je jasné, že takové výdaje by dalece převýšily finanční břemeno, které pro stát představují kapitálové injekce do společnosti Combus. |
| --- | --- |

(173)

Dánská vláda kromě toho vysvětluje, že pokud nelze státní zaměstnance v souvislosti s privatizací převést do zaměstnaneckého poměru na základě skupinové pracovní smlouvy, je jejich propuštění často jedinou reálnou alternativou, protože by jim nebylo možné nabídnout práci v oblasti jejich zaměstnání, kterou by byli povinni přijmout. V souvislosti s prodejem akcií společnosti Post Danmark bylo odhadnuto, že propuštění jednoho státního zaměstnance stojí 2 miliony DKK. Takové výdaje na jednoho státního zaměstnance při budoucích privatizacích by měly zničující dopad na privatizační plány státu a tyto výdaje by do značné míry ohrozily finanční přínosy privatizace. Je jasné, že takové výdaje by dalece převýšily finanční břemeno, které pro stát představují kapitálové injekce do společnosti Combus.

| (174) | Kromě zvažování otázek změny statutu státních zaměstnanců za účelem přípravy společností pro privatizaci se Dánsko domnívá, že úpadek společnosti by zničil dobrou pověst státu jako zodpovědného investora a měl by záporný účinek na finanční aktivity státu a možnosti budoucího investování. Dánská vláda se zejména domnívá, že úpadek by býval měl záporný účinek na úrokové sazby a celkové úvěrové podmínky pro jiné státem vlastněné společnosti. |
| --- | --- |

(174)

Kromě zvažování otázek změny statutu státních zaměstnanců za účelem přípravy společností pro privatizaci se Dánsko domnívá, že úpadek společnosti by zničil dobrou pověst státu jako zodpovědného investora a měl by záporný účinek na finanční aktivity státu a možnosti budoucího investování. Dánská vláda se zejména domnívá, že úpadek by býval měl záporný účinek na úrokové sazby a celkové úvěrové podmínky pro jiné státem vlastněné společnosti.

| (175) | Závěrem lze konstatovat, že se dánská vláda domnívá, že by stát – zejména vzhledem ke zvláštnímu problému, který se projevil v souvislosti se státními zaměstnanci – býval nejednal jako zodpovědný a loajální investor, pokud by se byl rozhodl nechat společnost Combus, aby se dostala do úpadku. |
| --- | --- |

(175)

Závěrem lze konstatovat, že se dánská vláda domnívá, že by stát – zejména vzhledem ke zvláštnímu problému, který se projevil v souvislosti se státními zaměstnanci – býval nejednal jako zodpovědný a loajální investor, pokud by se byl rozhodl nechat společnost Combus, aby se dostala do úpadku.

| (176) | V souvislosti s 88. bodem odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu, v němž Komise uvedla, že Evropský soudní dvůr přijímá ohled na dobrou pověst státu jako zdůvodnění kapitálové injekce jen tehdy, pokud existuje předpoklad, že společnost začne být dostatečně zisková, aby přesvědčila soukromého investora v téže situaci, aby na sebe v okamžiku realizace vzal toto riziko, dánská vláda konstatuje, že společnost Arriva na sebe skutečně vzala riziko spojené s tímto závazkem, když koupila společnost Combus. |
| --- | --- |

(176)

V souvislosti s 88. bodem odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu, v němž Komise uvedla, že Evropský soudní dvůr přijímá ohled na dobrou pověst státu jako zdůvodnění kapitálové injekce jen tehdy, pokud existuje předpoklad, že společnost začne být dostatečně zisková, aby přesvědčila soukromého investora v téže situaci, aby na sebe v okamžiku realizace vzal toto riziko, dánská vláda konstatuje, že společnost Arriva na sebe skutečně vzala riziko spojené s tímto závazkem, když koupila společnost Combus.

4.1.3   SLUČITELNOST S POKYNY K RESTRUKTURALIZACI Z ROKU 1999

| (177) | Dánská vláda se domnívá, že napadená opatření splňují všechny podmínky stanovené v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999. V souvislosti s body, ohledně kterých Komise vyjádřila pochybnosti ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu, dánská vláda předkládá následující připomínky: |
| --- | --- |

(177)

Dánská vláda se domnívá, že napadená opatření splňují všechny podmínky stanovené v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999. V souvislosti s body, ohledně kterých Komise vyjádřila pochybnosti ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu, dánská vláda předkládá následující připomínky:

| (178) | Co se týče otázky, zda opatření týkající se podpory v letech 1999 a 2001 představují dvě různá opatření, dánská vláda tvrdí, že tato opatření byla chronologicky i svým účelem tak úzce propojena, že by měla být považována za jediné opatření týkající se podpory. V důsledku toho by se na toto opatření měly vztahovat pokyny k restrukturalizaci z roku 1999. Dánsko toto hledisko zdůvodňuje několika argumenty. |
| --- | --- |

(178)

Co se týče otázky, zda opatření týkající se podpory v letech 1999 a 2001 představují dvě různá opatření, dánská vláda tvrdí, že tato opatření byla chronologicky i svým účelem tak úzce propojena, že by měla být považována za jediné opatření týkající se podpory. V důsledku toho by se na toto opatření měly vztahovat pokyny k restrukturalizaci z roku 1999. Dánsko toto hledisko zdůvodňuje několika argumenty.

| (179) | V souvislosti s tím dánská vláda poznamenává, že Komise v bodě 3.4.6 původního rozhodnutí ohledně otázky „první a zároveň poslední“ podpory uvedla toto:
  „V případě společnosti Combus časová posloupnost i účel kapitálových injekcí, které dánská vláda poskytla, jakož i situace společnosti Combus také naznačují, že tato dvě opatření je nutno považovat za součásti pokračujícího procesu restrukturalizace. Zejména první kapitálová injekce v roce 1999 umožnila snížit zadluženost společnosti způsobenou těžkými ztrátami v předchozích letech. Také se objevily snahy upravit pracovní smlouvy řidičů. Jasným záměrem byla privatizace společnosti, která tvoří poslední část restrukturalizační strategie.“ |
| --- | --- |

(179)

V souvislosti s tím dánská vláda poznamenává, že Komise v bodě 3.4.6 původního rozhodnutí ohledně otázky „první a zároveň poslední“ podpory uvedla toto:

„V případě společnosti Combus časová posloupnost i účel kapitálových injekcí, které dánská vláda poskytla, jakož i situace společnosti Combus také naznačují, že tato dvě opatření je nutno považovat za součásti pokračujícího procesu restrukturalizace. Zejména první kapitálová injekce v roce 1999 umožnila snížit zadluženost společnosti způsobenou těžkými ztrátami v předchozích letech. Také se objevily snahy upravit pracovní smlouvy řidičů. Jasným záměrem byla privatizace společnosti, která tvoří poslední část restrukturalizační strategie.“

| (180) | Komise tento názor vyjádřila v odstavcích 50 a 54 své obhajoby, kterou předložila Soudu prvního stupně. V této souvislosti chtěla dánská vláda upozornit, že se nezdá, že by skutečnost, že Komise daná opatření považuje za „první a zároveň poslední“ podporu, vzbudilo kritiku v rozsudku ve věci Combus (35). |
| --- | --- |

(180)

Komise tento názor vyjádřila v odstavcích 50 a 54 své obhajoby, kterou předložila Soudu prvního stupně. V této souvislosti chtěla dánská vláda upozornit, že se nezdá, že by skutečnost, že Komise daná opatření považuje za „první a zároveň poslední“ podporu, vzbudilo kritiku v rozsudku ve věci Combus (35).

| (181) | Dánská vláda připomíná, že ve věci T-11/95, BP Chemicals
   (36), SPS konstatoval, že při hodnocení, zda je rozumné oddělit jednu platbu od druhé, je nutno zohlednit časovou posloupnost kapitálových injekcí, jejich účel a situaci společnosti k datu, kdy byla rozhodnutí o jednotlivých kapitálových injekcích přijata. |
| --- | --- |

(181)

Dánská vláda připomíná, že ve věci T-11/95, BP Chemicals
   (36), SPS konstatoval, že při hodnocení, zda je rozumné oddělit jednu platbu od druhé, je nutno zohlednit časovou posloupnost kapitálových injekcí, jejich účel a situaci společnosti k datu, kdy byla rozhodnutí o jednotlivých kapitálových injekcích přijata.

| (182) | Obě opatření měla stejný účel. Politická dohoda o reorganizaci společnosti Combus a prodeji jejích akcií byla uzavřena dne 26. listopadu 1998, kdy tehdejší vláda dospěla k dohodě s opozicí ohledně rozpočtu na rok 1999. Jak je výslovně uvedeno v návrhu zákona ze dne 27. května 1999, předloženém finančním výborem, účelem kapitálové injekce v roce 1999 byla reorganizace společnosti Combus před prodejem akcií, tzn. úplnou privatizací společnosti. |
| --- | --- |

(182)

Obě opatření měla stejný účel. Politická dohoda o reorganizaci společnosti Combus a prodeji jejích akcií byla uzavřena dne 26. listopadu 1998, kdy tehdejší vláda dospěla k dohodě s opozicí ohledně rozpočtu na rok 1999. Jak je výslovně uvedeno v návrhu zákona ze dne 27. května 1999, předloženém finančním výborem, účelem kapitálové injekce v roce 1999 byla reorganizace společnosti Combus před prodejem akcií, tzn. úplnou privatizací společnosti.

| (183) | Důvodem byla potřeba reorganizace se záměrem privatizace, protože v hospodaření společnosti došlo k významnému zhoršení. Tak bylo stanoveno, že základní kapitál společnosti Combus ke dni 31. prosince 1999 bude činit přibližně 47 milionů DKK, což je nutno posuzovat v souvislosti s požadavkem věřitelů společnosti, kteří žádali, aby její základní kapitál činil nejméně 125 milionů DKK. |
| --- | --- |

(183)

Důvodem byla potřeba reorganizace se záměrem privatizace, protože v hospodaření společnosti došlo k významnému zhoršení. Tak bylo stanoveno, že základní kapitál společnosti Combus ke dni 31. prosince 1999 bude činit přibližně 47 milionů DKK, což je nutno posuzovat v souvislosti s požadavkem věřitelů společnosti, kteří žádali, aby její základní kapitál činil nejméně 125 milionů DKK.

| (184) | Politickou dohodu o privatizaci bylo tudíž možno realizovat pouze tehdy, pokud dánská vláda zajistí, aby měla společnost Combus dostatečnou výši základního kapitálu umožňující pokračovat v činnosti, dokud pro ni nebude nalezen nějaký kupec. |
| --- | --- |

(184)

Politickou dohodu o privatizaci bylo tudíž možno realizovat pouze tehdy, pokud dánská vláda zajistí, aby měla společnost Combus dostatečnou výši základního kapitálu umožňující pokračovat v činnosti, dokud pro ni nebude nalezen nějaký kupec.

| (185) | Podpora v roce 2001 měla přesně tentýž účel jako kapitálová injekce v roce 1999. V roce 2000 byl nalezen potenciální kupující a odepsání podřízeného úvěru z roku 1999 a poskytnuté záruky měly sloužit jako poslední díl ekonomické skládanky, která umožní prodej všech akcií společnosti Combus. Opatření v roce 2001 proto bylo konečnou fází reorganizace, která měla zvýšit prodejnost společnosti. |
| --- | --- |

(185)

Podpora v roce 2001 měla přesně tentýž účel jako kapitálová injekce v roce 1999. V roce 2000 byl nalezen potenciální kupující a odepsání podřízeného úvěru z roku 1999 a poskytnuté záruky měly sloužit jako poslední díl ekonomické skládanky, která umožní prodej všech akcií společnosti Combus. Opatření v roce 2001 proto bylo konečnou fází reorganizace, která měla zvýšit prodejnost společnosti.

| (186) | Účel obou opatření byl tudíž přesně tentýž: zvýšit prodejnost společnosti Combus se záměrem její privatizace. Existovala proto přímá a očividná spojitost – právně, finančně i logicky – mezi opatřeními z let 1999 a 2001. |
| --- | --- |

(186)

Účel obou opatření byl tudíž přesně tentýž: zvýšit prodejnost společnosti Combus se záměrem její privatizace. Existovala proto přímá a očividná spojitost – právně, finančně i logicky – mezi opatřeními z let 1999 a 2001.

| (187) | Tato dvě opatření mají úzkou chronologickou souvislost. V důsledku politické dohody o privatizaci společnosti Combus byl přijat návrh zákona ze dne 27. května 1999, předložený finančním výborem. Dánská vláda na jeho základě poskytla kapitálovou injekci v celkové výši 300 milionů DKK, z nichž 100 milionů DKK činil podřízený dluhový kapitál. Podřízený dluhový kapitál byl vytvořen prostřednictvím smlouvy o půjčce ze dne 30. května 1999. |
| --- | --- |

(187)

Tato dvě opatření mají úzkou chronologickou souvislost. V důsledku politické dohody o privatizaci společnosti Combus byl přijat návrh zákona ze dne 27. května 1999, předložený finančním výborem. Dánská vláda na jeho základě poskytla kapitálovou injekci v celkové výši 300 milionů DKK, z nichž 100 milionů DKK činil podřízený dluhový kapitál. Podřízený dluhový kapitál byl vytvořen prostřednictvím smlouvy o půjčce ze dne 30. května 1999.

| (188) | Návrh zákona ze dne 13. prosince 2000, předložený finančním výborem, oprávnil ministerstvo dopravy prodat všechny akcie veřejné akciové společnosti Combus, která byla zcela vlastněna dánským státem. |
| --- | --- |

(188)

Návrh zákona ze dne 13. prosince 2000, předložený finančním výborem, oprávnil ministerstvo dopravy prodat všechny akcie veřejné akciové společnosti Combus, která byla zcela vlastněna dánským státem.

| (189) | Ministr dopravy byl také zmocněn poskytnout kupujícím v souvislosti s uzavřením smlouvy o prodeji celou řadu záruk. Tyto záruky, uvedené v návrhu zákona, byly součástí základu smlouvy o prodeji ze dne 15. ledna 2001. Finanční výbor dánského parlamentu byl o těchto zárukách informován v návrhu zákona č. 190 ze dne 25. června 2002. |
| --- | --- |

(189)

Ministr dopravy byl také zmocněn poskytnout kupujícím v souvislosti s uzavřením smlouvy o prodeji celou řadu záruk. Tyto záruky, uvedené v návrhu zákona, byly součástí základu smlouvy o prodeji ze dne 15. ledna 2001. Finanční výbor dánského parlamentu byl o těchto zárukách informován v návrhu zákona č. 190 ze dne 25. června 2002.

| (190) | Mezi datem rozhodnutí poskytnout první kapitálovou injekci a prodejem společnosti Combus uplynulo jen o málo více než 18 měsíců. Vzhledem k velikosti a významu společnosti pro dánský stát a ke komplikovaným postupům nezbytným k získání nabídek od zájemců o koupi atd. se dánská vláda domnívá, že tyto dvě kapitálové injekce byly úzce chronologicky spojeny, že nemůže být žádných pochyb, že se jednalo o jedno a totéž finanční opatření. |
| --- | --- |

(190)

Mezi datem rozhodnutí poskytnout první kapitálovou injekci a prodejem společnosti Combus uplynulo jen o málo více než 18 měsíců. Vzhledem k velikosti a významu společnosti pro dánský stát a ke komplikovaným postupům nezbytným k získání nabídek od zájemců o koupi atd. se dánská vláda domnívá, že tyto dvě kapitálové injekce byly úzce chronologicky spojeny, že nemůže být žádných pochyb, že se jednalo o jedno a totéž finanční opatření.

| (191) | Podle názoru dánské vlády musí být významné, že datum rozhodnutí provést opatření v roce 2001 záviselo výhradně na tom, kdy měla dánská vláda dostatek podkladů k posouzení potřeby kapitálové injekce a záruk atd. v souvislosti s prodejem. Datum opatření z roku 2001 bylo tudíž zcela závislé na trvání a výsledku procesu prodeje. |
| --- | --- |

(191)

Podle názoru dánské vlády musí být významné, že datum rozhodnutí provést opatření v roce 2001 záviselo výhradně na tom, kdy měla dánská vláda dostatek podkladů k posouzení potřeby kapitálové injekce a záruk atd. v souvislosti s prodejem. Datum opatření z roku 2001 bylo tudíž zcela závislé na trvání a výsledku procesu prodeje.

| (192) | V této souvislost také dánská vláda připomíná skutečnosti týkající se věci BP Chemicals, kde první injekce byla provedena dne 1. října 1992, druhá injekce byla schválena správní radou dne 2. prosince 1993 a třetí injekce byla schválena správní radou dne 29. června 1994. |
| --- | --- |

(192)

V této souvislost také dánská vláda připomíná skutečnosti týkající se věci BP Chemicals, kde první injekce byla provedena dne 1. října 1992, druhá injekce byla schválena správní radou dne 2. prosince 1993 a třetí injekce byla schválena správní radou dne 29. června 1994.

| (193) | V bodu 178 svého rozsudku Soud poukázal na to, že rozhodnutí o těchto třech kapitálových injekcích byla přijata v poměrně krátké době od října 1992 do července 1994. Co se týče chronologického vztahu mezi druhou a třetí kapitálovou injekcí, Soud uvedl, že mezi nimi byl velmi malý časový odstup. |
| --- | --- |

(193)

V bodu 178 svého rozsudku Soud poukázal na to, že rozhodnutí o těchto třech kapitálových injekcích byla přijata v poměrně krátké době od října 1992 do července 1994. Co se týče chronologického vztahu mezi druhou a třetí kapitálovou injekcí, Soud uvedl, že mezi nimi byl velmi malý časový odstup.

| (194) | V této souvislosti dánská vláda upozorňuje, že kapitálová injekce z roku 2001 nemohla být provedena dříve, protože bylo nutno dokončit jednání s kupujícím a teprve poté mohl být určen rozsah potřeby kapitalizace v souvislosti s prodejem. |
| --- | --- |

(194)

V této souvislosti dánská vláda upozorňuje, že kapitálová injekce z roku 2001 nemohla být provedena dříve, protože bylo nutno dokončit jednání s kupujícím a teprve poté mohl být určen rozsah potřeby kapitalizace v souvislosti s prodejem.

| (195) | Situace společnosti Combus k datům kapitálových injekcí. Dánská vláda potvrzuje správnost popisu, který uvádí Komise v 75. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu a podle kterého byla společnost Combus v letech 1999 a 2001 ve vážných finančních obtížích, což bylo způsobeno zejména tím, že v předchozích letech společnost uzavřela nevýhodné smlouvy na poskytování autobusové dopravy. Komise konstatuje, že finanční situace ve společnosti Combus byla proto k oběma uvedeným datům nezměněná. |
| --- | --- |

(195)

Situace společnosti Combus k datům kapitálových injekcí. Dánská vláda potvrzuje správnost popisu, který uvádí Komise v 75. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu a podle kterého byla společnost Combus v letech 1999 a 2001 ve vážných finančních obtížích, což bylo způsobeno zejména tím, že v předchozích letech společnost uzavřela nevýhodné smlouvy na poskytování autobusové dopravy. Komise konstatuje, že finanční situace ve společnosti Combus byla proto k oběma uvedeným datům nezměněná.

| (196) | Dánská vláda kromě toho vysvětluje, že v letech 1998 až 2000 měla společnost Combus významný účetní deficit, který lze téměř výhradně přičíst ztrátovým smlouvám v oblasti Kodaně. Kromě toho byly v letech 1998 a 1999 vyčleněny významné částky ve výši 65 000 000 DKK a 53 637 000 DKK na účty k pokrytí budoucích ztrát ze ztrátových smluv. Nutnost rezerv na ztrátové smlouvy byla způsobena tím, že společnost byla vázána smlouvami na poskytování autobusové dopravy až do vypršení jejich platnosti. |
| --- | --- |

(196)

Dánská vláda kromě toho vysvětluje, že v letech 1998 až 2000 měla společnost Combus významný účetní deficit, který lze téměř výhradně přičíst ztrátovým smlouvám v oblasti Kodaně. Kromě toho byly v letech 1998 a 1999 vyčleněny významné částky ve výši 65 000 000 DKK a 53 637 000 DKK na účty k pokrytí budoucích ztrát ze ztrátových smluv. Nutnost rezerv na ztrátové smlouvy byla způsobena tím, že společnost byla vázána smlouvami na poskytování autobusové dopravy až do vypršení jejich platnosti.

| (197) | Dánská vláda se domnívá, že když Soudní dvůr ve věci BP Chemicals uvádí, že rozhodnutí, zda se jedná o jedno a totéž opatření, musí zohlednit „situaci k datu, kdy byla rozhodnutí o jednotlivých kapitálových injekcích přijata“, musí tomu tak být proto, že je nutno prošetřit, zda v době mezi jednotlivými injekcemi nedošlo ve finanční situaci společnosti ke změnám, které dokládají, že tyto injekce – bez ohledu na případnou chronologickou a relativní spojitost – ve skutečnosti neplní rozdílné potřeby. Podle názoru dánské vlády tomu tak v tomto případě není, a to z následujících důvodů: |
| --- | --- |

(197)

Dánská vláda se domnívá, že když Soudní dvůr ve věci BP Chemicals uvádí, že rozhodnutí, zda se jedná o jedno a totéž opatření, musí zohlednit „situaci k datu, kdy byla rozhodnutí o jednotlivých kapitálových injekcích přijata“, musí tomu tak být proto, že je nutno prošetřit, zda v době mezi jednotlivými injekcemi nedošlo ve finanční situaci společnosti ke změnám, které dokládají, že tyto injekce – bez ohledu na případnou chronologickou a relativní spojitost – ve skutečnosti neplní rozdílné potřeby. Podle názoru dánské vlády tomu tak v tomto případě není, a to z následujících důvodů:

| (198) | Kapitálové injekce v letech 1999 i 2001 měly pokrýt potřebu kapitálu, která vznikla proto, že společnost v období před rokem 1999 uzavřela ztrátové smlouvy. Skutečnost, že byla kapitálová injekce provedena ve dvou fázích, je způsobena pouze tím, že teprve po dokončení jednání s kupujícím, kterým byla společnost Arriva, se ukázalo, jaká je skutečná potřeba kapitálu, přestože, objektivně vzato, tato potřeba existovala již v době první kapitálové injekce v roce 1999. |
| --- | --- |

(198)

Kapitálové injekce v letech 1999 i 2001 měly pokrýt potřebu kapitálu, která vznikla proto, že společnost v období před rokem 1999 uzavřela ztrátové smlouvy. Skutečnost, že byla kapitálová injekce provedena ve dvou fázích, je způsobena pouze tím, že teprve po dokončení jednání s kupujícím, kterým byla společnost Arriva, se ukázalo, jaká je skutečná potřeba kapitálu, přestože, objektivně vzato, tato potřeba existovala již v době první kapitálové injekce v roce 1999.

| (199) | Závěr: Dánská vláda se proto domnívá, že všechna kritéria, kterým byla přikládána důležitost ve věci BP Chemicals, co se týče posouzení, zda několik časově oddělených kapitálových injekcí představuje jedno a totéž finanční opatření, jsou splněna. Proto požadavek „první a zároveň poslední“ podpory, stanovený v pokynech k restrukturalizaci, je v souvislosti s kapitálovými injekcemi z let 1999 a 2001 splněn. |
| --- | --- |

(199)

Závěr: Dánská vláda se proto domnívá, že všechna kritéria, kterým byla přikládána důležitost ve věci BP Chemicals, co se týče posouzení, zda několik časově oddělených kapitálových injekcí představuje jedno a totéž finanční opatření, jsou splněna. Proto požadavek „první a zároveň poslední“ podpory, stanovený v pokynech k restrukturalizaci, je v souvislosti s kapitálovými injekcemi z let 1999 a 2001 splněn.

| (200) | Vláda je toho názoru, že po kapitálových injekcích z let 1999 a 2001 byla společnost Combus hospodářsky životaschopná. Skutečnost, že nebylo možno dosáhnout zisku před rokem 2006 byla způsobena pouze ztrátovými smlouvami, které společnost Combus uzavřela v souvislosti s výběrovými řízeními. |
| --- | --- |

(200)

Vláda je toho názoru, že po kapitálových injekcích z let 1999 a 2001 byla společnost Combus hospodářsky životaschopná. Skutečnost, že nebylo možno dosáhnout zisku před rokem 2006 byla způsobena pouze ztrátovými smlouvami, které společnost Combus uzavřela v souvislosti s výběrovými řízeními.

| (201) | Prodej všech akcií společnosti Combus společnosti Arriva je podle názoru dánské vlády dokladem toho, že společnost Combus byla po poskytnutí restrukturalizační podpory zcela životaschopná. Soukromý investor, jako například společnost Arriva, by nepřevzal významné finanční riziko spojené s koupí společnosti Combus, pokud by po rozsáhlé hloubkové kontrole dostupných údajů nezjistil, že Combus je životaschopná společnost s uspokojivým potenciálem budoucích zisků vzhledem ke standardním podmínkám tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(201)

Prodej všech akcií společnosti Combus společnosti Arriva je podle názoru dánské vlády dokladem toho, že společnost Combus byla po poskytnutí restrukturalizační podpory zcela životaschopná. Soukromý investor, jako například společnost Arriva, by nepřevzal významné finanční riziko spojené s koupí společnosti Combus, pokud by po rozsáhlé hloubkové kontrole dostupných údajů nezjistil, že Combus je životaschopná společnost s uspokojivým potenciálem budoucích zisků vzhledem ke standardním podmínkám tržního hospodářství.

| (202) | Vláda upozorňuje, že v 107. a 108. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise nastolila otázku, která se týká za prvé ukončení platnosti smluv a za druhé rozdílu mezi kumulovaným deficitem a poskytnutou podporou. |
| --- | --- |

(202)

Vláda upozorňuje, že v 107. a 108. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise nastolila otázku, která se týká za prvé ukončení platnosti smluv a za druhé rozdílu mezi kumulovaným deficitem a poskytnutou podporou.

| (203) | Komentář dánské vlády ohledně možnosti ukončení platnosti smluv o poskytování veřejné služby již byl uveden výše. |
| --- | --- |

(203)

Komentář dánské vlády ohledně možnosti ukončení platnosti smluv o poskytování veřejné služby již byl uveden výše.

| (204) | Co se týče otázky rozdílu mezi kumulovaným deficitem ve výši 360 milionů DKK za období let 2000 až 2005 a celkovou výší podpory poskytnuté v roce 2001, která činila 291 milionů DKK, se vláda domnívá, že konstatování Komise musí být způsobeno nedorozuměním. |
| --- | --- |

(204)

Co se týče otázky rozdílu mezi kumulovaným deficitem ve výši 360 milionů DKK za období let 2000 až 2005 a celkovou výší podpory poskytnuté v roce 2001, která činila 291 milionů DKK, se vláda domnívá, že konstatování Komise musí být způsobeno nedorozuměním.

| (205) | Částka uvedená jako kumulovaný deficit za období let 2000 až 2005 je správná, ale částka poskytnutá v roce 2001 společnosti Combus tento kumulovaný deficit přesahovala. Co se týče finančních prostředků poskytnutých vládou, ty dosáhly částky 291 milionů DKK, viz poznámka, že při výpočtu poskytnuté podpory je jednoznačně nutno zahrnout skutečnou poskytnutou částku podle příslušných záruk. |
| --- | --- |

(205)

Částka uvedená jako kumulovaný deficit za období let 2000 až 2005 je správná, ale částka poskytnutá v roce 2001 společnosti Combus tento kumulovaný deficit přesahovala. Co se týče finančních prostředků poskytnutých vládou, ty dosáhly částky 291 milionů DKK, viz poznámka, že při výpočtu poskytnuté podpory je jednoznačně nutno zahrnout skutečnou poskytnutou částku podle příslušných záruk.

| (206) | Důležitější připomínkou však je, že částku poskytnutou vládou je nutno přičíst k dluhu 100 milionů DKK prominutému věřitelem. Kapitál poskytnutý v roce 2001 tudíž přesáhl odhadovaný kumulovaný deficit za období let 2000 až 2005. |
| --- | --- |

(206)

Důležitější připomínkou však je, že částku poskytnutou vládou je nutno přičíst k dluhu 100 milionů DKK prominutému věřitelem. Kapitál poskytnutý v roce 2001 tudíž přesáhl odhadovaný kumulovaný deficit za období let 2000 až 2005.

| (207) | Dánská vláda se za prvé domnívá, že pokyny k restrukturalizaci z roku 1999 je nutno vykládat v tom smyslu, že použití opatření ke zmírnění narušení hospodářské soutěže v důsledku dopadů podpory na konkurenci je nepovinné a má být vyžadováno jen tam, kde jsou taková opatření nezbytná. To je zdůrazněno použitím podmiňovacího způsobu „mělo by se“ v bodě 35 dotyčných pokynů a celým bodem 39 ii). Kromě toho dánská vláda upozorňuje, že Komise při přijetí svého původního rozhodnutí nepožadovala, aby společnost Arriva provedla nějaké kompenzační ústupky nebo zavedla opatření, která by mohla zmírnit možné narušení hospodářské soutěže v souvislosti s prodejem. |
| --- | --- |

(207)

Dánská vláda se za prvé domnívá, že pokyny k restrukturalizaci z roku 1999 je nutno vykládat v tom smyslu, že použití opatření ke zmírnění narušení hospodářské soutěže v důsledku dopadů podpory na konkurenci je nepovinné a má být vyžadováno jen tam, kde jsou taková opatření nezbytná. To je zdůrazněno použitím podmiňovacího způsobu „mělo by se“ v bodě 35 dotyčných pokynů a celým bodem 39 ii). Kromě toho dánská vláda upozorňuje, že Komise při přijetí svého původního rozhodnutí nepožadovala, aby společnost Arriva provedla nějaké kompenzační ústupky nebo zavedla opatření, která by mohla zmírnit možné narušení hospodářské soutěže v souvislosti s prodejem.

| (208) | Za druhé dánská vláda uvádí, že v odvětví autobusové dopravy neexistuje žádná strukturální nadbytečná kapacita. Kromě toho připomíná, že dánské úřady pro hospodářskou soutěž uvedly, že na tomto trhu existuje zvlášť aktivní a účinná hospodářská soutěž a že je tento trh velmi přístupný v důsledku nízkých překážek přístupu zaručených evropskými pravidly nabídkových řízení. Proto se dánská vláda domnívá, že nebylo třeba zmírňovat potenciální nepříznivé účinky podpory, jelikož nejsou žádné důkazy jejich existence. |
| --- | --- |

(208)

Za druhé dánská vláda uvádí, že v odvětví autobusové dopravy neexistuje žádná strukturální nadbytečná kapacita. Kromě toho připomíná, že dánské úřady pro hospodářskou soutěž uvedly, že na tomto trhu existuje zvlášť aktivní a účinná hospodářská soutěž a že je tento trh velmi přístupný v důsledku nízkých překážek přístupu zaručených evropskými pravidly nabídkových řízení. Proto se dánská vláda domnívá, že nebylo třeba zmírňovat potenciální nepříznivé účinky podpory, jelikož nejsou žádné důkazy jejich existence.

| (209) | Za třetí dánská vláda upozorňuje, že kapitálové injekce do společnosti Combus odpovídaly její záporné tržní ceně určené ve zcela otevřené veřejné soutěži, kde mohli všichni zájemci o koupi předkládat své nabídky, a že opatření týkající se podpory proto nezpůsobilo narušení hospodářské soutěže na trhu. |
| --- | --- |

(209)

Za třetí dánská vláda upozorňuje, že kapitálové injekce do společnosti Combus odpovídaly její záporné tržní ceně určené ve zcela otevřené veřejné soutěži, kde mohli všichni zájemci o koupi předkládat své nabídky, a že opatření týkající se podpory proto nezpůsobilo narušení hospodářské soutěže na trhu.

| (210) | Za čtvrté se dánská vláda domnívá, že následný prodej řady aktiv a pasiv firmě Connex představoval opatření schopné zmírnit potenciální nepříznivé účinky na tržní podmínky. Prodejem nejméně 50 % aktiv společnosti Combus společnosti Connex společnost Arriva jistě kompenzovala případné potenciální konkurenční výhody, které získala koupí společnosti Combus. Prodejem aktiv firmě Connex také společnost Arriva podstatně snížila svůj podíl na trhu v oblasti Kodaně. |
| --- | --- |

(210)

Za čtvrté se dánská vláda domnívá, že následný prodej řady aktiv a pasiv firmě Connex představoval opatření schopné zmírnit potenciální nepříznivé účinky na tržní podmínky. Prodejem nejméně 50 % aktiv společnosti Combus společnosti Connex společnost Arriva jistě kompenzovala případné potenciální konkurenční výhody, které získala koupí společnosti Combus. Prodejem aktiv firmě Connex také společnost Arriva podstatně snížila svůj podíl na trhu v oblasti Kodaně.

| (211) | A konečně, dánská vláda tvrdí, že platnost ztrátových smluv vyprší nejpozději v roce 2006 a následně budou na příslušné služby vypsány veřejné soutěže přístupné všem subjektům na trhu. I kdyby hrozil nějaký nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž – který by podle názoru dánské vlády byl v každém případě minimální – měl by jen omezené trvání. |
| --- | --- |

(211)

A konečně, dánská vláda tvrdí, že platnost ztrátových smluv vyprší nejpozději v roce 2006 a následně budou na příslušné služby vypsány veřejné soutěže přístupné všem subjektům na trhu. I kdyby hrozil nějaký nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž – který by podle názoru dánské vlády byl v každém případě minimální – měl by jen omezené trvání.

| (212) | Dánská vláda se domnívá, že opatření týkající se podpory byla omezena na absolutní minimum a tudíž v souladu s příslušnými podmínkami uvedenými v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999. |
| --- | --- |

(212)

Dánská vláda se domnívá, že opatření týkající se podpory byla omezena na absolutní minimum a tudíž v souladu s příslušnými podmínkami uvedenými v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999.

| (213) | Výše kapitálové injekce v roce 1999 byla navržena právnickou firmou Kromann a Münter poté, co byl společností KPMG proveden průzkum trhu v souvislosti restrukturalizací společnosti Combus, a finanční poradce dánské vlády, společnost Alfred Berg, se s tímto hodnocením ztotožnila. |
| --- | --- |

(213)

Výše kapitálové injekce v roce 1999 byla navržena právnickou firmou Kromann a Münter poté, co byl společností KPMG proveden průzkum trhu v souvislosti restrukturalizací společnosti Combus, a finanční poradce dánské vlády, společnost Alfred Berg, se s tímto hodnocením ztotožnila.

| (214) | Co se týče kapitálových injekcí v roce 2001, dánská vláda vysvětluje, že příslušné částky byly určeny jednak na základě finančního stavu společnosti a jednak na základě jednání dánské vlády se společností Arriva a dalšími potenciálními kupujícími. Jelikož byla výše nezbytné kapitálové injekce stanovena po jednáních se zájemci o koupi – kteří se přihlásili v rámci otevřeného, transparentního a nediskriminujícího postupu prodeje – byla opatření týkající se podpory v souladu s tržní cenou společnosti tudíž přirozeně omezena na částku, která byla skutečně nezbytná. |
| --- | --- |

(214)

Co se týče kapitálových injekcí v roce 2001, dánská vláda vysvětluje, že příslušné částky byly určeny jednak na základě finančního stavu společnosti a jednak na základě jednání dánské vlády se společností Arriva a dalšími potenciálními kupujícími. Jelikož byla výše nezbytné kapitálové injekce stanovena po jednáních se zájemci o koupi – kteří se přihlásili v rámci otevřeného, transparentního a nediskriminujícího postupu prodeje – byla opatření týkající se podpory v souladu s tržní cenou společnosti tudíž přirozeně omezena na částku, která byla skutečně nezbytná.

| (215) | V 119. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise uvedla, že samotný příjemce podpory musí přispět na plán restrukturalizace. Komise uvedla, že převzetí části dluhu společnosti Combus společností Arriva představovalo takový příspěvek. V této souvislosti si Komise vyžádala informace o dalších příspěvcích ze strany společnosti Combus a/nebo Arriva. |
| --- | --- |

(215)

V 119. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise uvedla, že samotný příjemce podpory musí přispět na plán restrukturalizace. Komise uvedla, že převzetí části dluhu společnosti Combus společností Arriva představovalo takový příspěvek. V této souvislosti si Komise vyžádala informace o dalších příspěvcích ze strany společnosti Combus a/nebo Arriva.

| (216) | Dánská vláda se domnívá, že úspory a racionalizační opatření, jež plány restrukturalizace předpokládají, představují příspěvek příjemce podpory podle bodu 40 pokynů k restrukturalizaci. Dalšími příspěvky jsou podle názoru dánské vlády i prodejní cena ve výši 100 DKK, příjmy z prodeje 50 % společnosti Combus společnosti Connex (113,9 milionu DKK) a přímý příspěvek společnosti Arriva na náklady restrukturalizace ve výši 33,6 milionu DKK. |
| --- | --- |

(216)

Dánská vláda se domnívá, že úspory a racionalizační opatření, jež plány restrukturalizace předpokládají, představují příspěvek příjemce podpory podle bodu 40 pokynů k restrukturalizaci. Dalšími příspěvky jsou podle názoru dánské vlády i prodejní cena ve výši 100 DKK, příjmy z prodeje 50 % společnosti Combus společnosti Connex (113,9 milionu DKK) a přímý příspěvek společnosti Arriva na náklady restrukturalizace ve výši 33,6 milionu DKK.

4.2   PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ SDRUŽENÍM DANSKE BUSVOGNMAEND

4.2.1   RESPEKTOVÁNÍ PRINCIPU INVESTORA JEDNAJÍCÍHO PODLE ZÁSAD TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ

| (217) | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že naděje na dosažení životaschopnosti a ziskovosti společnosti Combus nebyla prokázána. Spíše naopak, sdružení Danske Busvognmaend s odkazem na bod 19 rozsudku ve věci Combus považuje za jasné, že soukromý investor by býval nejednal tak jako dánská vláda při poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

(217)

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že naděje na dosažení životaschopnosti a ziskovosti společnosti Combus nebyla prokázána. Spíše naopak, sdružení Danske Busvognmaend s odkazem na bod 19 rozsudku ve věci Combus považuje za jasné, že soukromý investor by býval nejednal tak jako dánská vláda při poskytnutí podpory.

| (218) | Kromě věcných okolností uvedených Komisí odkazuje sdružení Danske Busvognmaend na tři zprávy postupně předložené v Dánsku po vynesení rozsudku ve věci Combus (37). Podle sdružení Danske Busvognmaend tyto zprávy potvrzují, že soukromý investor by býval v podobné situaci nejednal tak jako dánská vláda. |
| --- | --- |

(218)

Kromě věcných okolností uvedených Komisí odkazuje sdružení Danske Busvognmaend na tři zprávy postupně předložené v Dánsku po vynesení rozsudku ve věci Combus (37). Podle sdružení Danske Busvognmaend tyto zprávy potvrzují, že soukromý investor by býval v podobné situaci nejednal tak jako dánská vláda.

| (219) | Sdružení Danske Busvognmaend připomíná, že když dánská vláda poskytla v květnu 1999 společnosti Combus hospodářskou pomoc ve výši 300 milionů DKK, vycházela z principu investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství (viz strana 22, poznámka 36 žádosti). Tehdejší ministr dopravy vydal následující prohlášení:
  „Domnívám se, že se v případě kapitálové injekce ministerstva dopravy do společnosti Combus A/S nejedná o státní podporu, a proto toto opatření nemusí být oznámeno Komisi, protože ministerstvo si nechalo vypracovat vyhodnocení, jež prokázalo, že tato kapitálová injekce byla nutná a dostatečná, že společnost mohla být restrukturalizována s cílem ziskového provozování a že bylo oprávněné se domnívat, že vložený dodatečný kapitál bude zhodnocen ve formě zisků nebo úroků a vrácených prostředků. Proto se domnívám, že tato investice je v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství.“ |
| --- | --- |

(219)

Sdružení Danske Busvognmaend připomíná, že když dánská vláda poskytla v květnu 1999 společnosti Combus hospodářskou pomoc ve výši 300 milionů DKK, vycházela z principu investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství (viz strana 22, poznámka 36 žádosti). Tehdejší ministr dopravy vydal následující prohlášení:

„Domnívám se, že se v případě kapitálové injekce ministerstva dopravy do společnosti Combus A/S nejedná o státní podporu, a proto toto opatření nemusí být oznámeno Komisi, protože ministerstvo si nechalo vypracovat vyhodnocení, jež prokázalo, že tato kapitálová injekce byla nutná a dostatečná, že společnost mohla být restrukturalizována s cílem ziskového provozování a že bylo oprávněné se domnívat, že vložený dodatečný kapitál bude zhodnocen ve formě zisků nebo úroků a vrácených prostředků. Proto se domnívám, že tato investice je v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství.“

| (220) | Sdružení Danske Busvognmaend připomíná, že se poté touto otázkou zabýval dánský účetní dvůr (viz příloha A 22), a odvolává se na jeho závěry (kapitola V, strany 37 a 39 a především strany 41 a 43), kde se mimo jiné uvádí:
  „Šetření provedené účetním dvorem prokázalo, že v době přípravy podkladů pro kapitálovou injekci do společnosti Combus si muselo být ministerstvo dopravy vědomo špatného řízení podniku a nedostatečných základů pro hospodářská rozhodování, a to především v oblasti kontroly výnosnosti smluv o autobusové dopravě a v oblasti zvládnutí vývoje správních nákladů.“ |
| --- | --- |

(220)

Sdružení Danske Busvognmaend připomíná, že se poté touto otázkou zabýval dánský účetní dvůr (viz příloha A 22), a odvolává se na jeho závěry (kapitola V, strany 37 a 39 a především strany 41 a 43), kde se mimo jiné uvádí:

„Šetření provedené účetním dvorem prokázalo, že v době přípravy podkladů pro kapitálovou injekci do společnosti Combus si muselo být ministerstvo dopravy vědomo špatného řízení podniku a nedostatečných základů pro hospodářská rozhodování, a to především v oblasti kontroly výnosnosti smluv o autobusové dopravě a v oblasti zvládnutí vývoje správních nákladů.“

| (221) | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že ohledně výnosnosti investice vládla taková nejistota, že princip investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství nelze uplatnit. Myslí si, že kapitálová injekce ve výši 300 milionů DKK byla v květnu 1999 poskytnuta, aby se zabránilo úpadku, který společnosti bezprostředně hrozil (viz bod 38 odpovědi a citace, které obsahuje). |
| --- | --- |

(221)

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že ohledně výnosnosti investice vládla taková nejistota, že princip investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství nelze uplatnit. Myslí si, že kapitálová injekce ve výši 300 milionů DKK byla v květnu 1999 poskytnuta, aby se zabránilo úpadku, který společnosti bezprostředně hrozil (viz bod 38 odpovědi a citace, které obsahuje).

| (222) | Sdružení Danske Busvognmaend se dále domnívá, že se případ odvíjel jinak, než oficiálně tvrdí ministr dopravy. Již na jaře 2001 bylo totiž nutné poskytnout novou kapitálovou injekci a zrušit dluhy v celkové výši 240 milionů DKK. Vedle toho museli soukromí věřitelné dospět k vyrovnání ohledně svých pohledávek ve výši 100 milionů DKK. |
| --- | --- |

(222)

Sdružení Danske Busvognmaend se dále domnívá, že se případ odvíjel jinak, než oficiálně tvrdí ministr dopravy. Již na jaře 2001 bylo totiž nutné poskytnout novou kapitálovou injekci a zrušit dluhy v celkové výši 240 milionů DKK. Vedle toho museli soukromí věřitelné dospět k vyrovnání ohledně svých pohledávek ve výši 100 milionů DKK.

| (223) | Sdružení Danske Busvognmaend uzavírá, že žádný investor v tržním hospodářství by nejednal tak, jak učinil stát, protože se z investovaného kapitálu nedal očekávat žádný výnos. Běžný soukromý investor by se podle sdružení Danske Busvognmaend snažil vypovědět ztrátové smlouvy a přenechal by je jiným podnikům, aby zajistil výnosnost společnosti Combus. |
| --- | --- |

(223)

Sdružení Danske Busvognmaend uzavírá, že žádný investor v tržním hospodářství by nejednal tak, jak učinil stát, protože se z investovaného kapitálu nedal očekávat žádný výnos. Běžný soukromý investor by se podle sdružení Danske Busvognmaend snažil vypovědět ztrátové smlouvy a přenechal by je jiným podnikům, aby zajistil výnosnost společnosti Combus.

| (224) | Na podporu tohoto argumentu sdružení Danske Busvognmaend připomíná, že ve věci T-157/01 Soud prvního stupně v bodě 94 konstatuje, „že dánský trh autobusové dopravy se dokáže rychle přizpůsobit požadavkům dopravních orgánů a že v případě zániku jednoho podniku, který uspěl v nabídkovém řízení, jej lze až do vyhlášení nového nabídkového řízení snadno nahradit jinými. Jiné hospodářské subjekty by tak bývaly mohly v případě zániku společnosti Combus převzít smlouvy na dopravu, kterou společnost zajišťovala.“ |
| --- | --- |

(224)

Na podporu tohoto argumentu sdružení Danske Busvognmaend připomíná, že ve věci T-157/01 Soud prvního stupně v bodě 94 konstatuje, „že dánský trh autobusové dopravy se dokáže rychle přizpůsobit požadavkům dopravních orgánů a že v případě zániku jednoho podniku, který uspěl v nabídkovém řízení, jej lze až do vyhlášení nového nabídkového řízení snadno nahradit jinými. Jiné hospodářské subjekty by tak bývaly mohly v případě zániku společnosti Combus převzít smlouvy na dopravu, kterou společnost zajišťovala.“

| (225) | Pro sdružení Danske Busvognmaend je tak zřejmé, že soukromý investor by blíže zvážil možnost přenechat stávající smlouvy, nebo by vyhlásil úpadek společnosti. K podobnému vyhodnocení nedošlo. Je zřejmé, že celá řada podnikatelů na trhu autobusové dopravy by měla zájem o převzetí autobusových spojů. Především v oblasti hlavního města doplatila společnost Combus na skutečnost, že její nabídka byla mimořádně nízká, a také na to, že musela vybudovat zařízení, která neměla (garáže atd.). Lze si představit, že společnost Arriva by bývala měla zájem o převzetí smluv, které kvůli společnosti Combus nezískala, protože vlastnila nutná zařízení (garáže, infrastrukturu atd.) a mohla by tak bývala provozovat dopravní spoje levněji. |
| --- | --- |

(225)

Pro sdružení Danske Busvognmaend je tak zřejmé, že soukromý investor by blíže zvážil možnost přenechat stávající smlouvy, nebo by vyhlásil úpadek společnosti. K podobnému vyhodnocení nedošlo. Je zřejmé, že celá řada podnikatelů na trhu autobusové dopravy by měla zájem o převzetí autobusových spojů. Především v oblasti hlavního města doplatila společnost Combus na skutečnost, že její nabídka byla mimořádně nízká, a také na to, že musela vybudovat zařízení, která neměla (garáže atd.). Lze si představit, že společnost Arriva by bývala měla zájem o převzetí smluv, které kvůli společnosti Combus nezískala, protože vlastnila nutná zařízení (garáže, infrastrukturu atd.) a mohla by tak bývala provozovat dopravní spoje levněji.

| (226) | Sdružení Danske Busvognmaend usuzuje, že některá prohlášení Soudního dvora Evropských společenství uvádějí, že poskytnutí podpory určitému podniku v okamžiku, kdy je snaha ho prodat, může být v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství, protože vyhlášení jeho úpadku by bylo nákladnější. Aby však podobné opatření mohlo být považováno za oprávněné z hlediska principu investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství, je nutné, aby existovaly podklady s důvěryhodnými hospodářskými údaji, které by prokazovaly, že zmíněné opatření přinese pro veřejné orgány lepší výsledky než zrušení nebo úpadek. Ovšem podle sdružení Danske Busvognmaend dánské vnitrostátní orgány nepředložily žádný dokument, který by prokazoval, že by pro stát bylo zrušení společnosti Combus nebo vyhlášení jejího úpadku nákladnější než ji udržet při životě a prodat, jak k tomu nakonec došlo. Sdružení se naopak domnívá, že by pro stát bývalo bylo výhodnější společnost Combus zrušit nebo vyhlásit její úpadek. Převedení smluv na jiné dopravce by bývalo umožnilo vyhnout se velkým provozním ztrátám a výraznému zadlužení, které následovaly, a prodat druhé straně zařízení a vybavení za rozumné ceny. |
| --- | --- |

(226)

Sdružení Danske Busvognmaend usuzuje, že některá prohlášení Soudního dvora Evropských společenství uvádějí, že poskytnutí podpory určitému podniku v okamžiku, kdy je snaha ho prodat, může být v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství, protože vyhlášení jeho úpadku by bylo nákladnější. Aby však podobné opatření mohlo být považováno za oprávněné z hlediska principu investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství, je nutné, aby existovaly podklady s důvěryhodnými hospodářskými údaji, které by prokazovaly, že zmíněné opatření přinese pro veřejné orgány lepší výsledky než zrušení nebo úpadek. Ovšem podle sdružení Danske Busvognmaend dánské vnitrostátní orgány nepředložily žádný dokument, který by prokazoval, že by pro stát bylo zrušení společnosti Combus nebo vyhlášení jejího úpadku nákladnější než ji udržet při životě a prodat, jak k tomu nakonec došlo. Sdružení se naopak domnívá, že by pro stát bývalo bylo výhodnější společnost Combus zrušit nebo vyhlásit její úpadek. Převedení smluv na jiné dopravce by bývalo umožnilo vyhnout se velkým provozním ztrátám a výraznému zadlužení, které následovaly, a prodat druhé straně zařízení a vybavení za rozumné ceny.

4.2.2   DODRŽOVÁNÍ POKYNŮ K RESTRUKTURALIZACI Z ROKU 1999

| (227) | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že podmínky stanovené v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999 nejsou splněny. |
| --- | --- |

(227)

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že podmínky stanovené v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999 nejsou splněny.

| (228) | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že se jedná o dvě samostatná opatření týkající se podpory. Podle nich dánská vláda ani společnost Arriva neprokázaly, že by opatření týkající se podpory tvořila dvě dílčí části téže podpory. Spíše tento případ jasně ukazuje, že společnost Combus byla špatně řízenou společností, čehož si byla dánská vláda dobře vědoma, a že finanční podpora byla v roce 1999 poskytnuta společnosti Combus bez řádného zhodnocení a následné kontroly a proto bylo nutno poskytnout další finanční podporu v roce 2001. |
| --- | --- |

(228)

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že se jedná o dvě samostatná opatření týkající se podpory. Podle nich dánská vláda ani společnost Arriva neprokázaly, že by opatření týkající se podpory tvořila dvě dílčí části téže podpory. Spíše tento případ jasně ukazuje, že společnost Combus byla špatně řízenou společností, čehož si byla dánská vláda dobře vědoma, a že finanční podpora byla v roce 1999 poskytnuta společnosti Combus bez řádného zhodnocení a následné kontroly a proto bylo nutno poskytnout další finanční podporu v roce 2001.

| (229) | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že dánská vláda nepředložila před první kapitálovou injekcí z roku 1999 žádný plán restrukturalizace. Podle jejich názoru nelze předložit plán restrukturalizace zpětně (38). Sdružení Danske Busvognmaend v této souvislosti oponuje názoru Komise uvedenému v 36., 48. a 49. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu. |
| --- | --- |

(229)

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že dánská vláda nepředložila před první kapitálovou injekcí z roku 1999 žádný plán restrukturalizace. Podle jejich názoru nelze předložit plán restrukturalizace zpětně (38). Sdružení Danske Busvognmaend v této souvislosti oponuje názoru Komise uvedenému v 36., 48. a 49. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu.

| (230) | Sdružení Danske Busvognmaend popírá, že by společnost Combus kdy byla zisková, a tudíž hospodářsky životaschopná jako veřejný podnik. Domnívá se, že jeho hospodářské životaschopnosti mohlo být dosaženo pouze jeho prodejem společnosti Arriva. V této souvislosti odkazuje na rozhodnutí Komise o zahájení úředního postupu a na postoj SPS vyjádřený v bodech 115 až 116 rozsudku ve věci Combus. |
| --- | --- |

(230)

Sdružení Danske Busvognmaend popírá, že by společnost Combus kdy byla zisková, a tudíž hospodářsky životaschopná jako veřejný podnik. Domnívá se, že jeho hospodářské životaschopnosti mohlo být dosaženo pouze jeho prodejem společnosti Arriva. V této souvislosti odkazuje na rozhodnutí Komise o zahájení úředního postupu a na postoj SPS vyjádřený v bodech 115 až 116 rozsudku ve věci Combus.

| (231) | Podle názoru sdružení Danske Busvognmaend podpory poskytnuté společnosti Combus skutečně de facto narušily hospodářskou soutěž na trhu, jelikož vytvořily pro společnost Arriva příležitost získat prostřednictvím koupě společnosti Combus až přibližně 70 % podíl na trhu. V důsledku toho získala společnost Arriva dominantní postavení na dánském trhu. Mezitím se mnoho autobusových společností ocitlo na pokraji úpadku. Podle názoru sdružení Danske Busvognmaend neudělal dánská vláda nic, aby zabránila narušení hospodářské soutěže; společnost Combus po obdržení podpory v roce 1999 neodstoupila od žádné ze svých smluv, zatímco opatření týkající se podpory v roce 2001 dokonce přinesla společnosti Arriva zisk. V důsledku toho prodala společnost Arriva část společnosti Combus společnosti Connex se ziskem, ke škodě svých konkurentů. |
| --- | --- |

(231)

Podle názoru sdružení Danske Busvognmaend podpory poskytnuté společnosti Combus skutečně de facto narušily hospodářskou soutěž na trhu, jelikož vytvořily pro společnost Arriva příležitost získat prostřednictvím koupě společnosti Combus až přibližně 70 % podíl na trhu. V důsledku toho získala společnost Arriva dominantní postavení na dánském trhu. Mezitím se mnoho autobusových společností ocitlo na pokraji úpadku. Podle názoru sdružení Danske Busvognmaend neudělal dánská vláda nic, aby zabránila narušení hospodářské soutěže; společnost Combus po obdržení podpory v roce 1999 neodstoupila od žádné ze svých smluv, zatímco opatření týkající se podpory v roce 2001 dokonce přinesla společnosti Arriva zisk. V důsledku toho prodala společnost Arriva část společnosti Combus společnosti Connex se ziskem, ke škodě svých konkurentů.

| (232) | Vzhledem k pokynům a požadavku co nejvíce zmírnit jakékoli přílišné narušení hospodářské soutěže měla společnost Combus přinejmenším odstoupit od svých smluv. V této souvislosti sdružení Danske Busvognmaend sdílí postoj Komise uvedený v 112. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu. |
| --- | --- |

(232)

Vzhledem k pokynům a požadavku co nejvíce zmírnit jakékoli přílišné narušení hospodářské soutěže měla společnost Combus přinejmenším odstoupit od svých smluv. V této souvislosti sdružení Danske Busvognmaend sdílí postoj Komise uvedený v 112. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu.

| (233) | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že dánská vláda v souvislosti s prodejem společnosti Combus tento bod vůbec nevzala v úvahu a že není jisté, že se prodej uskutečnil za tržní cenu, což by byl nejlepší způsob, jak zajistit, aby byla podpora omezena na minimum. |
| --- | --- |

(233)

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že dánská vláda v souvislosti s prodejem společnosti Combus tento bod vůbec nevzala v úvahu a že není jisté, že se prodej uskutečnil za tržní cenu, což by byl nejlepší způsob, jak zajistit, aby byla podpora omezena na minimum.

| (234) | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že dánská vláda jasně přiznala, že neproběhlo ověření míry, podle které se poskytnutá podpora omezila na nezbytné minimum. Uvádí k tomu stranu 6 přílohy K případu Combus, kde dánská vláda prohlašuje: „Vyjednaná kapitálová injekce, kterou požadovala společnost Arriva, aby převzala podíly, je založena na obchodním případu, který není prodejci samozřejmě známý“. V příloze I na straně 6 dále uvádí: „...vláda se domnívá, že kapitálová injekce požadovaná společností Arriva odráží současnou tržní hodnotu společnosi atd.“. |
| --- | --- |

(234)

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že dánská vláda jasně přiznala, že neproběhlo ověření míry, podle které se poskytnutá podpora omezila na nezbytné minimum. Uvádí k tomu stranu 6 přílohy K případu Combus, kde dánská vláda prohlašuje: „Vyjednaná kapitálová injekce, kterou požadovala společnost Arriva, aby převzala podíly, je založena na obchodním případu, který není prodejci samozřejmě známý“. V příloze I na straně 6 dále uvádí: „...vláda se domnívá, že kapitálová injekce požadovaná společností Arriva odráží současnou tržní hodnotu společnosi atd.“.

| (235) | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že je řada důvodů k zpochybnění skutečnosti, že se podpora poskytnutá společnosti Combus v souvislosti s jejím prodejem firmě Arriva omezila na nezbytné minimum. Domnívá se naopak, že společnost Arriva udělala dobrý obchod, a odkazuje přitom na kapitolu 8 svého podání ze dne 24. února 2003. Poznamenává, že dánské vládě bylo údajně naznačeno, aby se v rámci prodeje obrátila na nezávislé odborníky, jak to často předpokládá Komise v případech převodů aktiv bez prodeje za transparentních podmínek nebo bez řízení přístupných všem zájemcům z určitého sektoru. |
| --- | --- |

(235)

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že je řada důvodů k zpochybnění skutečnosti, že se podpora poskytnutá společnosti Combus v souvislosti s jejím prodejem firmě Arriva omezila na nezbytné minimum. Domnívá se naopak, že společnost Arriva udělala dobrý obchod, a odkazuje přitom na kapitolu 8 svého podání ze dne 24. února 2003. Poznamenává, že dánské vládě bylo údajně naznačeno, aby se v rámci prodeje obrátila na nezávislé odborníky, jak to často předpokládá Komise v případech převodů aktiv bez prodeje za transparentních podmínek nebo bez řízení přístupných všem zájemcům z určitého sektoru.

4.3   PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ SPOLEČNOSTÍ ARRIVA

| (236) | Komise obdržela také připomínky od společnosti Arriva Denmark A/S. Ty se týkaly jen věcného bodu, jmenovitě prodejní ceny dohodnuté mezi společnostmi Arriva a Connex, a jsou tudíž uvedeny v části II tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(236)

Komise obdržela také připomínky od společnosti Arriva Denmark A/S. Ty se týkaly jen věcného bodu, jmenovitě prodejní ceny dohodnuté mezi společnostmi Arriva a Connex, a jsou tudíž uvedeny v části II tohoto rozhodnutí.

5.   ODPOVĚĎ DÁNSKÉ VLÁDY NA PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ SDRUŽENÍM DANSKE BUSVOGNMAEND A SPOLEČNOSTÍ ARRIVA

5.1   PRINCIP INVESTORA JEDNAJÍCÍHO V SOULADU SE ZÁSADAMI TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ

| (237) | Dánská vláda se především domnívá, že citováním části zprávy dánského účetního dvora vytržené z kontextu poskytuje sdružení Danske Busvognmaend zkreslený obraz. Podle dánské vlády citovaná část pochází ze strany 47 uvedené zprávy, má nadpis „Připomínky dánského účetního dvora“ a týká se věcných informací, které tvořily základ pro návrh zákona, který ministerstvo dopravy předložilo parlamentnímu finančnímu výboru a který byl právním základem kapitálové injekce ve výši 300 milionů DKK poskytnuté společnosti Combus. |
| --- | --- |

(237)

Dánská vláda se především domnívá, že citováním části zprávy dánského účetního dvora vytržené z kontextu poskytuje sdružení Danske Busvognmaend zkreslený obraz. Podle dánské vlády citovaná část pochází ze strany 47 uvedené zprávy, má nadpis „Připomínky dánského účetního dvora“ a týká se věcných informací, které tvořily základ pro návrh zákona, který ministerstvo dopravy předložilo parlamentnímu finančnímu výboru a který byl právním základem kapitálové injekce ve výši 300 milionů DKK poskytnuté společnosti Combus.

| (238) | Na straně 47 dánský účetní dvůr k právnímu základu návrhu zákona uvádí:
  „Z informací uvedených v návrhu zákona je nutno vyrozumět, že po vytvoření rezervy ve výši 65 milionů DKK v účetní závěrce společnosti za rok 1998 byla představa o finanční situaci společnosti Combus na konci roku 1998 dostatečně přesná a tudíž představovala i přiměřený výchozí bod pro stanovení její potřeby kapitálu. Ministerstvo dopravy však neuvedlo, že finanční údaje, na jejichž základě byla stanovena rezerva ve výši 65 milionů DKK, byly odvozeny pouze z rozpočtů, odhadů a plánovaných úspor podle správní rady společnosti.
  Dánský účetní dvůr se domnívá, že ministerstvo dopravy bylo zodpovědné za posouzení předloženého materiálu tak, aby v souvislosti s návrhem zákona poskytlo ministrovi a finančnímu výboru veškeré relevantní informace. Ministerstvo dopravy mělo předložit návrh zákona na stávajícím základě. Nebo mělo ministerstvo vzhledem k potřebě rychlé injekce kapitálu do společnosti Combus zdůraznit, že je návrh zákona založen pouze na obecných rozpočtech a odhadech vypracovaných samotnou společností.“ |
| --- | --- |

(238)

Na straně 47 dánský účetní dvůr k právnímu základu návrhu zákona uvádí:

„Z informací uvedených v návrhu zákona je nutno vyrozumět, že po vytvoření rezervy ve výši 65 milionů DKK v účetní závěrce společnosti za rok 1998 byla představa o finanční situaci společnosti Combus na konci roku 1998 dostatečně přesná a tudíž představovala i přiměřený výchozí bod pro stanovení její potřeby kapitálu. Ministerstvo dopravy však neuvedlo, že finanční údaje, na jejichž základě byla stanovena rezerva ve výši 65 milionů DKK, byly odvozeny pouze z rozpočtů, odhadů a plánovaných úspor podle správní rady společnosti.

Dánský účetní dvůr se domnívá, že ministerstvo dopravy bylo zodpovědné za posouzení předloženého materiálu tak, aby v souvislosti s návrhem zákona poskytlo ministrovi a finančnímu výboru veškeré relevantní informace. Ministerstvo dopravy mělo předložit návrh zákona na stávajícím základě. Nebo mělo ministerstvo vzhledem k potřebě rychlé injekce kapitálu do společnosti Combus zdůraznit, že je návrh zákona založen pouze na obecných rozpočtech a odhadech vypracovaných samotnou společností.“

| (239) | Podle dánské vlády tudíž dánský účetní dvůr nekritizoval skutečnost, že ministerstvo doporučilo kapitálovou injekci ve výši 300 milionů DKK, ale spíše skutečnost, že finančnímu výboru nezdůraznilo, že je návrh zákona založen na rozpočtech a odhadech vypracovaných správní radou společnosti Combus. Jelikož bylo navýšení kapitálu naléhavě nutné, ministerstvo dopravy nemělo jinou možnost, než doporučit kapitálovou injekci, která byla považována za nezbytnou k odvrácení úpadku a tudíž i potřebnou, pokud měla být společnost Combus prodána. |
| --- | --- |

(239)

Podle dánské vlády tudíž dánský účetní dvůr nekritizoval skutečnost, že ministerstvo doporučilo kapitálovou injekci ve výši 300 milionů DKK, ale spíše skutečnost, že finančnímu výboru nezdůraznilo, že je návrh zákona založen na rozpočtech a odhadech vypracovaných správní radou společnosti Combus. Jelikož bylo navýšení kapitálu naléhavě nutné, ministerstvo dopravy nemělo jinou možnost, než doporučit kapitálovou injekci, která byla považována za nezbytnou k odvrácení úpadku a tudíž i potřebnou, pokud měla být společnost Combus prodána.

| (240) | Za druhé dánská vláda poukazuje na to, že připomínky sdružení Danske Busvognmaend se zaměřují výhradně na otázku rozsahu, v jakém by býval soukromý investor uskutečnil podobnou kapitálovou injekci v roce 1999 na základě očekávání, že budoucí zisk ze společnosti Combus sám o sobě zajistí dostatečnou návratnost této investice. |
| --- | --- |

(240)

Za druhé dánská vláda poukazuje na to, že připomínky sdružení Danske Busvognmaend se zaměřují výhradně na otázku rozsahu, v jakém by býval soukromý investor uskutečnil podobnou kapitálovou injekci v roce 1999 na základě očekávání, že budoucí zisk ze společnosti Combus sám o sobě zajistí dostatečnou návratnost této investice.

| (241) | Nicméně názor dánské vlády na princip investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství není založen pouze na přímé návratnosti investice státu, kterou lze důvodně očekávat. Naopak, je nutno zohlednit skryté nepřímé ztráty a škodlivé účinky mimo jiné na budoucí privatizace, které by s sebou úpadek přinesl. |
| --- | --- |

(241)

Nicméně názor dánské vlády na princip investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství není založen pouze na přímé návratnosti investice státu, kterou lze důvodně očekávat. Naopak, je nutno zohlednit skryté nepřímé ztráty a škodlivé účinky mimo jiné na budoucí privatizace, které by s sebou úpadek přinesl.

| (242) | Za třetí dánská vláda popírá tvrzení, že existovali zájemci o převzetí ztrátových smluv. I kdyby bývali nějací takoví kupci byli, převod by býval jen znamenal okamžité potvrzení ztrát z těchto smluv a tudíž i okamžité, nevypočitatelné finanční důsledky pro společnost Combus. |
| --- | --- |

(242)

Za třetí dánská vláda popírá tvrzení, že existovali zájemci o převzetí ztrátových smluv. I kdyby bývali nějací takoví kupci byli, převod by býval jen znamenal okamžité potvrzení ztrát z těchto smluv a tudíž i okamžité, nevypočitatelné finanční důsledky pro společnost Combus.

| (243) | Dánská vláda také nesouhlasí, že by býval nějaký provozovatel autobusové dopravy převzal ztrátové smlouvy za cenu, která by jakkoli převyšovala jejich zápornou hodnotu. Prodej těchto smluv by býval tudíž byl možný pouze za zápornou kupní cenu. V každém případě by prodej jednotlivých smluv a/nebo jednotlivých stálých aktiv nebo provozních aktiv nebyl ziskovějším řešením než celkový prodej. Tento názor podporuje i dánský účetní dvůr (39). |
| --- | --- |

(243)

Dánská vláda také nesouhlasí, že by býval nějaký provozovatel autobusové dopravy převzal ztrátové smlouvy za cenu, která by jakkoli převyšovala jejich zápornou hodnotu. Prodej těchto smluv by býval tudíž byl možný pouze za zápornou kupní cenu. V každém případě by prodej jednotlivých smluv a/nebo jednotlivých stálých aktiv nebo provozních aktiv nebyl ziskovějším řešením než celkový prodej. Tento názor podporuje i dánský účetní dvůr (39).

| (244) | Co se týče bodu 94 rozsudku ve věci Combus, sdružení Danske Busvognmaend uvádí, že smlouvy společnosti Combus na poskytování autobusové dopravy mohli za krátko převzít jiní provozovatelé, pokud by se společnost dostala do úpadku. Dánská vláda se domnívá, že to může být pravda, avšak nemá to žádný vliv na právní posouzení toho, zda stát jednal v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství. Tyto informace mohou být nicméně užitečné v souvislosti s otázkou rozsahu, v jakém by úpadek společnosti Combus ovlivnil správu veřejné dopravy a případná narušení dopravních služeb. |
| --- | --- |

(244)

Co se týče bodu 94 rozsudku ve věci Combus, sdružení Danske Busvognmaend uvádí, že smlouvy společnosti Combus na poskytování autobusové dopravy mohli za krátko převzít jiní provozovatelé, pokud by se společnost dostala do úpadku. Dánská vláda se domnívá, že to může být pravda, avšak nemá to žádný vliv na právní posouzení toho, zda stát jednal v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství. Tyto informace mohou být nicméně užitečné v souvislosti s otázkou rozsahu, v jakém by úpadek společnosti Combus ovlivnil správu veřejné dopravy a případná narušení dopravních služeb.

5.2   RESTRUKTURALIZAČNÍ PODPORA

| (245) | V souvislosti s argumenty předloženými sdružením Danske Busvognmaend dánská vláda konstatuje, že jakákoli výhrada ohledně poskytnutí podpory při následných příležitostech nemá vliv na to, zda více než jednu částku podpory lze považovat za jedinou podporu vyplacenou ve více než jedné splátce. Naopak, rozhodujícím faktorem v této souvislosti je celkové posouzení, zda jednotlivé částky podpory mají takovou časovou a účelovou souvislost, že je lze považovat za jediné opatření. |
| --- | --- |

(245)

V souvislosti s argumenty předloženými sdružením Danske Busvognmaend dánská vláda konstatuje, že jakákoli výhrada ohledně poskytnutí podpory při následných příležitostech nemá vliv na to, zda více než jednu částku podpory lze považovat za jedinou podporu vyplacenou ve více než jedné splátce. Naopak, rozhodujícím faktorem v této souvislosti je celkové posouzení, zda jednotlivé částky podpory mají takovou časovou a účelovou souvislost, že je lze považovat za jediné opatření.

| (246) | Dánská vláda připouští, že při poskytnutí kapitálové injekce ve výši 300 milionů DKK ani při dosažení dohody se společností Arriva v listopadu 2000 o zásadách prodeje nebyl Komisi předložen žádný plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(246)

Dánská vláda připouští, že při poskytnutí kapitálové injekce ve výši 300 milionů DKK ani při dosažení dohody se společností Arriva v listopadu 2000 o zásadách prodeje nebyl Komisi předložen žádný plán restrukturalizace.

| (247) | Nicméně se dánská vláda neztotožňuje s tím, jak sdružení Danske Busvognmaend vykládá rozsudek Soudního dvora ve věci C-17/99, Francie v. Komise, jmenovitě s tím, že plán restrukturalizace již nelze Komisi předložit, jakmile členský stát již podporu poskytl. |
| --- | --- |

(247)

Nicméně se dánská vláda neztotožňuje s tím, jak sdružení Danske Busvognmaend vykládá rozsudek Soudního dvora ve věci C-17/99, Francie v. Komise, jmenovitě s tím, že plán restrukturalizace již nelze Komisi předložit, jakmile členský stát již podporu poskytl.

| (248) | Dánská vláda za prvé upozorňuje, že pokyny k restrukturalizaci z roku 1999 neobsahují žádná pravidla ani instrukce ohledně toho, kdy má být plán restrukturalizace předložen Komisi. Jediná jasná podmínka je. že Komise nemůže schválit podporu na restrukturalizaci, pokud předtím neobdržela plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(248)

Dánská vláda za prvé upozorňuje, že pokyny k restrukturalizaci z roku 1999 neobsahují žádná pravidla ani instrukce ohledně toho, kdy má být plán restrukturalizace předložen Komisi. Jediná jasná podmínka je. že Komise nemůže schválit podporu na restrukturalizaci, pokud předtím neobdržela plán restrukturalizace.

| (249) | Dánská vláda se domnívá, že dokonce i v případech, kde je opatření týkající se podpory přijato, aniž byla Komise nejprve vyrozuměna, musí Komise zkontrolovat, zda podpora splňuje podmínky pro schválení. Toto je stanoveno mimo jiné v čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 (dále jen „procesní nařízení“). Dánská vláda se domnívá, že je proto zcela dostačující, když Komise obdrží plán restrukturalizace, který je schválen předtím, než Komise rozhodne, zda je státní podpora slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(249)

Dánská vláda se domnívá, že dokonce i v případech, kde je opatření týkající se podpory přijato, aniž byla Komise nejprve vyrozuměna, musí Komise zkontrolovat, zda podpora splňuje podmínky pro schválení. Toto je stanoveno mimo jiné v čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 (dále jen „procesní nařízení“). Dánská vláda se domnívá, že je proto zcela dostačující, když Komise obdrží plán restrukturalizace, který je schválen předtím, než Komise rozhodne, zda je státní podpora slučitelná se společným trhem.

| (250) | V souvislosti s bodem 43 rozsudku Soudního dvora ve věci C-17/99, Francie v. Komise
   (40), poukazuje dánská vláda na to, že podle bodu 41 Komise v rozhodnutí, které bylo předmětem daného případu, uvedla, že „francouzská vláda nepředložila Komisi věrohodný plán restrukturalizace“ a „[a]ni nebyl žádný takový plán předložen Komisi francouzskými orgány od zahájení řízení.“ |
| --- | --- |

(250)

V souvislosti s bodem 43 rozsudku Soudního dvora ve věci C-17/99, Francie v. Komise
   (40), poukazuje dánská vláda na to, že podle bodu 41 Komise v rozhodnutí, které bylo předmětem daného případu, uvedla, že „francouzská vláda nepředložila Komisi věrohodný plán restrukturalizace“ a „[a]ni nebyl žádný takový plán předložen Komisi francouzskými orgány od zahájení řízení.“

| (251) | Podle dánské vlády z formulace použité Komisí jasně vyplývá, že by bývalo dostatečným splněním podmínek pokynů k restrukturalizaci z roku 1999 týkajících se plánu, kdyby byl plán restrukturalizace býval předložen po zahájení úředního postupu. Rozhodujícím faktorem proto není okamžik, kdy je plán restrukturalizace předložen, nýbrž skutečnost, že je předložen předtím, než Komise dospěje ke konečnému rozhodnutí. |
| --- | --- |

(251)

Podle dánské vlády z formulace použité Komisí jasně vyplývá, že by bývalo dostatečným splněním podmínek pokynů k restrukturalizaci z roku 1999 týkajících se plánu, kdyby byl plán restrukturalizace býval předložen po zahájení úředního postupu. Rozhodujícím faktorem proto není okamžik, kdy je plán restrukturalizace předložen, nýbrž skutečnost, že je předložen předtím, než Komise dospěje ke konečnému rozhodnutí.

| (252) | Dánská vláda se proto domnívá, že plány restrukturalizace z 8. a 23. ledna 2001 byly předloženy včas a že splnily podmínky pokynů k restrukturalizaci z roku 1999. |
| --- | --- |

(252)

Dánská vláda se proto domnívá, že plány restrukturalizace z 8. a 23. ledna 2001 byly předloženy včas a že splnily podmínky pokynů k restrukturalizaci z roku 1999.

| (253) | Ve svých připomínkách předložených v únoru a dubnu 2007 dánská vláda poukazuje na to, že finanční i prováděcí plán restrukturalizace byl k dispozici, když finanční výbor dánského parlamentu schválil kapitálovou injekci z roku 1999. |
| --- | --- |

(253)

Ve svých připomínkách předložených v únoru a dubnu 2007 dánská vláda poukazuje na to, že finanční i prováděcí plán restrukturalizace byl k dispozici, když finanční výbor dánského parlamentu schválil kapitálovou injekci z roku 1999.

| (254) | Dánská vláda se domnívá, že prodej společnosti Arriva společnosti Connex nepřinesl zisk, který by přesáhl očekávání a výpočty dánské vlády a společnosti Arriva v okamžiku prodeje společnosti Combus společnosti Arriva. |
| --- | --- |

(254)

Dánská vláda se domnívá, že prodej společnosti Arriva společnosti Connex nepřinesl zisk, který by přesáhl očekávání a výpočty dánské vlády a společnosti Arriva v okamžiku prodeje společnosti Combus společnosti Arriva.

| (255) | V reakci na tvrzení sdružení Danske Busvognmaend, podle kterého nebyl prodej předmětem veřejné soutěže, dánská vláda tvrdí, že postup prodeje byl zvlášť dlouhodobý, soutěživý, nediskriminační a transparentní a že koneční cena se významně nelišila od původní nabídky. |
| --- | --- |

(255)

V reakci na tvrzení sdružení Danske Busvognmaend, podle kterého nebyl prodej předmětem veřejné soutěže, dánská vláda tvrdí, že postup prodeje byl zvlášť dlouhodobý, soutěživý, nediskriminační a transparentní a že koneční cena se významně nelišila od původní nabídky.

| (256) | V reakci na tvrzení, že neproběhly žádné nezávislé kontroly tržní ceny, dánská vláda uvádí, že prodej musel být schválen finančním výborem parlamentu na základě finančních analýz provedených finančním poradcem státu, společností Alfred Berg. Dánská vláda se domnívá, že to představuje dostatečnou kontrolu. Podle názoru dánské vlády část, kterou sdružení Danske Busvognmaend cituje z přílohy rozsudku SPS, neobsahuje žádné konstatování, že nebyla provedena kontrola, zda byla podpora omezena na minimum. |
| --- | --- |

(256)

V reakci na tvrzení, že neproběhly žádné nezávislé kontroly tržní ceny, dánská vláda uvádí, že prodej musel být schválen finančním výborem parlamentu na základě finančních analýz provedených finančním poradcem státu, společností Alfred Berg. Dánská vláda se domnívá, že to představuje dostatečnou kontrolu. Podle názoru dánské vlády část, kterou sdružení Danske Busvognmaend cituje z přílohy rozsudku SPS, neobsahuje žádné konstatování, že nebyla provedena kontrola, zda byla podpora omezena na minimum.

| (257) | Dánská vláda kromě toho vysvětluje, že po prodeji byla provedena tři nezávislá šetření ohledně prodejní ceny, jmenovitě „Zpráva o prošetření případu společnosti Combus A/S“, „Šetření právního zástupce ohledně správy majetku společnosti Combus A/S státem“ a „Zpráva předsedy účetního dvora“. |
| --- | --- |

(257)

Dánská vláda kromě toho vysvětluje, že po prodeji byla provedena tři nezávislá šetření ohledně prodejní ceny, jmenovitě „Zpráva o prošetření případu společnosti Combus A/S“, „Šetření právního zástupce ohledně správy majetku společnosti Combus A/S státem“ a „Zpráva předsedy účetního dvora“.

| (258) | Na pozadí těchto skutečností dánská vláda nesouhlasí s tvrzením, že nebyly provedeny žádné kontroly ohledně toho, zda byla podpora omezena na minimum. Odkaz sdružení Danske Busvognmaend na přílohy K a I rozsudku v dané věci nemá žádný vliv na posouzení toho, zda byla podpora omezena na minimum. Nicméně citované části jasně ukazují, že prodej firmě Arriva byl připraven na základě obchodního případu a prodejní cena odrážela tržní cenu. |
| --- | --- |

(258)

Na pozadí těchto skutečností dánská vláda nesouhlasí s tvrzením, že nebyly provedeny žádné kontroly ohledně toho, zda byla podpora omezena na minimum. Odkaz sdružení Danske Busvognmaend na přílohy K a I rozsudku v dané věci nemá žádný vliv na posouzení toho, zda byla podpora omezena na minimum. Nicméně citované části jasně ukazují, že prodej firmě Arriva byl připraven na základě obchodního případu a prodejní cena odrážela tržní cenu.

| (259) | A konečně, dánská vláda se nedomnívá, že využití nezávislých účetních kontrolorů by bývalo vedlo k odlišnému posouzení nebo odlišné prodejní ceně akcií společnosti Combus. Pro dánskou vládu byl rozhodujícím kritériem tržní test. |
| --- | --- |

(259)

A konečně, dánská vláda se nedomnívá, že využití nezávislých účetních kontrolorů by bývalo vedlo k odlišnému posouzení nebo odlišné prodejní ceně akcií společnosti Combus. Pro dánskou vládu byl rozhodujícím kritériem tržní test.

6.   PRÁVNÍ POSOUZENÍ KOMISÍ

6.1   POSOUZENÍ EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES

| (260) | Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES předpokládá, že „podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“. |
| --- | --- |

(260)

Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES předpokládá, že „podpory poskytované státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem, nestanoví-li tato smlouva jinak“.

6.1.1   PŘEDBĚŽNÁ OTÁZKA: PŘEDSTAVUJÍ OPATŘENÍ Z ROKU 1999 A 2001 JEDINÉ OPATŘENÍ, NEBO DVĚ SAMOSTATNÁ OPATŘENÍ, KTERÁ JE NUTNO POSUZOVAT PODLE ČL. 87 ODST. 1 SMLOUVY O ES?

| (261) | Jak je popsáno výše, společnost Combus obdržela finanční podporu od dánské vlády ve formě kapitálových injekcí (v letech 1999 a 2001), podřízeného úvěru (v roce 1999), následné přeměny podmíněného úvěru v akciový kapitál a ve formě záruk poskytnutých kupujícímu (v roce 2001). Pro použití čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES je proto důležité stanovit, zda finanční podpora poskytnutá během procesu privatizace v letech 1999 a 2001 představuje dvě části jediného opatření, nebo dvě samostatná opatření. |
| --- | --- |

(261)

Jak je popsáno výše, společnost Combus obdržela finanční podporu od dánské vlády ve formě kapitálových injekcí (v letech 1999 a 2001), podřízeného úvěru (v roce 1999), následné přeměny podmíněného úvěru v akciový kapitál a ve formě záruk poskytnutých kupujícímu (v roce 2001). Pro použití čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES je proto důležité stanovit, zda finanční podpora poskytnutá během procesu privatizace v letech 1999 a 2001 představuje dvě části jediného opatření, nebo dvě samostatná opatření.

| (262) | Ve svém rozsudku ve věci BP Chemicals SPS uvedl, že při takovém rozhodování jsou důležité následující aspekty:






  — | časová posloupnost dotyčných kapitálových injekcí, |
| --- | --- | --- |

(262)

Ve svém rozsudku ve věci BP Chemicals SPS uvedl, že při takovém rozhodování jsou důležité následující aspekty:

—

časová posloupnost dotyčných kapitálových injekcí,

| — | jejich účel, |
| --- | --- |

—

jejich účel,

| — | situace společnosti v době přijetí rozhodnutí o poskytnutí kapitálové injekce (41). |
| --- | --- |

—

situace společnosti v době přijetí rozhodnutí o poskytnutí kapitálové injekce (41).

| (263) | Na základě připomínek dánské vlády a třetích stran Komise níže posoudí, zda jsou v tomto případě splněna kritéria stanovená Soudem prvního stupně v rozsudku ve věci BP Chemicals. |
| --- | --- |

(263)

Na základě připomínek dánské vlády a třetích stran Komise níže posoudí, zda jsou v tomto případě splněna kritéria stanovená Soudem prvního stupně v rozsudku ve věci BP Chemicals.

| (264) | Opatření byla přijata dne 27. května 1999 a dne 15. ledna 2001. To znamená, že mezi těmito dvěma rozhodnutími uplynulo přibližně 18 měsíců. |
| --- | --- |

(264)

Opatření byla přijata dne 27. května 1999 a dne 15. ledna 2001. To znamená, že mezi těmito dvěma rozhodnutími uplynulo přibližně 18 měsíců.

| (265) | Dánská vláda tvrdí, že vzhledem ke složitosti privatizačního procesu představuje 18 měsíců přiměřeně krátkou dobu. V této souvislosti odkazuje na případ společnosti BP Chemicals, kde časový odstup mezi první a druhou částí podpory činil 22 měsíců. |
| --- | --- |

(265)

Dánská vláda tvrdí, že vzhledem ke složitosti privatizačního procesu představuje 18 měsíců přiměřeně krátkou dobu. V této souvislosti odkazuje na případ společnosti BP Chemicals, kde časový odstup mezi první a druhou částí podpory činil 22 měsíců.

| (266) | Argumenty předložené dánskou vládou Komisi nepřesvědčily. Především existuje důležitý věcný rozdíl mezi případem společnosti BP Chemicals a tímto případem. V případě společnosti BP Chemicals poskytl veřejný podnik ENI tři kapitálové injekce společnosti ENIChem v letech 1992, 1993 a 1994. SPS musel ověřit, zda Komise správně posoudila, že třetí kapitálová injekce splňuje kritérium soukromého investora, zatímco první dvě byly označeny za státní podporu. V souvislosti s časovou posloupností opatření dospěl SPS k závěru, že třetí kapitálová injekce byla již předpokládána plánem restrukturalizace, který byl přijat správní radou společnosti ENI téhož dne jako druhá kapitálová injekce v prosinci 1993. Samotné rozhodnutí povolit třetí kapitálovou injekci bylo přijato o méně než měsíc později, v lednu 1994. |
| --- | --- |

(266)

Argumenty předložené dánskou vládou Komisi nepřesvědčily. Především existuje důležitý věcný rozdíl mezi případem společnosti BP Chemicals a tímto případem. V případě společnosti BP Chemicals poskytl veřejný podnik ENI tři kapitálové injekce společnosti ENIChem v letech 1992, 1993 a 1994. SPS musel ověřit, zda Komise správně posoudila, že třetí kapitálová injekce splňuje kritérium soukromého investora, zatímco první dvě byly označeny za státní podporu. V souvislosti s časovou posloupností opatření dospěl SPS k závěru, že třetí kapitálová injekce byla již předpokládána plánem restrukturalizace, který byl přijat správní radou společnosti ENI téhož dne jako druhá kapitálová injekce v prosinci 1993. Samotné rozhodnutí povolit třetí kapitálovou injekci bylo přijato o méně než měsíc později, v lednu 1994.

| (267) | Naopak v tomto případě nic nenaznačuje, že dánské orgány v roce 1999, kdy rozhodly o první kapitálové injekci, plánovaly pokračovat druhou kapitálovou injekcí v pozdějším stádiu restrukturalizace. Naopak, první kapitálová injekce byla vypočtena takovým způsobem, aby sama o sobě stačila obnovit hospodářskou životaschopnost společnosti Combus. O poskytnutí druhé kapitálové injekce bylo rozhodnuto v prosinci 2000, více než rok a půl po první kapitálové injekci, když se ukázalo, že první kapitálová injekce není dostatečná. |
| --- | --- |

(267)

Naopak v tomto případě nic nenaznačuje, že dánské orgány v roce 1999, kdy rozhodly o první kapitálové injekci, plánovaly pokračovat druhou kapitálovou injekcí v pozdějším stádiu restrukturalizace. Naopak, první kapitálová injekce byla vypočtena takovým způsobem, aby sama o sobě stačila obnovit hospodářskou životaschopnost společnosti Combus. O poskytnutí druhé kapitálové injekce bylo rozhodnuto v prosinci 2000, více než rok a půl po první kapitálové injekci, když se ukázalo, že první kapitálová injekce není dostatečná.

| (268) | Z chronologického hlediska tudíž vyplývají dva důležité závěry pro posouzení, zda tyto dvě kapitálové injekce představují dvě samostatná opatření:






  — | druhá kapitálová injekce nebyla orgány předpokládána v okamžiku, kdy rozhodly o poskytnutí první kapitálové injekce, zatímco v případě společnosti BP Chemicals tomu tak bylo; |
| --- | --- | --- |

(268)

Z chronologického hlediska tudíž vyplývají dva důležité závěry pro posouzení, zda tyto dvě kapitálové injekce představují dvě samostatná opatření:

—

druhá kapitálová injekce nebyla orgány předpokládána v okamžiku, kdy rozhodly o poskytnutí první kapitálové injekce, zatímco v případě společnosti BP Chemicals tomu tak bylo;

| — | o poskytnutí druhé kapitálové injekce bylo rozhodnuto jeden a půl roku po první kapitálové injekci, zatímco v případě společnosti BP Chemicals uplynul mezi oběma opatřeními jen jeden měsíc. |
| --- | --- |

—

o poskytnutí druhé kapitálové injekce bylo rozhodnuto jeden a půl roku po první kapitálové injekci, zatímco v případě společnosti BP Chemicals uplynul mezi oběma opatřeními jen jeden měsíc.

| (269) | Dánská vláda je toho názoru, že opatření z let 1999 a 2001 měla tentýž účel, a to restrukturalizovat a rekapitalizovat společnost Combus s cílem její úspěšné privatizace. |
| --- | --- |

(269)

Dánská vláda je toho názoru, že opatření z let 1999 a 2001 měla tentýž účel, a to restrukturalizovat a rekapitalizovat společnost Combus s cílem její úspěšné privatizace.

| (270) | Komise však tento názor nesdílí. Výše uvedený podrobný popis faktů ukazuje, že o poskytnutí kapitálové injekce z roku 1999 bylo rozhodnuto proto, aby se zabránilo hrozícímu úpadku společnosti Combus. Jejím účelem nebyla privatizace společnosti Combus, spíše byla nezbytná proto, že první pokus o privatizaci společnosti Combus selhal. |
| --- | --- |

(270)

Komise však tento názor nesdílí. Výše uvedený podrobný popis faktů ukazuje, že o poskytnutí kapitálové injekce z roku 1999 bylo rozhodnuto proto, aby se zabránilo hrozícímu úpadku společnosti Combus. Jejím účelem nebyla privatizace společnosti Combus, spíše byla nezbytná proto, že první pokus o privatizaci společnosti Combus selhal.

| (271) | Účelem druhé kapitálové injekce bylo navýšit kapitál společnosti Combus na takovou úroveň, aby byl kupující, společnost Arriva, ochoten zaplatit za podnik symbolickou cenu. |
| --- | --- |

(271)

Účelem druhé kapitálové injekce bylo navýšit kapitál společnosti Combus na takovou úroveň, aby byl kupující, společnost Arriva, ochoten zaplatit za podnik symbolickou cenu.

| (272) | Komise uznává, že obě kapitálové injekce byly doprovázeny restrukturalizačními opatřeními a obě souvisely s pokrytím ztrát způsobených smlouvami, u kterých byly nabídky společnosti Combus příliš nízké. |
| --- | --- |

(272)

Komise uznává, že obě kapitálové injekce byly doprovázeny restrukturalizačními opatřeními a obě souvisely s pokrytím ztrát způsobených smlouvami, u kterých byly nabídky společnosti Combus příliš nízké.

| (273) | Nicméně se domnívá, že prvořadý účel těchto dvou kapitálových injekcí byl rozdílný, a totiž zabránění úpadku v prvním případě a příprava privatizace v druhém případě. |
| --- | --- |

(273)

Nicméně se domnívá, že prvořadý účel těchto dvou kapitálových injekcí byl rozdílný, a totiž zabránění úpadku v prvním případě a příprava privatizace v druhém případě.

| (274) | Situace společnosti Combus v okamžiku přijetí obou opatření se nijak významně nezměnila, protože společnost byla stále ztrátová, hlavně v důsledku smluv o poskytování veřejné služby uzavřených za cenu, za kterou nemohla dané služby zajistit. |
| --- | --- |

(274)

Situace společnosti Combus v okamžiku přijetí obou opatření se nijak významně nezměnila, protože společnost byla stále ztrátová, hlavně v důsledku smluv o poskytování veřejné služby uzavřených za cenu, za kterou nemohla dané služby zajistit.

| (275) | Komise po zvážení připomínek zúčastněných stran a při uplatnění zdůvodnění obsaženého v rozsudku SPS ve věci BP Chemicals dospěla k závěru, že dvě části restrukturalizačních opatření přijaté v letech 1999 a 2001 představují na základě posouzení podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES dvě samostatná opatření. Toto posouzení vychází ze tří hlavních důvodů:






  — | Kapitálová injekce z roku 2001 nebyla předpokládána v době rozhodnutí o poskytnutí kapitálové injekce z roku 1999. Naopak, dánské orgány se domnívaly, že kapitálová injekce z roku 1999 je dostačující. |
| --- | --- | --- |

(275)

Komise po zvážení připomínek zúčastněných stran a při uplatnění zdůvodnění obsaženého v rozsudku SPS ve věci BP Chemicals dospěla k závěru, že dvě části restrukturalizačních opatření přijaté v letech 1999 a 2001 představují na základě posouzení podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES dvě samostatná opatření. Toto posouzení vychází ze tří hlavních důvodů:

—

Kapitálová injekce z roku 2001 nebyla předpokládána v době rozhodnutí o poskytnutí kapitálové injekce z roku 1999. Naopak, dánské orgány se domnívaly, že kapitálová injekce z roku 1999 je dostačující.

| — | Mezi rozhodnutím poskytnout první kapitálovou injekci a rozhodnutím pokračovat druhou kapitálovou injekcí uplynul rok a šest měsíců. |
| --- | --- |

—

Mezi rozhodnutím poskytnout první kapitálovou injekci a rozhodnutím pokračovat druhou kapitálovou injekcí uplynul rok a šest měsíců.

| — | Účelem první kapitálové injekce bylo zabránit hrozícímu úpadku společnosti Combus, zatímco účelem druhé kapitálové injekce bylo umožnit privatizaci za symbolickou kladnou hodnotu. |
| --- | --- |

—

Účelem první kapitálové injekce bylo zabránit hrozícímu úpadku společnosti Combus, zatímco účelem druhé kapitálové injekce bylo umožnit privatizaci za symbolickou kladnou hodnotu.

| (276) | Ve zbývající části právního posouzení budou tudíž analyzovány jako dvě různá opatření. |
| --- | --- |

(276)

Ve zbývající části právního posouzení budou tudíž analyzovány jako dvě různá opatření.

6.1.2   STÁTNÍ PROSTŘEDKY A SPECIFIČNOST

| (277) | Dánsko financovalo obě opatření ze svého rozpočtu. Opatření tak byla hrazena ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(277)

Dánsko financovalo obě opatření ze svého rozpočtu. Opatření tak byla hrazena ze státních prostředků.

| (278) | Opatření se týkají jediného podniku, společnosti Combus, a jsou tudíž specifická. |
| --- | --- |

(278)

Opatření se týkají jediného podniku, společnosti Combus, a jsou tudíž specifická.

6.1.3   EXISTENCE VÝHODY PRO OPRÁVNĚNÝ PODNIK

| (279) | Aby byla opatření označena za státní podporu, musí dané firmě přinést nějakou výhodu. V této souvislosti se naskýtají dvě otázky:






  i) | Opatření nepřinášejí společnosti Combus výhodu, pokud dánská vláda jednala jako soukromý investor v tržním hospodářství. |
| --- | --- | --- |

(279)

Aby byla opatření označena za státní podporu, musí dané firmě přinést nějakou výhodu. V této souvislosti se naskýtají dvě otázky:

i)

Opatření nepřinášejí společnosti Combus výhodu, pokud dánská vláda jednala jako soukromý investor v tržním hospodářství.

| ii) | Opatření nepřinášejí společnosti Combus výhodu, pokud jejich účelem je pouze poskytnout společnosti náhradu za závazky veřejné služby a pokud splňují čtyři kritéria uvedená v judikatuře ve věci Altmark. |
| --- | --- |

ii)

Opatření nepřinášejí společnosti Combus výhodu, pokud jejich účelem je pouze poskytnout společnosti náhradu za závazky veřejné služby a pokud splňují čtyři kritéria uvedená v judikatuře ve věci Altmark.

| (280) | Podstatu principu investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství stanovila Komise ve svém sdělení členským státům o uplatňování článků 92 a 93 Smlouvy o EU a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS o veřejných společnostech ve výrobním odvětví (42) (dále jen „sdělení“). Kromě toho je tento pojem blíže zpřesněn v rozsudcích Evropského soudního dvora a Soudu prvního stupně (43). |
| --- | --- |

(280)

Podstatu principu investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství stanovila Komise ve svém sdělení členským státům o uplatňování článků 92 a 93 Smlouvy o EU a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS o veřejných společnostech ve výrobním odvětví (42) (dále jen „sdělení“). Kromě toho je tento pojem blíže zpřesněn v rozsudcích Evropského soudního dvora a Soudu prvního stupně (43).

| (281) | Podle těchto textů a rozsudků zohlední Komise skutečné možnosti oprávněného podniku získat rovnocenné finanční zdroje při využití běžného kapitálového trhu. O státní podporu se nejedná, pokud jde o poskytnutí nového kapitálu za podmínek, které by byly přijatelné pro soukromého investora působícího za normálních podmínek tržního hospodářství (44). |
| --- | --- |

(281)

Podle těchto textů a rozsudků zohlední Komise skutečné možnosti oprávněného podniku získat rovnocenné finanční zdroje při využití běžného kapitálového trhu. O státní podporu se nejedná, pokud jde o poskytnutí nového kapitálu za podmínek, které by byly přijatelné pro soukromého investora působícího za normálních podmínek tržního hospodářství (44).

| (282) | Na kapitálové injekce se vztahuje odstavec 35 sdělení. Ten uvádí, že se jedná o státní podporu, pokud jsou finanční pozice společnosti a zejména struktura a objem její zadluženosti takové, že v přiměřené době nelze očekávat normální návratnost (ve formě dividend nebo kapitálových zisků) investovaného kapitálu. |
| --- | --- |

(282)

Na kapitálové injekce se vztahuje odstavec 35 sdělení. Ten uvádí, že se jedná o státní podporu, pokud jsou finanční pozice společnosti a zejména struktura a objem její zadluženosti takové, že v přiměřené době nelze očekávat normální návratnost (ve formě dividend nebo kapitálových zisků) investovaného kapitálu.

| (283) | Odstavec 39 sdělení stanoví podobná kritéria pro úvěry, když uvádí, že pokud je poskytnut nezajištěný úvěr společnosti, která by za běžných okolností nebyla schopna získat finanční prostředky (například proto, že existuje malá naděje, že by dokázala úvěr splatit), potom se takový úvěr v podstatě rovná poskytnutí podpory a Komise by jej jako takový posuzovala. |
| --- | --- |

(283)

Odstavec 39 sdělení stanoví podobná kritéria pro úvěry, když uvádí, že pokud je poskytnut nezajištěný úvěr společnosti, která by za běžných okolností nebyla schopna získat finanční prostředky (například proto, že existuje malá naděje, že by dokázala úvěr splatit), potom se takový úvěr v podstatě rovná poskytnutí podpory a Komise by jej jako takový posuzovala.

| (284) | Jednání veřejného investora je tudíž nutno porovnávat s hypotetickým jednáním soukromého investora, například soukromé holdingové společnosti nebo soukromé skupiny podniků sledujících cíle strukturální, celkové nebo oborové politiky a přitahované výhledem dosažení dlouhodobé ziskovosti (45). Kapitálový příspěvek nezbytný k zajištění přežití podniku, který má dočasné obtíže, ale který by byl po případném přijetí nezbytných opatření schopen znovu dosahovat zisku, nemusí nutně představovat státní podporu, pokud by býval soukromý investor provedl tutéž analýzu. |
| --- | --- |

(284)

Jednání veřejného investora je tudíž nutno porovnávat s hypotetickým jednáním soukromého investora, například soukromé holdingové společnosti nebo soukromé skupiny podniků sledujících cíle strukturální, celkové nebo oborové politiky a přitahované výhledem dosažení dlouhodobé ziskovosti (45). Kapitálový příspěvek nezbytný k zajištění přežití podniku, který má dočasné obtíže, ale který by byl po případném přijetí nezbytných opatření schopen znovu dosahovat zisku, nemusí nutně představovat státní podporu, pokud by býval soukromý investor provedl tutéž analýzu.

| (285) | Proto je třeba, aby Komise posoudila, zda by býval soukromý investor a vlastník společnosti podobné jako společnost Combus jednal při poskytování posuzovaných opatření stejně jako dánská vláda. Pokud Komise zjistí, že dánská vláda v případě jednoho nebo obou opatření skutečně postupovala v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství, potom toto/tato opatření nepředstavuje/nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(285)

Proto je třeba, aby Komise posoudila, zda by býval soukromý investor a vlastník společnosti podobné jako společnost Combus jednal při poskytování posuzovaných opatření stejně jako dánská vláda. Pokud Komise zjistí, že dánská vláda v případě jednoho nebo obou opatření skutečně postupovala v souladu s principem investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství, potom toto/tato opatření nepředstavuje/nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (286) | V 82. až 89. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise vyjádřila pochybnosti, zda by býval soukromý investor jednal v podobné situaci stejně jako dánská vláda. |
| --- | --- |

(286)

V 82. až 89. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise vyjádřila pochybnosti, zda by býval soukromý investor jednal v podobné situaci stejně jako dánská vláda.

| (287) | Dánská vláda tvrdí, že opatření z roku 1999 odpovídá principu investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství. To je také důvod, proč nebylo Komisi oznámeno před jeho uskutečněním. |
| --- | --- |

(287)

Dánská vláda tvrdí, že opatření z roku 1999 odpovídá principu investora jednajícího podle zásad tržního hospodářství. To je také důvod, proč nebylo Komisi oznámeno před jeho uskutečněním.

| (288) | Komise uvádí, že Dánsko v žádném okamžiku nepředložilo hospodářský rozbor, který by doložil, že lze u tohoto opatření důvodně očekávat podobnou návratnost investice, jakou by očekával soukromý investor v odvětví autobusové dopravy. |
| --- | --- |

(288)

Komise uvádí, že Dánsko v žádném okamžiku nepředložilo hospodářský rozbor, který by doložil, že lze u tohoto opatření důvodně očekávat podobnou návratnost investice, jakou by očekával soukromý investor v odvětví autobusové dopravy.

| (289) | Komise kromě toho uvádí, že finanční poradce dánské vlády, společnost Alfred Berg, vyjádřila jak ve své zprávě z listopadu 1998 i ve své zprávě z dubna 1999 obavy, že neexistuje „žádná záruka kladné návratnosti této investice“, pokud se Dánsko rozhodne nadále vlastnit společnost Combus s cílem její restrukturalizace po poskytnutí kapitálové injekce. Také návrh zákona přijatý dánským parlamentem v květnu 1999, který povoluje navýšení kapitálu, uvádí, že je nepravděpodobné, že by stát mohl získat zpět kapitál, který se chystá investovat do společnosti Combus. |
| --- | --- |

(289)

Komise kromě toho uvádí, že finanční poradce dánské vlády, společnost Alfred Berg, vyjádřila jak ve své zprávě z listopadu 1998 i ve své zprávě z dubna 1999 obavy, že neexistuje „žádná záruka kladné návratnosti této investice“, pokud se Dánsko rozhodne nadále vlastnit společnost Combus s cílem její restrukturalizace po poskytnutí kapitálové injekce. Také návrh zákona přijatý dánským parlamentem v květnu 1999, který povoluje navýšení kapitálu, uvádí, že je nepravděpodobné, že by stát mohl získat zpět kapitál, který se chystá investovat do společnosti Combus.

| (290) | Komise vyslovuje závěr, že Dánsko nepředložilo přesvědčivé důkazy, že stát mohl důvodně očekávat návratnost své investice porovnatelnou s návratností, kterou by býval požadoval soukromý investor. |
| --- | --- |

(290)

Komise vyslovuje závěr, že Dánsko nepředložilo přesvědčivé důkazy, že stát mohl důvodně očekávat návratnost své investice porovnatelnou s návratností, kterou by býval požadoval soukromý investor.

| (291) | Co se týče zdůvodnění „skupinovým posouzením“, podle výše citované judikatury (věc 303/88) Komise nevylučuje, že státní nebo veřejné společnosti mohou nést ztráty některé ze svých dceřiných společností, aby mohly ukončit svou činnost za co nejlepších podmínek, pokud mohou prokázat, že příslušné náklady, které jim tím vznikají, jsou nižší než hospodářské škody, které by bývaly utrpěly při jiných scénářích. Komise toto zdůvodnění použila například ve věci C 53/2003, ABX
   (46), bod 196 až 216, ve kterém zohlednila náklady pokryté činnostmi zbytku firemní skupiny, které byly v přímé podnikatelské souvislosti s postiženou dceřinou společností a u nichž byl skutečně prokázán vztah mezi uzavřením dceřiné společnosti a účinkem na zbytek firemní skupiny. Komise se domnívá, že v tomto případě tomu tak není, jelikož dánské orgány neprokázaly, že spojitost mezi hospodářskou činností společnosti Combus a dalšími hospodářskými činnostmi státu (zejména v úloze vlastníka jiných společností, které nemají žádný prokázaný vztah ke společnosti Combus) je dostatečně silná pro dosažení takového závěru. Zejména jelikož neexistují další argumenty, není Komise přesvědčena o tom, že hodnocení jiných veřejných společností, která jsou běžně založena na přednostech každé jednotlivé společnosti, by bývala osudem společnosti Combus významně zasažena. |
| --- | --- |

(291)

Co se týče zdůvodnění „skupinovým posouzením“, podle výše citované judikatury (věc 303/88) Komise nevylučuje, že státní nebo veřejné společnosti mohou nést ztráty některé ze svých dceřiných společností, aby mohly ukončit svou činnost za co nejlepších podmínek, pokud mohou prokázat, že příslušné náklady, které jim tím vznikají, jsou nižší než hospodářské škody, které by bývaly utrpěly při jiných scénářích. Komise toto zdůvodnění použila například ve věci C 53/2003, ABX
   (46), bod 196 až 216, ve kterém zohlednila náklady pokryté činnostmi zbytku firemní skupiny, které byly v přímé podnikatelské souvislosti s postiženou dceřinou společností a u nichž byl skutečně prokázán vztah mezi uzavřením dceřiné společnosti a účinkem na zbytek firemní skupiny. Komise se domnívá, že v tomto případě tomu tak není, jelikož dánské orgány neprokázaly, že spojitost mezi hospodářskou činností společnosti Combus a dalšími hospodářskými činnostmi státu (zejména v úloze vlastníka jiných společností, které nemají žádný prokázaný vztah ke společnosti Combus) je dostatečně silná pro dosažení takového závěru. Zejména jelikož neexistují další argumenty, není Komise přesvědčena o tom, že hodnocení jiných veřejných společností, která jsou běžně založena na přednostech každé jednotlivé společnosti, by bývala osudem společnosti Combus významně zasažena.

| (292) | Komisi také nepřesvědčil argument, že by úpadek společnosti Combus býval poškodil dobré jméno státu jako investora nebo že by býval nepřiměřeně ohrozil jeho privatizační program tím, že by vzbudil pochybnosti o jistotě zaměstnání jeho bývalých státních zaměstnanců. A skutečně, co se týče prvního bodu, rozumní investoři někdy dojdou k závěru, že musí ukončit neziskové činnosti; co se týče druhého bodu, zdá se poněkud rozporuplné tvrdit, že stát musel státním zaměstnancům zaplatit, aby přijali soukromé pracovní smlouvy a zároveň musel i nadále nést náklady na zajištění trvalosti jejich pracovních míst. |
| --- | --- |

(292)

Komisi také nepřesvědčil argument, že by úpadek společnosti Combus býval poškodil dobré jméno státu jako investora nebo že by býval nepřiměřeně ohrozil jeho privatizační program tím, že by vzbudil pochybnosti o jistotě zaměstnání jeho bývalých státních zaměstnanců. A skutečně, co se týče prvního bodu, rozumní investoři někdy dojdou k závěru, že musí ukončit neziskové činnosti; co se týče druhého bodu, zdá se poněkud rozporuplné tvrdit, že stát musel státním zaměstnancům zaplatit, aby přijali soukromé pracovní smlouvy a zároveň musel i nadále nést náklady na zajištění trvalosti jejich pracovních míst.

| (293) | Co se týče opatření z roku 2001 Komise uvádí, že dánská vláda poté, co na podzim roku 2000 obdržela počáteční nabídku společnosti Arriva, provedla ohodnocení různých možností, které se Dánsku v souvislosti se společností Combus nabízely, jmenovitě společnost během 5 let postupně zrušit, pokračovat v činnosti s lepšími smlouvami na 6 let, pokračovat v činnosti další rok bez refinancování dluhů, okamžitý úpadek a nabídka společnosti Arriva na odkoupení. Výsledky této studie, uvedené v tabulce 5 tohoto rozhodnutí, ukazují, že zdaleka nejvýhodnější byla možnost „pokračování v činnosti další 1 rok“ (kladná hodnota 71 milionů DKK), za níž následovala možnost postupného zrušení během 5 let (– 331 milionů DKK) a pokračování v činnosti s novými, lepšími smlouvami na 6 let (– 315 milionů DKK). Prodej firmě Arriva za její původní nabídku byl ohodnocen na – 390 milionů DKK. |
| --- | --- |

(293)

Co se týče opatření z roku 2001 Komise uvádí, že dánská vláda poté, co na podzim roku 2000 obdržela počáteční nabídku společnosti Arriva, provedla ohodnocení různých možností, které se Dánsku v souvislosti se společností Combus nabízely, jmenovitě společnost během 5 let postupně zrušit, pokračovat v činnosti s lepšími smlouvami na 6 let, pokračovat v činnosti další rok bez refinancování dluhů, okamžitý úpadek a nabídka společnosti Arriva na odkoupení. Výsledky této studie, uvedené v tabulce 5 tohoto rozhodnutí, ukazují, že zdaleka nejvýhodnější byla možnost „pokračování v činnosti další 1 rok“ (kladná hodnota 71 milionů DKK), za níž následovala možnost postupného zrušení během 5 let (– 331 milionů DKK) a pokračování v činnosti s novými, lepšími smlouvami na 6 let (– 315 milionů DKK). Prodej firmě Arriva za její původní nabídku byl ohodnocen na – 390 milionů DKK.

| (294) | Neexistují žádné známky, že by dánská vláda znovu provedla toto ohodnocení po vylepšení nabídky společnosti Arriva. Vzhledem k tomu, že množství peněz investovaných dánskou vládou prostřednictvím opatření z roku 2001, které jmenovitě činilo 140 milionů DKK, ve spojení s neomezenými zárukami a zárukami omezenými na částku 58,9 milionu DKK, je podstatně vyšší než první možnost ohodnocená v rámci uvedené studie, se Komise domnívá, že dánské orgány při rozhodování o opatřeních z roku 2001 nemohly důvodně předpokládat, že by býval soukromý investor jednal stejným způsobem. |
| --- | --- |

(294)

Neexistují žádné známky, že by dánská vláda znovu provedla toto ohodnocení po vylepšení nabídky společnosti Arriva. Vzhledem k tomu, že množství peněz investovaných dánskou vládou prostřednictvím opatření z roku 2001, které jmenovitě činilo 140 milionů DKK, ve spojení s neomezenými zárukami a zárukami omezenými na částku 58,9 milionu DKK, je podstatně vyšší než první možnost ohodnocená v rámci uvedené studie, se Komise domnívá, že dánské orgány při rozhodování o opatřeních z roku 2001 nemohly důvodně předpokládat, že by býval soukromý investor jednal stejným způsobem.

| (295) | Co se týče skupinového posouzení a ochrany dobrého jména dánské vlády, Komise odmítá tyto argumenty ze stejného důvodu jako u opatření z roku 1999. |
| --- | --- |

(295)

Co se týče skupinového posouzení a ochrany dobrého jména dánské vlády, Komise odmítá tyto argumenty ze stejného důvodu jako u opatření z roku 1999.

| (296) | Závěr tedy zní, že se Komise domnívá, že soukromý investor by býval v souvislosti s opatřením z roku 2001 nejednal stejně jako dánská vláda. |
| --- | --- |

(296)

Závěr tedy zní, že se Komise domnívá, že soukromý investor by býval v souvislosti s opatřením z roku 2001 nejednal stejně jako dánská vláda.

| (297) | Podle rozsudku ve věci Altmark„se na veřejné podpory, jejichž záměrem je umožnit provozování městské, příměstské nebo regionální pravidelné dopravy, uvedené ustanovení nevztahuje, přičemž takové podpory je nutno považovat za náhradu za služby poskytované oprávněnými podniky, která jim umožňuje plnit jejich závazky veřejné služby“ (47). V souvislosti s tímto případem definoval SPS čtyři podmínky, které musí být splněny, aby veřejná podpora představovala „náhradu za závazek veřejné služby“. |
| --- | --- |

(297)

Podle rozsudku ve věci Altmark„se na veřejné podpory, jejichž záměrem je umožnit provozování městské, příměstské nebo regionální pravidelné dopravy, uvedené ustanovení nevztahuje, přičemž takové podpory je nutno považovat za náhradu za služby poskytované oprávněnými podniky, která jim umožňuje plnit jejich závazky veřejné služby“ (47). V souvislosti s tímto případem definoval SPS čtyři podmínky, které musí být splněny, aby veřejná podpora představovala „náhradu za závazek veřejné služby“.

| (298) | Ve svém rozsudku ve věci Combus nicméně SPS uvedl, že nejméně jedna z těchto podmínek nebyla v tomto případě splněna, jelikož faktory, na jejichž základě byla vypočtena výše restrukturalizačního opatření, nebyly objektivním a transparentním způsobem stanoveny před uzavřením smluv o poskytování veřejné služby (48). |
| --- | --- |

(298)

Ve svém rozsudku ve věci Combus nicméně SPS uvedl, že nejméně jedna z těchto podmínek nebyla v tomto případě splněna, jelikož faktory, na jejichž základě byla vypočtena výše restrukturalizačního opatření, nebyly objektivním a transparentním způsobem stanoveny před uzavřením smluv o poskytování veřejné služby (48).

| (299) | Z toho plyne, že judikaturu týkající se věci Altmark nelze v souvislosti s restrukturalizačním opatřením poskytnutým dánskou vládou společnosti Combus použít (49). |
| --- | --- |

(299)

Z toho plyne, že judikaturu týkající se věci Altmark nelze v souvislosti s restrukturalizačním opatřením poskytnutým dánskou vládou společnosti Combus použít (49).

| (300) | Opatření z roku 1999 ani opatření z roku 2001 tudíž neposkytlo společnosti Combus hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(300)

Opatření z roku 1999 ani opatření z roku 2001 tudíž neposkytlo společnosti Combus hospodářskou výhodu.

6.1.4   ÚČINEK NA OBCHOD A HOSPODÁŘSKOU SOUTĚŽ UVNITŘ SPOLEČENSTVÍ

| (301) | Kromě toho musí opatření narušovat hospodářskou soutěž a mít nepříznivý účinek na obchod mezi členskými státy, aby bylo označeno za státní podporu. |
| --- | --- |

(301)

Kromě toho musí opatření narušovat hospodářskou soutěž a mít nepříznivý účinek na obchod mezi členskými státy, aby bylo označeno za státní podporu.

| (302) | V této souvislosti musí být za prvé zjištěno, že veřejná podpora poskytnutá podniku, který poskytuje pouze místní nebo regionální dopravní služby a neposkytuje dopravní služby mimo území svého státu nicméně může mít vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(302)

V této souvislosti musí být za prvé zjištěno, že veřejná podpora poskytnutá podniku, který poskytuje pouze místní nebo regionální dopravní služby a neposkytuje dopravní služby mimo území svého státu nicméně může mít vliv na obchod mezi členskými státy.

| (303) | Ve svém rozsudku ve věci Altmark Soudní dvůr uvedl, že „pokud členský stát poskytne veřejný příspěvek nějakému podniku, může se v důsledku toho udržet nebo rozšířit poskytování dopravních služeb daným podnikem, což může mít za následek, že podniky zřízené v jiných členských státech mají menší příležitost poskytovat své dopravní služby na trhu dotyčného členského státu (viz za tím účelem věc Francie v. Komise, 102/87, Sb. rozh. 1988, s. 4067, bod 19; věc Itálie v. Komise, C-305/89, Sb. rozh. 1991, s. I 1603, bod 26; a věc Španělsko v. Komise, bod 40)“ (50). |
| --- | --- |

(303)

Ve svém rozsudku ve věci Altmark Soudní dvůr uvedl, že „pokud členský stát poskytne veřejný příspěvek nějakému podniku, může se v důsledku toho udržet nebo rozšířit poskytování dopravních služeb daným podnikem, což může mít za následek, že podniky zřízené v jiných členských státech mají menší příležitost poskytovat své dopravní služby na trhu dotyčného členského státu (viz za tím účelem věc Francie v. Komise, 102/87, Sb. rozh. 1988, s. 4067, bod 19; věc Itálie v. Komise, C-305/89, Sb. rozh. 1991, s. I 1603, bod 26; a věc Španělsko v. Komise, bod 40)“ (50).

| (304) | Několik členských států od roku 1995 skutečně začalo jednostranně otevírat určité dopravní trhy konkurenci podniků zřízených v jiných členských státech, takže celá řada podniků již nabízí své městské, příměstské nebo regionální dopravní služby v jiných členských státech než ve svém vlastním státu (51). |
| --- | --- |

(304)

Několik členských států od roku 1995 skutečně začalo jednostranně otevírat určité dopravní trhy konkurenci podniků zřízených v jiných členských státech, takže celá řada podniků již nabízí své městské, příměstské nebo regionální dopravní služby v jiných členských státech než ve svém vlastním státu (51).

| (305) | V Dánsku deregulace trhu autobusové dopravy od roku 1990 změnila povahu poskytování služeb autobusové dopravy tak, že se z vyhrazeného trhu stal trh, na kterém je možná hospodářská soutěž mezi různými podniky. Společnosti mající svá sídla v Dánsku i v jiných zemích EU mohou mezi sebou soutěžit v poskytování služeb, na které orgány regionální a místní státní správy vypisuje výběrová řízení. Podobné podmínky platí i v dalších členských státech; společnost Arriva například působí také ve Švédsku a Nizozemsku. |
| --- | --- |

(305)

V Dánsku deregulace trhu autobusové dopravy od roku 1990 změnila povahu poskytování služeb autobusové dopravy tak, že se z vyhrazeného trhu stal trh, na kterém je možná hospodářská soutěž mezi různými podniky. Společnosti mající svá sídla v Dánsku i v jiných zemích EU mohou mezi sebou soutěžit v poskytování služeb, na které orgány regionální a místní státní správy vypisuje výběrová řízení. Podobné podmínky platí i v dalších členských státech; společnost Arriva například působí také ve Švédsku a Nizozemsku.

| (306) | Liberalizace trhu autobusové dopravy v Dánsku a dalších členských státech byla doprovázena na úrovni společenství přijetím směrnice 92/50/EHS, která ukládá členským státům povinnost vypisovat na veřejné služby autobusové dopravy výběrová řízení. S ohledem na směrnici 92/50/EHS uvedl SPS ve svém rozsudku ve věci Concordia, že účelem koordinace postupů přidělování veřejných zakázek na úrovni Společenství je odstranit překážky volného pohybu služeb a zboží (52). |
| --- | --- |

(306)

Liberalizace trhu autobusové dopravy v Dánsku a dalších členských státech byla doprovázena na úrovni společenství přijetím směrnice 92/50/EHS, která ukládá členským státům povinnost vypisovat na veřejné služby autobusové dopravy výběrová řízení. S ohledem na směrnici 92/50/EHS uvedl SPS ve svém rozsudku ve věci Concordia, že účelem koordinace postupů přidělování veřejných zakázek na úrovni Společenství je odstranit překážky volného pohybu služeb a zboží (52).

| (307) | Jelikož je trh autobusové dopravy v rámci Společenství částečně liberalizován v důsledku jednostranného rozhodnutí několika členských států otevřít své trhy autobusové dopravy, což bylo doprovázeno vstupem směrnice 92/50/EHS v platnost, existuje hospodářská soutěž mezi poskytovateli služeb autobusové dopravy. |
| --- | --- |

(307)

Jelikož je trh autobusové dopravy v rámci Společenství částečně liberalizován v důsledku jednostranného rozhodnutí několika členských států otevřít své trhy autobusové dopravy, což bylo doprovázeno vstupem směrnice 92/50/EHS v platnost, existuje hospodářská soutěž mezi poskytovateli služeb autobusové dopravy.

| (308) | Z toho vyplývá, že restrukturalizační opatření může zlepšit pozici společnosti Combus a jejího kupce vzhledem ke konkurentům v EU, čímž je nepříznivě ovlivněna jak hospodářská soutěž mezi podniky, tak i obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(308)

Z toho vyplývá, že restrukturalizační opatření může zlepšit pozici společnosti Combus a jejího kupce vzhledem ke konkurentům v EU, čímž je nepříznivě ovlivněna jak hospodářská soutěž mezi podniky, tak i obchod mezi členskými státy.

6.1.5   ZÁVĚR: EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (309) | Komise vyslovuje závěr, že dané restrukturalizační opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(309)

Komise vyslovuje závěr, že dané restrukturalizační opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

6.2   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY SE SPOLEČNÝM TRHEM

6.2.1   SLUČITELNOST PODPORY SE SPOLEČNÝM TRHEM

| (310) | Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES je státní podpora v zásadě neslučitelná se společným trhem. Státní podpora v tomto případě nicméně mohla být slučitelná se společným trhem na základě nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jak to stanoví Pokyny Společenství z roku 1999 pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. V tomto případě nelze uplatnit žádné jiné ustanovení o slučitelnosti. |
| --- | --- |

(310)

Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES je státní podpora v zásadě neslučitelná se společným trhem. Státní podpora v tomto případě nicméně mohla být slučitelná se společným trhem na základě nařízení (EHS) č. 1191/69 nebo čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, jak to stanoví Pokyny Společenství z roku 1999 pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. V tomto případě nelze uplatnit žádné jiné ustanovení o slučitelnosti.

6.2.2   SLUČITELNOST OPATŘENÍ Z ROKU 1999 A/NEBO Z ROKU 2001 NA ZÁKLADĚ NAŘÍZENÍ (EHS) Č. 1191/69

| (311) | Rozhodnutí o zahájení úředního postupu poskytuje (v 90. až 96. bodu odůvodnění) stručné vysvětlení, proč nelze restrukturalizační opatření poskytnuté dánským státem společnosti Combus považovat za slučitelné se společným trhem na základě článku 73 Smlouvy o ES a nařízení (EHS) č. 1169/91. Dánská vláda ani třetí strany zdůvodnění Komise k tomuto bodu nenapadly. |
| --- | --- |

(311)

Rozhodnutí o zahájení úředního postupu poskytuje (v 90. až 96. bodu odůvodnění) stručné vysvětlení, proč nelze restrukturalizační opatření poskytnuté dánským státem společnosti Combus považovat za slučitelné se společným trhem na základě článku 73 Smlouvy o ES a nařízení (EHS) č. 1169/91. Dánská vláda ani třetí strany zdůvodnění Komise k tomuto bodu nenapadly.

| (312) | Komise se proto domnívá, že z důvodů uvedených v rozhodnutí o zahájení úředního postupu nelze restrukturalizační opatření považovat za slučitelné se společným trhem na základě článku 73 Smlouvy o ES a nařízení (EHS) č. 1169/91. |
| --- | --- |

(312)

Komise se proto domnívá, že z důvodů uvedených v rozhodnutí o zahájení úředního postupu nelze restrukturalizační opatření považovat za slučitelné se společným trhem na základě článku 73 Smlouvy o ES a nařízení (EHS) č. 1169/91.

6.2.3   SLUČITELNOST OPATŘENÍ Z ROKU 1999 NA ZÁKLADĚ ČL. 87 ODST. 3 PÍSM. C) SMLOUVY O ES

| (313) | Čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy ES stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(313)

Čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy ES stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (314) | Na základě tohoto článku přijala Komise pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Komise své původní pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích přijala v roce 1994 (53). Nová verze pokynů byla přijata v roce 1999 (4) a poté následovala dosud poslední verze pokynů z roku 2004 (54). |
| --- | --- |

(314)

Na základě tohoto článku přijala Komise pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Komise své původní pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích přijala v roce 1994 (53). Nová verze pokynů byla přijata v roce 1999 (4) a poté následovala dosud poslední verze pokynů z roku 2004 (54).

| (315) | Co se týče použití těchto pokynů ratione temporis, v bodech 103 a 104 pokynů z roku 2004 se uvádí, pokud jde o neoznámenou podporu:
  „Komise prověří, zda se podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise a tedy v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy slučují se společným trhem na základě těchto pokynů, pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.“ |
| --- | --- |

(315)

Co se týče použití těchto pokynů ratione temporis, v bodech 103 a 104 pokynů z roku 2004 se uvádí, pokud jde o neoznámenou podporu:

„Komise prověří, zda se podpory na záchranu či restrukturalizaci poskytnuté bez schválení Komise a tedy v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy slučují se společným trhem na základě těchto pokynů, pokud je část nebo celá podpora poskytnuta po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.“

| (316) | Body 100 a 101 pokynů z roku 1999 mají tentýž obsah jako v pokynech z roku 2004. |
| --- | --- |

(316)

Body 100 a 101 pokynů z roku 1999 mají tentýž obsah jako v pokynech z roku 2004.

| (317) | Opatření z roku 1999 poskytnuté společnosti Combus představuje neoznámenou podporu. Bylo poskytnuto před datem, kdy pokyny z roku 1999 vstoupily v platnost. Z toho vyplývá, že se na opatření z roku 1999 vztahují pokyny k restrukturalizaci z roku 1994. |
| --- | --- |

(317)

Opatření z roku 1999 poskytnuté společnosti Combus představuje neoznámenou podporu. Bylo poskytnuto před datem, kdy pokyny z roku 1999 vstoupily v platnost. Z toho vyplývá, že se na opatření z roku 1999 vztahují pokyny k restrukturalizaci z roku 1994.

| (318) | Část 3.2.2 pokynů k restrukturalizaci z roku 1994 stanoví pro schvalování restrukturalizační podpory následující podmínky:






  — | Plán restrukturalizace. Restrukturalizační podpora musí být spojena s proveditelným programem restrukturalizace nebo obnovy předloženým Komisi se všemi relevantními podrobnostmi. |
| --- | --- | --- |

(318)

Část 3.2.2 pokynů k restrukturalizaci z roku 1994 stanoví pro schvalování restrukturalizační podpory následující podmínky:

—

Plán restrukturalizace. Restrukturalizační podpora musí být spojena s proveditelným programem restrukturalizace nebo obnovy předloženým Komisi se všemi relevantními podrobnostmi.

| — | Hospodářská životaschopnost. Musí být obnovena životaschopnost společnosti. |
| --- | --- |

—

Hospodářská životaschopnost. Musí být obnovena životaschopnost společnosti.

| — | Zmírnění nepříznivých dopadů na konkurenty. Je nutno přijmout opatření k co největšímu zmírnění případných nepříznivých dopadů podpory na konkurenty. |
| --- | --- |

—

Zmírnění nepříznivých dopadů na konkurenty. Je nutno přijmout opatření k co největšímu zmírnění případných nepříznivých dopadů podpory na konkurenty.

| — | Přiměřenost. Podpora musí být přiměřená nákladům a výnosům restrukturalizace. |
| --- | --- |

—

Přiměřenost. Podpora musí být přiměřená nákladům a výnosům restrukturalizace.

| — | Výroční zpráva a dohled. Členský stát musí předložit výroční zprávu o podpoře, která Komisi umožní sledovat, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. |
| --- | --- |

—

Výroční zpráva a dohled. Členský stát musí předložit výroční zprávu o podpoře, která Komisi umožní sledovat, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn.

| — | První a zároveň poslední podpora. Restrukturalizační podpora by měla být poskytnuta pouze jednou. |
| --- | --- |

—

První a zároveň poslední podpora. Restrukturalizační podpora by měla být poskytnuta pouze jednou.

| (319) | Co se týče plánu restrukturalizace, bod 3.2.2.A pokynů k restrukturalizaci z roku 1994 stanoví následující požadavky:
  „Bezpodmínečným předpokladem jakéhokoliv plánu restrukturalizace musí být to, aby během přiměřené doby obnovil na základě reálných předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu společnosti. Restrukturalizační podpora musí být proto spojena s proveditelným programem restrukturalizace nebo obnovy předloženým Komisi se všemi relevantními podrobnostmi. Plán musí v přiměřené době obnovit konkurenceschopnost společnosti. Zlepšení životaschopnosti musí být výsledkem především interních opatření obsažených v plánu restrukturalizace a smí být založeno pouze na externích faktorech, jako je zvýšení cen a poptávky, na něž nemá společnost žádný podstatný vliv, pokud jsou formulované předpoklady ohledně tržních podmínek obecně uznávány. Úspěšná restrukturalizace by měla zahrnovat upuštění od strukturálně ztrátových činností.
  Ke splnění kritéria životaschopnosti musí být plán restrukturalizace považován za schopný uvést společnost do stavu, kdy bude moci pokrýt veškeré své náklady včetně odpisů a úrokové zátěže a docílit minimálního výnosu kapitálu, takže již nebude po restrukturalizaci potřebovat žádné další podpory a obstojí vlastními silami v hospodářské soutěži na trhu.“ |
| --- | --- |

(319)

Co se týče plánu restrukturalizace, bod 3.2.2.A pokynů k restrukturalizaci z roku 1994 stanoví následující požadavky:

„Bezpodmínečným předpokladem jakéhokoliv plánu restrukturalizace musí být to, aby během přiměřené doby obnovil na základě reálných předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu společnosti. Restrukturalizační podpora musí být proto spojena s proveditelným programem restrukturalizace nebo obnovy předloženým Komisi se všemi relevantními podrobnostmi. Plán musí v přiměřené době obnovit konkurenceschopnost společnosti. Zlepšení životaschopnosti musí být výsledkem především interních opatření obsažených v plánu restrukturalizace a smí být založeno pouze na externích faktorech, jako je zvýšení cen a poptávky, na něž nemá společnost žádný podstatný vliv, pokud jsou formulované předpoklady ohledně tržních podmínek obecně uznávány. Úspěšná restrukturalizace by měla zahrnovat upuštění od strukturálně ztrátových činností.

Ke splnění kritéria životaschopnosti musí být plán restrukturalizace považován za schopný uvést společnost do stavu, kdy bude moci pokrýt veškeré své náklady včetně odpisů a úrokové zátěže a docílit minimálního výnosu kapitálu, takže již nebude po restrukturalizaci potřebovat žádné další podpory a obstojí vlastními silami v hospodářské soutěži na trhu.“

| (320) | V roce 1999, před kapitálovou injekcí, společnost Kromann a Münter předložila dánské vládě plán k dosažení obratu ve finanční situaci společnosti Combus a vedení společnosti Combus vypracovalo prováděcí plán restrukturalizace, jehož oficiálním výstupem bylo sdělení vypracované společností KPMG. Jelikož se Dánsko tehdy domnívalo, že rozhodnutí splňuje princip soukromého investora, nepředložilo tyto dokumenty Komisi. |
| --- | --- |

(320)

V roce 1999, před kapitálovou injekcí, společnost Kromann a Münter předložila dánské vládě plán k dosažení obratu ve finanční situaci společnosti Combus a vedení společnosti Combus vypracovalo prováděcí plán restrukturalizace, jehož oficiálním výstupem bylo sdělení vypracované společností KPMG. Jelikož se Dánsko tehdy domnívalo, že rozhodnutí splňuje princip soukromého investora, nepředložilo tyto dokumenty Komisi.

| (321) | V souvislosti s plánem restrukturalizace a hospodářskou životaschopností společnosti Combus se v průběhu tohoto postupu objevily dvě otázky:






  — | Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že v okamžiku poskytnutí kapitálové injekce v roce 1999 nebyl k dispozici žádný plán restrukturalizace. Kromě toho sdružení Danske Busvognmaend tvrdí, že plán restrukturalizace nelze vypracovat zpětně; |
| --- | --- | --- |

(321)

V souvislosti s plánem restrukturalizace a hospodářskou životaschopností společnosti Combus se v průběhu tohoto postupu objevily dvě otázky:

—

Sdružení Danske Busvognmaend se domnívá, že v okamžiku poskytnutí kapitálové injekce v roce 1999 nebyl k dispozici žádný plán restrukturalizace. Kromě toho sdružení Danske Busvognmaend tvrdí, že plán restrukturalizace nelze vypracovat zpětně;

| — | Jsou splněny podmínky stanovené pro plán restrukturalizace v pokynech z roku 1994? |
| --- | --- |

—

Jsou splněny podmínky stanovené pro plán restrukturalizace v pokynech z roku 1994?

| (322) | Komise se domnívá, že co se týče okamžiku dostupnosti plánu restrukturalizace, je nutno rozlišovat mezi fyzickou existencí plánu a jeho předložením Komisi. |
| --- | --- |

(322)

Komise se domnívá, že co se týče okamžiku dostupnosti plánu restrukturalizace, je nutno rozlišovat mezi fyzickou existencí plánu a jeho předložením Komisi.

| (323) | Fyzická existence plánu restrukturalizace. Ve svém rozsudku ve věci Francie v. Komise SPS rozhodl, že orgány členského státu, který poskytuje restrukturalizační podporu, musí mít „v okamžiku poskytnutí napadnuté podpory k dispozici plán restrukturalizace, který splňuje požadavky pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci“ (55). Pro tento případ to znamená, že Dánsko mělo mít k dispozici plán restrukturalizace splňující podmínky pokynů k restrukturalizaci z roku 1994 nejpozději v okamžiku, kdy byla poskytnuta první kapitálová injekce v roce 1999. |
| --- | --- |

(323)

Fyzická existence plánu restrukturalizace. Ve svém rozsudku ve věci Francie v. Komise SPS rozhodl, že orgány členského státu, který poskytuje restrukturalizační podporu, musí mít „v okamžiku poskytnutí napadnuté podpory k dispozici plán restrukturalizace, který splňuje požadavky pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci“ (55). Pro tento případ to znamená, že Dánsko mělo mít k dispozici plán restrukturalizace splňující podmínky pokynů k restrukturalizaci z roku 1994 nejpozději v okamžiku, kdy byla poskytnuta první kapitálová injekce v roce 1999.

| (324) | Jak je popsáno výše, kapitálová injekce v roce 1999 byla založena na výpočtu výše kapitálu, který společnost Combus potřebuje, a na plánu restrukturalizace, který byl vypracován právnickou firmou Kromann a Münter a vedením společnosti Combus. Plán restrukturalizace předpokládal, že společnosti Combus obnoví svou hospodářskou životaschopnost v roce 2001, pokud jí bude poskytnuta kapitálová injekce ve výši 300 milionů DKK a vedení společnosti provede plánovaná restrukturalizační opatření. Plán restrukturalizace tvořil základ, podle kterého dánské ministerstvo dopravy vypracovalo tajný návrh zákona ze dne 27. května 1999, kterým byla kapitálová injekce schválena. |
| --- | --- |

(324)

Jak je popsáno výše, kapitálová injekce v roce 1999 byla založena na výpočtu výše kapitálu, který společnost Combus potřebuje, a na plánu restrukturalizace, který byl vypracován právnickou firmou Kromann a Münter a vedením společnosti Combus. Plán restrukturalizace předpokládal, že společnosti Combus obnoví svou hospodářskou životaschopnost v roce 2001, pokud jí bude poskytnuta kapitálová injekce ve výši 300 milionů DKK a vedení společnosti provede plánovaná restrukturalizační opatření. Plán restrukturalizace tvořil základ, podle kterého dánské ministerstvo dopravy vypracovalo tajný návrh zákona ze dne 27. května 1999, kterým byla kapitálová injekce schválena.

| (325) | Komise vyslovuje závěr, že restrukturalizační podpora byla společnost Combus poskytnuta teprve poté, co měla dánská vláda k dispozici plán restrukturalizace. To ponechává otevřenou otázku, zda tento plán restrukturalizace splňuje požadavky pokynů k restrukturalizaci z roku 1994. |
| --- | --- |

(325)

Komise vyslovuje závěr, že restrukturalizační podpora byla společnost Combus poskytnuta teprve poté, co měla dánská vláda k dispozici plán restrukturalizace. To ponechává otevřenou otázku, zda tento plán restrukturalizace splňuje požadavky pokynů k restrukturalizaci z roku 1994.

| (326) | Předložení plánu restrukturalizace Komisi. Jak správně upozornila dánská vláda, Komise ve svém podání u Soudu prvního stupně ve věci Francie v. Komise uvedla, že „francouzská vláda nepředložila Komisi věrohodný plán restrukturalizace“ a „ani nebyl žádný takový plán předložen Komisi francouzskými orgány od zahájení řízení“ (56). Z tohoto výroku, který nebyl Soudem zpochybněn, vyplývá, že plán restrukturalizace musí mít Komise k dispozici nejpozději k datu, kdy přijme své rozhodnutí. |
| --- | --- |

(326)

Předložení plánu restrukturalizace Komisi. Jak správně upozornila dánská vláda, Komise ve svém podání u Soudu prvního stupně ve věci Francie v. Komise uvedla, že „francouzská vláda nepředložila Komisi věrohodný plán restrukturalizace“ a „ani nebyl žádný takový plán předložen Komisi francouzskými orgány od zahájení řízení“ (56). Z tohoto výroku, který nebyl Soudem zpochybněn, vyplývá, že plán restrukturalizace musí mít Komise k dispozici nejpozději k datu, kdy přijme své rozhodnutí.

| (327) | V tomto případě dánské orgány předložily v dubnu 2007 Komisi celkem čtyři sdělení datovaná dny 26. dubna 1999, 15. května 1999 a dvakrát 18. května 1999. Tři z těchto sdělení vypracovala společnost Kromann a Münter, jedno společnost KPMG. Dánské orgány se domnívají, že tři sdělení vypracovaná společností Kromann a Münter představují finanční plán restrukturalizace a sdělení vypracované společností KPMG představuje prováděcí plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(327)

V tomto případě dánské orgány předložily v dubnu 2007 Komisi celkem čtyři sdělení datovaná dny 26. dubna 1999, 15. května 1999 a dvakrát 18. května 1999. Tři z těchto sdělení vypracovala společnost Kromann a Münter, jedno společnost KPMG. Dánské orgány se domnívají, že tři sdělení vypracovaná společností Kromann a Münter představují finanční plán restrukturalizace a sdělení vypracované společností KPMG představuje prováděcí plán restrukturalizace.

| (328) | Dánská vláda oznámila Komisi, že čtyři sdělení vypracovaná společností Kromann a Münter a společností KPMG představují plán restrukturalizace, který splňuje požadavky pokynů z roku 1994. |
| --- | --- |

(328)

Dánská vláda oznámila Komisi, že čtyři sdělení vypracovaná společností Kromann a Münter a společností KPMG představují plán restrukturalizace, který splňuje požadavky pokynů z roku 1994.

| (329) | Komise poznamenává, že sdělení vypracované společností KPMG pouze opakuje záměry správní rady a vedení společnosti Combus, jak byly přijaty v listopadu 1998 a dubnu 1999. Společnost KPMG poukazuje na to, že nezkoumala rozpočet, nýbrž pracovala s předpoklady, které stanovila společnost Combus. Jinými slovy, společnost KPMG neověřila, zda předpoklady, na nichž byla její práce založena, jsou reálné. Proto se Komise domnívá, že plán restrukturalizace nesplňuje kritérium „založený na reálných předpokladech“, protože dánská vláda nikdy neověřila, zda jsou tyto předpoklady reálné. |
| --- | --- |

(329)

Komise poznamenává, že sdělení vypracované společností KPMG pouze opakuje záměry správní rady a vedení společnosti Combus, jak byly přijaty v listopadu 1998 a dubnu 1999. Společnost KPMG poukazuje na to, že nezkoumala rozpočet, nýbrž pracovala s předpoklady, které stanovila společnost Combus. Jinými slovy, společnost KPMG neověřila, zda předpoklady, na nichž byla její práce založena, jsou reálné. Proto se Komise domnívá, že plán restrukturalizace nesplňuje kritérium „založený na reálných předpokladech“, protože dánská vláda nikdy neověřila, zda jsou tyto předpoklady reálné.

| (330) | Kromě toho Komise konstatuje, že sdělení vypracované společností KPMG pouze analyzuje některé oblasti činnosti společnosti Combus, a to nikoli na základě jednotlivých smluv o provozování autobusové dopravy, nýbrž na základě souhrnných předpokladů o oblastech autobusové dopravní obslužnosti. Plán restrukturalizace je tudíž neúplný, protože pokrývá jen část činností společnosti Combus, a není dost podrobný, jelikož není založen na jednotlivých smlouvách, které tvoří základ podnikání společnosti Combus. |
| --- | --- |

(330)

Kromě toho Komise konstatuje, že sdělení vypracované společností KPMG pouze analyzuje některé oblasti činnosti společnosti Combus, a to nikoli na základě jednotlivých smluv o provozování autobusové dopravy, nýbrž na základě souhrnných předpokladů o oblastech autobusové dopravní obslužnosti. Plán restrukturalizace je tudíž neúplný, protože pokrývá jen část činností společnosti Combus, a není dost podrobný, jelikož není založen na jednotlivých smlouvách, které tvoří základ podnikání společnosti Combus.

| (331) | A konečně Komise poznamenává, že navrhovaná restrukturalizační opatření nejsou rozčleněna podle oblastí autobusové dopravní obslužnosti a jednotlivé plánované úspory nejsou přiřazeny k jednotlivým restrukturalizačním opatřením. Kromě toho účetní neověřili, zda jsou úspory nákladů očekávané vedením společnosti reálné. |
| --- | --- |

(331)

A konečně Komise poznamenává, že navrhovaná restrukturalizační opatření nejsou rozčleněna podle oblastí autobusové dopravní obslužnosti a jednotlivé plánované úspory nejsou přiřazeny k jednotlivým restrukturalizačním opatřením. Kromě toho účetní neověřili, zda jsou úspory nákladů očekávané vedením společnosti reálné.

| (332) | Uvedené tři dokumenty týkající se finanční restrukturalizace se vůbec nezabývají provozní restrukturalizací. Proto nemohou nahradit chybějící části sdělení vypracovaného společností KPMG. |
| --- | --- |

(332)

Uvedené tři dokumenty týkající se finanční restrukturalizace se vůbec nezabývají provozní restrukturalizací. Proto nemohou nahradit chybějící části sdělení vypracovaného společností KPMG.

| (333) | Vzhledem k těmto skutečnostem Komise vyslovuje závěr, že uvedené čtyři dokumenty předložené Dánskem jako plán restrukturalizace nesplňují požadavky na plán restrukturalizace stanovené v pokynech z roku 1994. |
| --- | --- |

(333)

Vzhledem k těmto skutečnostem Komise vyslovuje závěr, že uvedené čtyři dokumenty předložené Dánskem jako plán restrukturalizace nesplňují požadavky na plán restrukturalizace stanovené v pokynech z roku 1994.

| (334) | Existence plánu restrukturalizace splňujícího požadavky pokynů je bezpodmínečným předpokladem schválení restrukturalizační podpory. Komise tudíž i bez zkoumání ostatních kritérií vyslovuje závěr, že opatření z roku 1999 nelze na základě pokynů k restrukturalizaci z roku 1994 schválit. |
| --- | --- |

(334)

Existence plánu restrukturalizace splňujícího požadavky pokynů je bezpodmínečným předpokladem schválení restrukturalizační podpory. Komise tudíž i bez zkoumání ostatních kritérií vyslovuje závěr, že opatření z roku 1999 nelze na základě pokynů k restrukturalizaci z roku 1994 schválit.

6.2.4   SLUČITELNOST OPATŘENÍ Z ROKU 2001 NA ZÁKLADĚ ČL. 87 ODST. 3 PÍSM. C) SMLOUVY O ES

| (335) | Čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy ES stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(335)

Čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy ES stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (336) | Na základě tohoto článku přijala Komise pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Komise své původní pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích přijala v roce 1994 (57). Nová verze pokynů byla přijata v roce 1999 (58) a poté následovala dosud poslední verze pokynů z roku 2004 (59). |
| --- | --- |

(336)

Na základě tohoto článku přijala Komise pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Komise své původní pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích přijala v roce 1994 (57). Nová verze pokynů byla přijata v roce 1999 (58) a poté následovala dosud poslední verze pokynů z roku 2004 (59).

| (337) | Co se týče použití těchto pokynů ratione temporis, v bodech 103 a 104 pokynů z roku 2004 se uvádí, pokud jde o oznámenou podporu:
  „Oznámení obdržená Komisí před 10. říjnem 2004 budou prošetřena s ohledem na kritéria platná v okamžiku oznámení.“ |
| --- | --- |

(337)

Co se týče použití těchto pokynů ratione temporis, v bodech 103 a 104 pokynů z roku 2004 se uvádí, pokud jde o oznámenou podporu:

„Oznámení obdržená Komisí před 10. říjnem 2004 budou prošetřena s ohledem na kritéria platná v okamžiku oznámení.“

| (338) | Body 100 a 101 pokynů z roku 1999 mají tentýž obsah jako v pokynech z roku 2004. |
| --- | --- |

(338)

Body 100 a 101 pokynů z roku 1999 mají tentýž obsah jako v pokynech z roku 2004.

| (339) | Opatření z roku 2001 poskytnuté společnosti Combus představuje oznámenou podporu. Bylo oznámeno předtím, než vstoupily v platnost pokyny z roku 2004, a poté, co vstoupily v platnost pokyny z roku 1999. Z toho vyplývá, že se na opatření z roku 2001 vztahují pokyny k restrukturalizaci z roku 1999. |
| --- | --- |

(339)

Opatření z roku 2001 poskytnuté společnosti Combus představuje oznámenou podporu. Bylo oznámeno předtím, než vstoupily v platnost pokyny z roku 2004, a poté, co vstoupily v platnost pokyny z roku 1999. Z toho vyplývá, že se na opatření z roku 2001 vztahují pokyny k restrukturalizaci z roku 1999.

| (340) | Část 3.2 pokynů k restrukturalizaci z roku 1999 stanoví pro schvalování restrukturalizační podpory následující podmínky:






  — | Společnost musí být označena za společnost v obtížích ve smyslu pokynů. |
| --- | --- | --- |

(340)

Část 3.2 pokynů k restrukturalizaci z roku 1999 stanoví pro schvalování restrukturalizační podpory následující podmínky:

—

Společnost musí být označena za společnost v obtížích ve smyslu pokynů.

| — | Musí být obnovena životaschopnost společnosti. Proto je poskytnutí podpory podmíněno provedením plánu restrukturalizace, který musí být schválen Komisí. Společnost musí plán restrukturalizace provést v plném rozsahu. |
| --- | --- |

—

Musí být obnovena životaschopnost společnosti. Proto je poskytnutí podpory podmíněno provedením plánu restrukturalizace, který musí být schválen Komisí. Společnost musí plán restrukturalizace provést v plném rozsahu.

| — | Je nutno přijmout opatření k co největšímu zmírnění případných nepříznivých dopadů podpory na konkurenty. |
| --- | --- |

—

Je nutno přijmout opatření k co největšímu zmírnění případných nepříznivých dopadů podpory na konkurenty.

| — | Podpora musí být omezena na minimum a očekává se významné přispění od příjemce podpory. |
| --- | --- |

—

Podpora musí být omezena na minimum a očekává se významné přispění od příjemce podpory.

| — | Členský stát musí předložit výroční zprávu o podpoře, která Komisi umožní sledovat, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. |
| --- | --- |

—

Členský stát musí předložit výroční zprávu o podpoře, která Komisi umožní sledovat, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn.

| — | Restrukturalizační podpora by měla být poskytnuta pouze jednou. |
| --- | --- |

—

Restrukturalizační podpora by měla být poskytnuta pouze jednou.

| (341) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu potvrdila, že společnost Combus byla společností v obtížích ve smyslu pokynů k restrukturalizaci z roku 1999. Dánská vláda ani sdružení Danske Busvognmaend tento výrok nenapadly. Komise proto vyslovuje závěr, že společnost Combus byla společností v obtížích. |
| --- | --- |

(341)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu potvrdila, že společnost Combus byla společností v obtížích ve smyslu pokynů k restrukturalizaci z roku 1999. Dánská vláda ani sdružení Danske Busvognmaend tento výrok nenapadly. Komise proto vyslovuje závěr, že společnost Combus byla společností v obtížích.

| (342) | Poskytnutí restrukturalizační podpory je podmíněno provedením plánu restrukturalizace, který musí být schválen Komisí v případě všech jednotlivých opatření týkajících se podpory. Restrukturalizační podpora proto musí být spojena s proveditelným plánem restrukturalizace, k jehož splnění se členský stát zaváže (60). |
| --- | --- |

(342)

Poskytnutí restrukturalizační podpory je podmíněno provedením plánu restrukturalizace, který musí být schválen Komisí v případě všech jednotlivých opatření týkajících se podpory. Restrukturalizační podpora proto musí být spojena s proveditelným plánem restrukturalizace, k jehož splnění se členský stát zaváže (60).

| (343) | Plán restrukturalizace musí zejména zahrnovat:






  — | průzkum trhu, |
| --- | --- | --- |

(343)

Plán restrukturalizace musí zejména zahrnovat:

—

průzkum trhu,

| — | popis okolností, které vedly k obtížím společnosti, jenž tak slouží jako základ pro posouzení, zda jsou navrhovaná opatření vhodná. Musí umožnit přechod společnosti k nové struktuře, která jí nabízí výhled dlouhodobé životaschopnosti a umožňuje jí postavit se na vlastní nohy, |
| --- | --- |

—

popis okolností, které vedly k obtížím společnosti, jenž tak slouží jako základ pro posouzení, zda jsou navrhovaná opatření vhodná. Musí umožnit přechod společnosti k nové struktuře, která jí nabízí výhled dlouhodobé životaschopnosti a umožňuje jí postavit se na vlastní nohy,

| — | popis obratu, který společnosti umožní, aby po dokončení své restrukturalizace pokryla veškeré své náklady včetně odpisů a úrokové zátěže. Předpokládaná návratnost kapitálu musí být dostatečně velká, aby umožnila restrukturované společnosti vlastními silami soutěžit na trhu s konkurencí. |
| --- | --- |

—

popis obratu, který společnosti umožní, aby po dokončení své restrukturalizace pokryla veškeré své náklady včetně odpisů a úrokové zátěže. Předpokládaná návratnost kapitálu musí být dostatečně velká, aby umožnila restrukturované společnosti vlastními silami soutěžit na trhu s konkurencí.

| (344) | Plán restrukturalizace společnosti Combus předala dánská vláda Komisi dne 8. a 23. ledna 2001 (viz podrobný popis v části II). |
| --- | --- |

(344)

Plán restrukturalizace společnosti Combus předala dánská vláda Komisi dne 8. a 23. ledna 2001 (viz podrobný popis v části II).

| (345) | Co se týče plánu restrukturalizace pro rok 2001 a hospodářské životaschopnosti společnosti Combus, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu vyjádřila pochybnosti ohledně hospodářské životaschopnosti společnosti Combus. |
| --- | --- |

(345)

Co se týče plánu restrukturalizace pro rok 2001 a hospodářské životaschopnosti společnosti Combus, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu vyjádřila pochybnosti ohledně hospodářské životaschopnosti společnosti Combus.

| (346) | Body 31 až 34 pokynů k restrukturalizaci z roku 1999 v tomto ohledu stanoví, že plán restrukturalizace „musí během přiměřené doby obnovit na základě reálných předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek dlouhodobou životaschopnost společnosti“ a dále že „zlepšení životaschopnosti musí být výsledkem především interních opatření obsažených v plánu restrukturalizace a smí být založeno pouze na externích faktorech, jako jsou změny cen a poptávky, na něž nemá společnost žádný podstatný vliv, pokud jsou formulované předpoklady ohledně tržních podmínek obecně uznávány“. Restrukturalizace musí zahrnovat „upuštění od činností, které by zůstaly strukturálně ztrátové i po restrukturalizaci“. |
| --- | --- |

(346)

Body 31 až 34 pokynů k restrukturalizaci z roku 1999 v tomto ohledu stanoví, že plán restrukturalizace „musí během přiměřené doby obnovit na základě reálných předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek dlouhodobou životaschopnost společnosti“ a dále že „zlepšení životaschopnosti musí být výsledkem především interních opatření obsažených v plánu restrukturalizace a smí být založeno pouze na externích faktorech, jako jsou změny cen a poptávky, na něž nemá společnost žádný podstatný vliv, pokud jsou formulované předpoklady ohledně tržních podmínek obecně uznávány“. Restrukturalizace musí zahrnovat „upuštění od činností, které by zůstaly strukturálně ztrátové i po restrukturalizaci“.

| (347) | Sdružení Danske Busvognmaend ve svém podání uvádí, že společnost Combus nebyla hospodářsky životaschopná jako veřejná společnost, nýbrž teprve po svém prodeji společnosti Arriva. |
| --- | --- |

(347)

Sdružení Danske Busvognmaend ve svém podání uvádí, že společnost Combus nebyla hospodářsky životaschopná jako veřejná společnost, nýbrž teprve po svém prodeji společnosti Arriva.

| (348) | Ve svém rozsudku ve věci Combus SPS uvedl, že „zdůvodnění Komise je nutno považovat za výraz závažných pochyb ohledně životaschopnosti společnosti Combus ve smyslu uvedeného článku [tzn. článku 87 Smlouvy o ES] a pokynů, přičemž Komise nepovažovala za nutné tyto pochyby objasnit, neboť článek 73 Smlouvy o ES považovala za dostatečný právní základ pro schválení dotyčné podpory. Vzhledem k tomu, že se na posledně uvedené ustanovení za tímto účelem odvolávat nelze (...), není již možné považovat napadené rozhodnutí za platné schválení platby ve výši 300 milionů DKK. (...) Životaschopnost společnosti Combus proto v žádném případě nelze považovat za prokázanou“ (61). |
| --- | --- |

(348)

Ve svém rozsudku ve věci Combus SPS uvedl, že „zdůvodnění Komise je nutno považovat za výraz závažných pochyb ohledně životaschopnosti společnosti Combus ve smyslu uvedeného článku [tzn. článku 87 Smlouvy o ES] a pokynů, přičemž Komise nepovažovala za nutné tyto pochyby objasnit, neboť článek 73 Smlouvy o ES považovala za dostatečný právní základ pro schválení dotyčné podpory. Vzhledem k tomu, že se na posledně uvedené ustanovení za tímto účelem odvolávat nelze (...), není již možné považovat napadené rozhodnutí za platné schválení platby ve výši 300 milionů DKK. (...) Životaschopnost společnosti Combus proto v žádném případě nelze považovat za prokázanou“ (61).

| (349) | Tyto pochybnosti, které Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu (106. až 109. bod odůvodnění), se týkaly skutečnosti, že Komise neprokázala hospodářskou životaschopnost společnosti Combus bez části státní podpory, kterou Komise ve svém původním rozhodnutí již dříve schválila jako náhradu za veřejnou službu. Jelikož SPS rozhodl, že tuto podporu nelze jako náhradu za veřejnou službu schválit, konstatoval, že hospodářská životaschopnost společnosti Combus již není původním rozhodnutím Komise potvrzena. |
| --- | --- |

(349)

Tyto pochybnosti, které Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu (106. až 109. bod odůvodnění), se týkaly skutečnosti, že Komise neprokázala hospodářskou životaschopnost společnosti Combus bez části státní podpory, kterou Komise ve svém původním rozhodnutí již dříve schválila jako náhradu za veřejnou službu. Jelikož SPS rozhodl, že tuto podporu nelze jako náhradu za veřejnou službu schválit, konstatoval, že hospodářská životaschopnost společnosti Combus již není původním rozhodnutím Komise potvrzena.

| (350) | Jak správně upozorňuje dánská vláda, SPS neprovedl ekonomickou analýzu plánu restrukturalizace za účelem zrušení původního rozhodnutí Komise. Naopak, zdůvodnění je formální a logické: jelikož Komise ve svém původním rozhodnutí dospěla v otázce hospodářské životaschopnosti k závěru na základě části podpory (ve výši 328 milionů DKK), kterou již dříve schválila na základě článku 73 Smlouvy o ES jako náhradu za smlouvy o veřejné službě, a jelikož SPS zjistil, že tato podpora nemohla být schválena na tomto právním základě, konstatovala, že poskytnutí této části podpory již není platně schváleno a že tudíž zdůvodnění vedoucí k závěru ohledně hospodářské životaschopnosti je logicky zbaveno svého základu. |
| --- | --- |

(350)

Jak správně upozorňuje dánská vláda, SPS neprovedl ekonomickou analýzu plánu restrukturalizace za účelem zrušení původního rozhodnutí Komise. Naopak, zdůvodnění je formální a logické: jelikož Komise ve svém původním rozhodnutí dospěla v otázce hospodářské životaschopnosti k závěru na základě části podpory (ve výši 328 milionů DKK), kterou již dříve schválila na základě článku 73 Smlouvy o ES jako náhradu za smlouvy o veřejné službě, a jelikož SPS zjistil, že tato podpora nemohla být schválena na tomto právním základě, konstatovala, že poskytnutí této části podpory již není platně schváleno a že tudíž zdůvodnění vedoucí k závěru ohledně hospodářské životaschopnosti je logicky zbaveno svého základu.

| (351) | A skutečně, ve svém původním rozhodnutí Komise vyjádřila názor, že 328 milionů DKK z celkové částky 490 milionů DKK představuje náhradu za závazky veřejné služby a pouze 162 milionů DKK představuje restrukturalizační podporu (62). Na základě tohoto posouzení dospěla Komise k tomuto závěru:
  „S ohledem na restrukturalizační opatření a státní podporu již projednanou podle nařízení č. 1191/69 bylo možno se domnívat, že se životaschopnost společnosti Combus obnovuje. Nicméně tato životaschopnost není v úzkém smyslu slučitelná s pokyny, protože závisí na další státní podpoře.“ |
| --- | --- |

(351)

A skutečně, ve svém původním rozhodnutí Komise vyjádřila názor, že 328 milionů DKK z celkové částky 490 milionů DKK představuje náhradu za závazky veřejné služby a pouze 162 milionů DKK představuje restrukturalizační podporu (62). Na základě tohoto posouzení dospěla Komise k tomuto závěru:

„S ohledem na restrukturalizační opatření a státní podporu již projednanou podle nařízení č. 1191/69 bylo možno se domnívat, že se životaschopnost společnosti Combus obnovuje. Nicméně tato životaschopnost není v úzkém smyslu slučitelná s pokyny, protože závisí na další státní podpoře.“

| (352) | V tomto rozhodnutí Komise posuzuje opatření z let 1999 a 2001 jako dvě samostatná opatření. Opatření z roku 1999, které představovalo navýšení kapitálu o částku 200 milionů DKK a podřízený úvěr ve výši 100 milionů DKK, bylo v předchozí části shledáno jako neoprávněná a neslučitelná státní podpora, kterou je nutno od společnosti Combus získat zpět. Společnost Combus se tudíž nemohla spoléhat na tyto peníze při prokazování obnovení své hospodářské životaschopnosti. |
| --- | --- |

(352)

V tomto rozhodnutí Komise posuzuje opatření z let 1999 a 2001 jako dvě samostatná opatření. Opatření z roku 1999, které představovalo navýšení kapitálu o částku 200 milionů DKK a podřízený úvěr ve výši 100 milionů DKK, bylo v předchozí části shledáno jako neoprávněná a neslučitelná státní podpora, kterou je nutno od společnosti Combus získat zpět. Společnost Combus se tudíž nemohla spoléhat na tyto peníze při prokazování obnovení své hospodářské životaschopnosti.

| (353) | Přestože celková podpora (62) předpokládaná opatřeními z let 1999 a 2001 dohromady bývala mohla umožnit obnovení životaschopnosti společnosti Combus v roce 2006 (viz prognóza obratu a zisku uvedená v Tabulce 7 výše), návrat k životaschopnosti se stává nereálným, jestliže má společnost Combus vrátit dánské vládě 300 milionů DKK, jelikož tato částka představuje neoprávněnou a neslučitelnou státní podporu. |
| --- | --- |

(353)

Přestože celková podpora (62) předpokládaná opatřeními z let 1999 a 2001 dohromady bývala mohla umožnit obnovení životaschopnosti společnosti Combus v roce 2006 (viz prognóza obratu a zisku uvedená v Tabulce 7 výše), návrat k životaschopnosti se stává nereálným, jestliže má společnost Combus vrátit dánské vládě 300 milionů DKK, jelikož tato částka představuje neoprávněnou a neslučitelnou státní podporu.

| (354) | Komise vyslovuje závěr, že i když se na základě plánu restrukturalizace předloženého v roce 2001 dalo očekávat do roku 2006 obnovení hospodářské životaschopnosti společnosti Combus, toto již není reálné, jakmile opatření z roku 1999 představuje neoprávněnou a neslučitelnou státní podporu. |
| --- | --- |

(354)

Komise vyslovuje závěr, že i když se na základě plánu restrukturalizace předloženého v roce 2001 dalo očekávat do roku 2006 obnovení hospodářské životaschopnosti společnosti Combus, toto již není reálné, jakmile opatření z roku 1999 představuje neoprávněnou a neslučitelnou státní podporu.

| (355) | Komise konstatuje, že plán restrukturalizace nezaručuje hospodářskou životaschopnost společnosti Combus, protože je založen na nesprávném předpokladu, že společnost Combus nemusí dánské vládě vrátit neoprávněnou a neslučitelnou státní podporu, kterou obdržela v roce 1999. |
| --- | --- |

(355)

Komise konstatuje, že plán restrukturalizace nezaručuje hospodářskou životaschopnost společnosti Combus, protože je založen na nesprávném předpokladu, že společnost Combus nemusí dánské vládě vrátit neoprávněnou a neslučitelnou státní podporu, kterou obdržela v roce 1999.

| (356) | Body 35 až 39 pokynů k restrukturalizaci z roku 1999 stanoví následující podmínky:
  „c)   Zabránění přílišnému narušení hospodářské soutěže






  (35) | Musí být přijata opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na konkurenty. Jinak je nutno podporu považovat za opatření, které je ‚v rozporu se společným zájmem‘ a tudíž neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- | --- |

(356)

Body 35 až 39 pokynů k restrukturalizaci z roku 1999 stanoví následující podmínky:

„c)   Zabránění přílišnému narušení hospodářské soutěže

(35)

Musí být přijata opatření, která co nejvíce zmírní všechny nepříznivé účinky podpory na konkurenty. Jinak je nutno podporu považovat za opatření, které je ‚v rozporu se společným zájmem‘ a tudíž neslučitelné se společným trhem.

| (36) | Tato podmínka má obvykle formu omezení přítomnosti společnosti na jejím trhu či trzích po skončení období restrukturalizace.
  [...] |
| --- | --- |

(36)

Tato podmínka má obvykle formu omezení přítomnosti společnosti na jejím trhu či trzích po skončení období restrukturalizace.

[...]

| (37) | Povinné omezení nebo snížení přítomnosti společnosti na příslušném trhu (trzích) představuje kompenzační faktor ve prospěch jejích konkurentů. Mělo by být přiměřené rušivým vlivům podpory a zejména relativní důležitosti společnosti na jejím trhu či trzích. Komise určí rozsah omezení nebo snížení na základě průzkumu trhu připojeného k plánu restrukturalizace a, pokud byl postup již zahájen, na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami. Snížení přítomnosti společnosti se provede prostřednictvím plánu restrukturalizace a případných podmínek k němu připojených.
  [...] |
| --- | --- |

(37)

Povinné omezení nebo snížení přítomnosti společnosti na příslušném trhu (trzích) představuje kompenzační faktor ve prospěch jejích konkurentů. Mělo by být přiměřené rušivým vlivům podpory a zejména relativní důležitosti společnosti na jejím trhu či trzích. Komise určí rozsah omezení nebo snížení na základě průzkumu trhu připojeného k plánu restrukturalizace a, pokud byl postup již zahájen, na základě informací poskytnutých zúčastněnými stranami. Snížení přítomnosti společnosti se provede prostřednictvím plánu restrukturalizace a případných podmínek k němu připojených.

[...]

| (39) | Kompenzační opatření mohou mít různé formy podle toho, zda společnost působí na trhu s přebytkem kapacity či nikoliv. [...] Pokud [...] neexistuje v rámci celého Společenství nebo EHP strukturální přebytek výrobní kapacity na trhu, kde příjemce působí, Komise nicméně prošetří, zda by měla být požadována kompenzační opatření. Pokud jakákoli taková kompenzační opatření zahrnují snížení kapacity dotyčné společnosti, mohlo by být potřebného snížení dosaženo vyčleněním aktiv nebo dceřiných společností. Komise bude muset prošetřit kompenzační opatření navržená dotyčným členským státem, ať už mají jakoukoli formu, a určit, zda mají dostatečný rozsah, aby zmírnila potenciálně rušivé účinky podpory na hospodářskou soutěž. Při zkoumání nezbytných kompenzačních opatření Komise zohlední stav trhu a zejména jeho úroveň růstu a míru, v jaké je uspokojována poptávka.“ |
| --- | --- |

(39)

Kompenzační opatření mohou mít různé formy podle toho, zda společnost působí na trhu s přebytkem kapacity či nikoliv. [...] Pokud [...] neexistuje v rámci celého Společenství nebo EHP strukturální přebytek výrobní kapacity na trhu, kde příjemce působí, Komise nicméně prošetří, zda by měla být požadována kompenzační opatření. Pokud jakákoli taková kompenzační opatření zahrnují snížení kapacity dotyčné společnosti, mohlo by být potřebného snížení dosaženo vyčleněním aktiv nebo dceřiných společností. Komise bude muset prošetřit kompenzační opatření navržená dotyčným členským státem, ať už mají jakoukoli formu, a určit, zda mají dostatečný rozsah, aby zmírnila potenciálně rušivé účinky podpory na hospodářskou soutěž. Při zkoumání nezbytných kompenzačních opatření Komise zohlední stav trhu a zejména jeho úroveň růstu a míru, v jaké je uspokojována poptávka.“

| (357) | V rozhodnutí o zahájení úředního postupu (110. až 115. bod odůvodnění) Komise vyslovila pochybnosti, zda konkrétní okolnosti tohoto případu nevyžadují přijetí opatření ke zmírnění případných nepříznivých dopadů podpory na konkurenty. |
| --- | --- |

(357)

V rozhodnutí o zahájení úředního postupu (110. až 115. bod odůvodnění) Komise vyslovila pochybnosti, zda konkrétní okolnosti tohoto případu nevyžadují přijetí opatření ke zmírnění případných nepříznivých dopadů podpory na konkurenty.

| (358) | Komise zejména předpokládala možnost, že by společnost Combus dala na trh část svých smluv o poskytování veřejné služby. Platnost smluv společnosti Combus o poskytování veřejné služby postupně vypršela. A skutečně, do konce roku 2003 měla vypršet platnost přibližně 50 % smluv, měřeno hodnotou smluv. Platnost poslední smlouvy vypršela v roce 2006. |
| --- | --- |

(358)

Komise zejména předpokládala možnost, že by společnost Combus dala na trh část svých smluv o poskytování veřejné služby. Platnost smluv společnosti Combus o poskytování veřejné služby postupně vypršela. A skutečně, do konce roku 2003 měla vypršet platnost přibližně 50 % smluv, měřeno hodnotou smluv. Platnost poslední smlouvy vypršela v roce 2006.

| (359) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu (113. bod odůvodnění) zdůraznila, že je důležité posoudit možné nežádoucí účinky na hospodářskou soutěž ex tunc, tzn. v okamžiku poskytnutí restrukturalizační podpory. |
| --- | --- |

(359)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu (113. bod odůvodnění) zdůraznila, že je důležité posoudit možné nežádoucí účinky na hospodářskou soutěž ex tunc, tzn. v okamžiku poskytnutí restrukturalizační podpory.

| (360) | V tomto ohledu Komise tvrdí, že společnost Combus mohla ukončit své smlouvy o poskytování veřejné služby podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EHS) č. 1191/69/ES, což bývalo mohlo představovat vhodné kompenzační opatření. |
| --- | --- |

(360)

V tomto ohledu Komise tvrdí, že společnost Combus mohla ukončit své smlouvy o poskytování veřejné služby podle čl. 14 odst. 4 nařízení (EHS) č. 1191/69/ES, což bývalo mohlo představovat vhodné kompenzační opatření.

| (361) | Dánsko ve své odpovědi na úvodní dopis popírá, že tato možnost existovala. A skutečně, čl. 14 odst. 4 stanoví:
  „Každý podnik, který hodlá přerušit dopravní služby, jež průběžně a pravidelně poskytuje veřejnosti a na něž se nevztahuje systém smluv nebo závazek veřejné služby, nebo v nich hodlá provést podstatné změny, je povinen toto sdělit příslušným orgánům členského státu nejméně tři měsíce předem. Příslušné orgány mohou rozhodnout o zrušení povinnosti poskytovat takové sdělení. Toto ustanovení se netýká ostatních vnitrostátních postupů, použitelných pokud jde o oprávnění ke zrušení nebo změně dopravních služeb“ (63). |
| --- | --- |

(361)

Dánsko ve své odpovědi na úvodní dopis popírá, že tato možnost existovala. A skutečně, čl. 14 odst. 4 stanoví:

„Každý podnik, který hodlá přerušit dopravní služby, jež průběžně a pravidelně poskytuje veřejnosti a na něž se nevztahuje systém smluv nebo závazek veřejné služby, nebo v nich hodlá provést podstatné změny, je povinen toto sdělit příslušným orgánům členského státu nejméně tři měsíce předem. Příslušné orgány mohou rozhodnout o zrušení povinnosti poskytovat takové sdělení. Toto ustanovení se netýká ostatních vnitrostátních postupů, použitelných pokud jde o oprávnění ke zrušení nebo změně dopravních služeb“ (63).

| (362) | Podle čl. 14 odst. 4 lze tudíž poskytování dopravní služby ukončit pouze v případě, že se na danou dopravní službu nevztahuje systém smluv nebo nařízený systém závazků veřejné služby. Ze skutečností tohoto případu jasně vyplývá, že se na smlouvy společnosti Combus vztahoval systém smluv (64). Pokud by bývala společnost Combus jednostranně ukončila platnost svých smluv o poskytování veřejné služby, byla by čelila občanskoprávním žalobám ze strany obecních a regionálních orgánů, s nimiž byly tyto smlouvy uzavřeny. |
| --- | --- |

(362)

Podle čl. 14 odst. 4 lze tudíž poskytování dopravní služby ukončit pouze v případě, že se na danou dopravní službu nevztahuje systém smluv nebo nařízený systém závazků veřejné služby. Ze skutečností tohoto případu jasně vyplývá, že se na smlouvy společnosti Combus vztahoval systém smluv (64). Pokud by bývala společnost Combus jednostranně ukončila platnost svých smluv o poskytování veřejné služby, byla by čelila občanskoprávním žalobám ze strany obecních a regionálních orgánů, s nimiž byly tyto smlouvy uzavřeny.

| (363) | Komise vyslovuje závěr, že argument dánské vlády, že společnost Combus nemohla ukončit své smlouvy podle čl. 14 odst. 4, je platný. |
| --- | --- |

(363)

Komise vyslovuje závěr, že argument dánské vlády, že společnost Combus nemohla ukončit své smlouvy podle čl. 14 odst. 4, je platný.

| (364) | Nicméně se Komise domnívá, že bylo očividně možné, aby společnost Combus smlouvy o poskytování veřejné služby prodaly, podobně jako společnost Arriva prodala přibližně 50 % smluv firmě Connex jen pár měsíců po získání společnosti Combus. |
| --- | --- |

(364)

Nicméně se Komise domnívá, že bylo očividně možné, aby společnost Combus smlouvy o poskytování veřejné služby prodaly, podobně jako společnost Arriva prodala přibližně 50 % smluv firmě Connex jen pár měsíců po získání společnosti Combus.

| (365) | V okamžiku poskytnutí restrukturalizační podpory neměla společnost Combus vůči dánské vládě žádný závazek postoupení jediné smlouvy o poskytování veřejné služby, nýbrž si mohla veškeré své smlouvy ponechat. Ze sdělení vypracovaných finančním poradcem dánské vlády, společností Alfred Berg, vyplývá, že toto bylo záměrné, jelikož se očekávalo, že prodej v celku by zajistil vyšší prodejní cenu. |
| --- | --- |

(365)

V okamžiku poskytnutí restrukturalizační podpory neměla společnost Combus vůči dánské vládě žádný závazek postoupení jediné smlouvy o poskytování veřejné služby, nýbrž si mohla veškeré své smlouvy ponechat. Ze sdělení vypracovaných finančním poradcem dánské vlády, společností Alfred Berg, vyplývá, že toto bylo záměrné, jelikož se očekávalo, že prodej v celku by zajistil vyšší prodejní cenu.

| (366) | Pro posouzení tohoto případu nemá žádný význam, že společnost Combus byla prodejem 50 % jejích aktiv firmě Connex v květnu 2001 prakticky rozdělena na dvě poloviny. Z důvodů, které již byly vysvětleny v rozhodnutí o zahájení postupu vyšetřování, nelze toto rozdělení jako takové považovat za dostatečné kompenzační opatření (65), jelikož společnost Arriva nebyla podle podmínek prodejní smlouvy povinna prodat část svých aktiv. Kromě toho Komise připomíná, že k prodeji nedošlo prostřednictvím otevřeného, transparentního a spravedlivého postupu, nýbrž prostřednictvím výhradních jednání mezi společnostmi Arriva a Connex. |
| --- | --- |

(366)

Pro posouzení tohoto případu nemá žádný význam, že společnost Combus byla prodejem 50 % jejích aktiv firmě Connex v květnu 2001 prakticky rozdělena na dvě poloviny. Z důvodů, které již byly vysvětleny v rozhodnutí o zahájení postupu vyšetřování, nelze toto rozdělení jako takové považovat za dostatečné kompenzační opatření (65), jelikož společnost Arriva nebyla podle podmínek prodejní smlouvy povinna prodat část svých aktiv. Kromě toho Komise připomíná, že k prodeji nedošlo prostřednictvím otevřeného, transparentního a spravedlivého postupu, nýbrž prostřednictvím výhradních jednání mezi společnostmi Arriva a Connex.

| (367) | Komise vyslovuje závěr, že Dánsko nepřijalo žádná kompenzační opatření k zabránění přílišnému narušení hospodářské soutěže, a to i přesto, že existovala nejméně jedna možnost takových opatření, jmenovitě prodej určitého podílu smluv společnosti Combus o poskytování veřejné služby konkurentům prostřednictvím otevřeného, transparentního a spravedlivého postupu. |
| --- | --- |

(367)

Komise vyslovuje závěr, že Dánsko nepřijalo žádná kompenzační opatření k zabránění přílišnému narušení hospodářské soutěže, a to i přesto, že existovala nejméně jedna možnost takových opatření, jmenovitě prodej určitého podílu smluv společnosti Combus o poskytování veřejné služby konkurentům prostřednictvím otevřeného, transparentního a spravedlivého postupu.

| (368) | Vzhledem k významnému podílu, který měly společnosti Combus a Arriva na dánském trhu autobusové dopravy v době prodeje společnosti Combus, se Komise domnívá, že naprostá absence kompenzačních opatření způsobila nežádoucí narušení hospodářské soutěže na dánském trhu autobusové dopravy. Komise se proto domnívá, že opatření z roku 2001 nesplňuje podmínky stanovené v bodech 35 až 39 pokynů k restrukturalizaci z roku 1999. |
| --- | --- |

(368)

Vzhledem k významnému podílu, který měly společnosti Combus a Arriva na dánském trhu autobusové dopravy v době prodeje společnosti Combus, se Komise domnívá, že naprostá absence kompenzačních opatření způsobila nežádoucí narušení hospodářské soutěže na dánském trhu autobusové dopravy. Komise se proto domnívá, že opatření z roku 2001 nesplňuje podmínky stanovené v bodech 35 až 39 pokynů k restrukturalizaci z roku 1999.

| (369) | Komise vyslovuje závěr, že opatření z roku 2001 nesplňují nejméně dvě z podmínek stanovených v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999, jmenovitě podmínku „hospodářské životaschopnosti“ a podmínku „zabránění přílišnému narušení hospodářské soutěže“. |
| --- | --- |

(369)

Komise vyslovuje závěr, že opatření z roku 2001 nesplňují nejméně dvě z podmínek stanovených v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999, jmenovitě podmínku „hospodářské životaschopnosti“ a podmínku „zabránění přílišnému narušení hospodářské soutěže“.

| (370) | Není tudíž nezbytné analyzovat zbývající podmínky, aby mohl být vysloven závěr, že opatření z roku 2001 jsou neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(370)

Není tudíž nezbytné analyzovat zbývající podmínky, aby mohl být vysloven závěr, že opatření z roku 2001 jsou neslučitelná se společným trhem.

6.3   ZÁVĚR: OPATŘENÍ Z LET 1999 A 2001 PŘEDSTAVUJÍ NESLUČITELNOU STÁTNÍ PODPORU

| (371) | Komise se domnívá, že opatření z let 1999 a 2001 přijatá Dánskem ve prospěch společnosti Combus nejsou podle žádného ustanovení Smlouvy o ES slučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(371)

Komise se domnívá, že opatření z let 1999 a 2001 přijatá Dánskem ve prospěch společnosti Combus nejsou podle žádného ustanovení Smlouvy o ES slučitelná se společným trhem.

7.   VRÁCENÍ PODPORY

| (372) | Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999/stanoví:
  „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil (dále jen ‚rozhodnutí o navrácení‘). Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství.“ |
| --- | --- |

(372)

Článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999/stanoví:

„Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil (dále jen ‚rozhodnutí o navrácení‘). Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství.“

| (373) | Je tudíž nutno ověřit, zda by vrácení podpory v tomto případě bylo v rozporu s některou obecnou zásadou práva Společenství. V tomto případě vyvstává otázka, zda původní rozhodnutí Komise, které schválilo opatření z let 1999 a 2001, mohlo vzbudit u společnosti Combus oprávněná očekávání. |
| --- | --- |

(373)

Je tudíž nutno ověřit, zda by vrácení podpory v tomto případě bylo v rozporu s některou obecnou zásadou práva Společenství. V tomto případě vyvstává otázka, zda původní rozhodnutí Komise, které schválilo opatření z let 1999 a 2001, mohlo vzbudit u společnosti Combus oprávněná očekávání.

| (374) | Ve svém rozhodnutí 2005/786/ES ze dne 2. března 2005 o státní podpoře, kterou Německo poskytlo společnosti Chemische Werke Piesteritz
   (66) Komise rozhodla, že pokud je kladné rozhodnutí Komise napadeno žalobou ve stanovené lhůtě a prohlášenou Soudem prvního stupně za neplatné, nevylučují všeobecné zásady práva Společenství, a zejména zásady právní jistoty a důvěry v právo, nárok na vrácení podpory. |
| --- | --- |

(374)

Ve svém rozhodnutí 2005/786/ES ze dne 2. března 2005 o státní podpoře, kterou Německo poskytlo společnosti Chemische Werke Piesteritz
   (66) Komise rozhodla, že pokud je kladné rozhodnutí Komise napadeno žalobou ve stanovené lhůtě a prohlášenou Soudem prvního stupně za neplatné, nevylučují všeobecné zásady práva Společenství, a zejména zásady právní jistoty a důvěry v právo, nárok na vrácení podpory.

| (375) | V opačném případě by byla de facto neúčinnou kontrola zákonnosti právních úkonů orgánů Společenství prováděná soudcem Společenství podle článku 220 Smlouvy o ES, čl. 230 odst. 1 Smlouvy o ES a článku 233 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(375)

V opačném případě by byla de facto neúčinnou kontrola zákonnosti právních úkonů orgánů Společenství prováděná soudcem Společenství podle článku 220 Smlouvy o ES, čl. 230 odst. 1 Smlouvy o ES a článku 233 Smlouvy o ES.

| (376) | Protiprávní a neslučitelná podpora musí být od podniků, kterým ve skutečnosti přinesla užitek, získána zpět (67). V tomto případě byla jedním příjemcem podpory jednoznačně společnost Combus, která i nadále existuje. |
| --- | --- |

(376)

Protiprávní a neslučitelná podpora musí být od podniků, kterým ve skutečnosti přinesla užitek, získána zpět (67). V tomto případě byla jedním příjemcem podpory jednoznačně společnost Combus, která i nadále existuje.

| (377) | Vyvstává tedy otázka, zda je nutno povinnost vrátit obdrženou podporu rozšířit na další podniky. V tomto případě byly akcie společnosti Combus prodány společnosti Arriva Denmark a/s a společnost Combus se stala 100 % dceřinou společností společnosti Arriva Denmark a/s. |
| --- | --- |

(377)

Vyvstává tedy otázka, zda je nutno povinnost vrátit obdrženou podporu rozšířit na další podniky. V tomto případě byly akcie společnosti Combus prodány společnosti Arriva Denmark a/s a společnost Combus se stala 100 % dceřinou společností společnosti Arriva Denmark a/s.

| (378) | Po této transakci společnost Combus prodala veškerá aktiva a pasiva uvedená v jejím účetnictví jiné 100 % dceřiné společnosti firmy Arriva Denmark a/s, jmenovitě společnosti Arriva Scandinavia a/s, výměnou za jednu akcii společnosti Arriva Scandinavia s nominální hodnotou 1 000 DKK. Po této transakci společnost Arriva Scandinavia a/s prodala přibližně 50 % aktiv společnosti Combus firmě Connex. |
| --- | --- |

(378)

Po této transakci společnost Combus prodala veškerá aktiva a pasiva uvedená v jejím účetnictví jiné 100 % dceřiné společnosti firmy Arriva Denmark a/s, jmenovitě společnosti Arriva Scandinavia a/s, výměnou za jednu akcii společnosti Arriva Scandinavia s nominální hodnotou 1 000 DKK. Po této transakci společnost Arriva Scandinavia a/s prodala přibližně 50 % aktiv společnosti Combus firmě Connex.

| (379) | Poskytnutí protiprávní a neslučitelné podpory bylo tudíž následováno akciovým obchodem a poté dvěma následnými obchody s aktivy. V následujících odstavcích je popsán dopad těchto obchodů na vrácení podpory. |
| --- | --- |

(379)

Poskytnutí protiprávní a neslučitelné podpory bylo tudíž následováno akciovým obchodem a poté dvěma následnými obchody s aktivy. V následujících odstavcích je popsán dopad těchto obchodů na vrácení podpory.

7.1   AKCIOVÝ OBCHOD MEZI SPOLEČNOSTÍ ARRIVA DENMARK A/S A DÁNSKÝM STÁTEM

| (380) | Evropské soudy poskytly určité vodítko, pokud jde o podmínky, za kterých musí být povinnost navrátit podporu rozšířena na společnosti, které nebyly původními příjemci protiprávní a neslučitelné podpory. Pokud jde o převedení akcií nebo podílů společnosti, která má nahradit protiprávní a neslučitelnou podporu (prodej majetkové účasti), ESD rozhodl, že prodejem akcií nebo podílů v této společnosti třetí straně není dotčena povinnost příjemce nahradit takovouto podporu (68). Lze-li zjistit, že strana, která tyto akcie nebo podíly koupila, zaplatila aktuální tržní cenu akcií nebo podílů takovéto společnosti, nelze mít za to, že měla prospěch z výhody, která by mohla představovat státní podporu (69). |
| --- | --- |

(380)

Evropské soudy poskytly určité vodítko, pokud jde o podmínky, za kterých musí být povinnost navrátit podporu rozšířena na společnosti, které nebyly původními příjemci protiprávní a neslučitelné podpory. Pokud jde o převedení akcií nebo podílů společnosti, která má nahradit protiprávní a neslučitelnou podporu (prodej majetkové účasti), ESD rozhodl, že prodejem akcií nebo podílů v této společnosti třetí straně není dotčena povinnost příjemce nahradit takovouto podporu (68). Lze-li zjistit, že strana, která tyto akcie nebo podíly koupila, zaplatila aktuální tržní cenu akcií nebo podílů takovéto společnosti, nelze mít za to, že měla prospěch z výhody, která by mohla představovat státní podporu (69).

| (381) | V tomto případě prodej společnosti Combus společnosti Arriva Denmark a/s představoval takový prodej majetkové účasti. Proto vyvstává otázka, zda společnost Arriva Denmark a/s zaplatila za společnost Combus tržní cenu. |
| --- | --- |

(381)

V tomto případě prodej společnosti Combus společnosti Arriva Denmark a/s představoval takový prodej majetkové účasti. Proto vyvstává otázka, zda společnost Arriva Denmark a/s zaplatila za společnost Combus tržní cenu.

| (382) | V této souvislosti Komise především poznamenává, že prodeji předcházela transparentní, otevřená a nediskriminační veřejná soutěž a společnost Arriva Denmark a/s předložila nejlepší nabídku. To představuje první závažnou známku, že společnost Arriva Denmark skutečně zaplatila za společnost Combus tržní cenu. |
| --- | --- |

(382)

V této souvislosti Komise především poznamenává, že prodeji předcházela transparentní, otevřená a nediskriminační veřejná soutěž a společnost Arriva Denmark a/s předložila nejlepší nabídku. To představuje první závažnou známku, že společnost Arriva Denmark skutečně zaplatila za společnost Combus tržní cenu.

| (383) | Kromě toho Komise požádala nezávislého finančního odborníka, společnost Ecorys Netherlands BV (dále jen „Ecorys“) o posouzení finanční hodnoty společnosti Combus v době jejího prodeje společnosti Arriva Denmark a/s. Společnost Ecorys Netherlands BV na tomto úkolu spolupracovala se společností Cowi a/s, nezávislou dánskou společností poskytující poradenství v oblasti dopravy. |
| --- | --- |

(383)

Kromě toho Komise požádala nezávislého finančního odborníka, společnost Ecorys Netherlands BV (dále jen „Ecorys“) o posouzení finanční hodnoty společnosti Combus v době jejího prodeje společnosti Arriva Denmark a/s. Společnost Ecorys Netherlands BV na tomto úkolu spolupracovala se společností Cowi a/s, nezávislou dánskou společností poskytující poradenství v oblasti dopravy.

| (384) | Ocenění společnosti Combus vypracované společností Ecorys je založeno na metodě eskontovaného hotovostního toku, což je standardní postup oceňování společností. Hodnota společnosti Combus byla stanovena ke dni 1. ledna 2001 na základě informací, které měl tehdy k dispozici kupující, to znamená společnost Arriva Denmark a/s. Tyto informace zahrnují zejména zprávy z hloubkové kontroly (due diligence) vypracované pro společnost Arriva Denmark a/s a materiály, které byly během této hloubkové kontroly zpřístupněny. |
| --- | --- |

(384)

Ocenění společnosti Combus vypracované společností Ecorys je založeno na metodě eskontovaného hotovostního toku, což je standardní postup oceňování společností. Hodnota společnosti Combus byla stanovena ke dni 1. ledna 2001 na základě informací, které měl tehdy k dispozici kupující, to znamená společnost Arriva Denmark a/s. Tyto informace zahrnují zejména zprávy z hloubkové kontroly (due diligence) vypracované pro společnost Arriva Denmark a/s a materiály, které byly během této hloubkové kontroly zpřístupněny.

| (385) | Společnost Ecorys stanovila tři scénáře: nepříznivý vývoj, standardní vývoj a příznivý vývoj. Tyto scénáře jsou vymezeny takto:
  „Scénář standardního vývoje předpokládá, že obrat společnosti Combus zůstane na stabilní úrovni, provozní účinnost se mírně zlepší o jedno procento za rok a budou provedeny investice nezbytné k nahrazení příliš starých autobusů (8 let u městských autobusů, 12 let u ostatních). Banky jsou ochotné poskytnout 50 procent potřebných finančních prostředků.
  Scénář nepříznivého vývoje předpokládá, že velikost trhu zůstane stejná, ale společnosti Combus se nepodaří vyhrát nové veřejné soutěže a obrat se sníží. Proto nebudou potřeba žádné nové investice, protože příliš staré autobusy budou nahrazeny nadbytečnými novějšími autobusy. Kromě toho se předpokládá, že banky jsou ochotny poskytnout jen 25 procent potřebných finančních prostředků.
  Scénář příznivého vývoje předpokládá, že věřitelé jsou ochotni odepsat k datu transakce 340 milionů DKK. Velikost trhu se dočasně zvýší díky získání smlouvy na provozování dopravy v oblasti Aarhus a Odense a jelikož podíl společnosti Combus na trhu zůstane stejný, obrat se mírně zvýší o jedno procento za rok. Společnost Combus bude schopna zlepšit ukazatele provozní výkonnosti na běžnou úroveň svého odvětví, což se projeví zvýšením provozní účinnosti a snížením nákladů. Jsou nezbytné investice umožňující nahrazení příliš starých autobusů a rozšíření vozového parku. Banky jsou ochotné poskytnout 50 procent potřebných finančních prostředků.“ |
| --- | --- |

(385)

Společnost Ecorys stanovila tři scénáře: nepříznivý vývoj, standardní vývoj a příznivý vývoj. Tyto scénáře jsou vymezeny takto:

„Scénář standardního vývoje předpokládá, že obrat společnosti Combus zůstane na stabilní úrovni, provozní účinnost se mírně zlepší o jedno procento za rok a budou provedeny investice nezbytné k nahrazení příliš starých autobusů (8 let u městských autobusů, 12 let u ostatních). Banky jsou ochotné poskytnout 50 procent potřebných finančních prostředků.

Scénář nepříznivého vývoje předpokládá, že velikost trhu zůstane stejná, ale společnosti Combus se nepodaří vyhrát nové veřejné soutěže a obrat se sníží. Proto nebudou potřeba žádné nové investice, protože příliš staré autobusy budou nahrazeny nadbytečnými novějšími autobusy. Kromě toho se předpokládá, že banky jsou ochotny poskytnout jen 25 procent potřebných finančních prostředků.

Scénář příznivého vývoje předpokládá, že věřitelé jsou ochotni odepsat k datu transakce 340 milionů DKK. Velikost trhu se dočasně zvýší díky získání smlouvy na provozování dopravy v oblasti Aarhus a Odense a jelikož podíl společnosti Combus na trhu zůstane stejný, obrat se mírně zvýší o jedno procento za rok. Společnost Combus bude schopna zlepšit ukazatele provozní výkonnosti na běžnou úroveň svého odvětví, což se projeví zvýšením provozní účinnosti a snížením nákladů. Jsou nezbytné investice umožňující nahrazení příliš starých autobusů a rozšíření vozového parku. Banky jsou ochotné poskytnout 50 procent potřebných finančních prostředků.“

| (386) | Společnost Ecorys ve svém ocenění rozlišuje mezi hodnotou firmy a kapitálovou hodnotou společnosti Combus. Hodnota firmy je definována jako hodnota Combusu jako společnosti za předpokladu efektivního financování (v souladu s financováním srovnatelných společností). Kapitálová hodnota odpovídá hodnotě akcií společnosti Combus při skutečném stavu financování. Společnost Ecorys v souvislosti s hodnotou firmy konstatuje:
  „Analýza ukazuje, že hodnota Combusu jako společnosti k lednu 2001 se pohybuje mezi – 567 miliony DKK [scénář nepříznivého vývoje] a 1 297 milionu DKK [scénář příznivého vývoje], přičemž nejpravděpodobnější hodnota činí 426 milionů DKK [scénář standardního vývoje].
  To znamená, že Combus jako společnost je sám o sobě životaschopný za předpokladu efektivního financování (v souladu s financováním srovnatelných společností), i když k dosažení očekávané rentability musí být splněny určité podmínky. Jedná se o tyto podmínky:






  1. | Společnost Combus musí při nejmenším udržet obrat na úrovni srovnatelné s podobnými společnostmi – tato podmínka není nereálná vzhledem k tomu, že v dané době byla vedoucím subjektem na trhu. Její jednotlivé smlouvy by měly být pokud možno ziskové, i když to není nezbytný předpoklad, jelikož nejdůležitějším aspektem pro optimalizaci zisku je to, zda jsou mezní tržby vyšší než mezní náklady. Ziskovost smlouvy je nutno posuzovat na základě této hospodářské zásady. Tato analýza překračuje rámec studie, která tvoří podklad ocenění. |
| --- | --- | --- |

(386)

Společnost Ecorys ve svém ocenění rozlišuje mezi hodnotou firmy a kapitálovou hodnotou společnosti Combus. Hodnota firmy je definována jako hodnota Combusu jako společnosti za předpokladu efektivního financování (v souladu s financováním srovnatelných společností). Kapitálová hodnota odpovídá hodnotě akcií společnosti Combus při skutečném stavu financování. Společnost Ecorys v souvislosti s hodnotou firmy konstatuje:

„Analýza ukazuje, že hodnota Combusu jako společnosti k lednu 2001 se pohybuje mezi – 567 miliony DKK [scénář nepříznivého vývoje] a 1 297 milionu DKK [scénář příznivého vývoje], přičemž nejpravděpodobnější hodnota činí 426 milionů DKK [scénář standardního vývoje].

To znamená, že Combus jako společnost je sám o sobě životaschopný za předpokladu efektivního financování (v souladu s financováním srovnatelných společností), i když k dosažení očekávané rentability musí být splněny určité podmínky. Jedná se o tyto podmínky:

1.

Společnost Combus musí při nejmenším udržet obrat na úrovni srovnatelné s podobnými společnostmi – tato podmínka není nereálná vzhledem k tomu, že v dané době byla vedoucím subjektem na trhu. Její jednotlivé smlouvy by měly být pokud možno ziskové, i když to není nezbytný předpoklad, jelikož nejdůležitějším aspektem pro optimalizaci zisku je to, zda jsou mezní tržby vyšší než mezní náklady. Ziskovost smlouvy je nutno posuzovat na základě této hospodářské zásady. Tato analýza překračuje rámec studie, která tvoří podklad ocenění.

| 2. | Druhou podmínkou, která musí být splněna, je to, že společnost Combus musí zlepšit svoji provozní účinnost a dostat ji více do souladu s běžnou úrovní daného odvětví. Opět, ani toto není nereálná podmínka vzhledem k nedávné změně statutu zaměstnanců společnosti, která zlepšuje provozní pružnost a umožňuje snížení nákladů.“ |
| --- | --- |

2.

Druhou podmínkou, která musí být splněna, je to, že společnost Combus musí zlepšit svoji provozní účinnost a dostat ji více do souladu s běžnou úrovní daného odvětví. Opět, ani toto není nereálná podmínka vzhledem k nedávné změně statutu zaměstnanců společnosti, která zlepšuje provozní pružnost a umožňuje snížení nákladů.“

| (387) | V souvislosti s kapitálovou hodnotou společnost Ecorys konstatuje:
  „Hodnota akcií společnosti Combus se v té době [tzn. 1. ledna 2001] pohybovala v rozsahu od –845 milionů DKK [scénář nepříznivého vývoje] do 140 milionů DKK [scénář příznivého vývoje], přičemž nejpravděpodobnější hodnota činila – 543 milionů DKK [scénář standardního vývoje].
  Hlavním důvodem, proč je kapitálová hodnota významně nižší než hodnota firmy, je skutečnost, že hodnota firmy předpokládá efektivní financování. Nicméně rychlý růst podnikání společnosti Combus byl velmi neefektivně financován, jmenovitě z velké části prostřednictvím zadlužení, což vedlo k takovému poměru zadlužení k vlastním prostředkům, který není ani zdaleka srovnatelný s běžnou úrovní tohoto odvětví.“ |
| --- | --- |

(387)

V souvislosti s kapitálovou hodnotou společnost Ecorys konstatuje:

„Hodnota akcií společnosti Combus se v té době [tzn. 1. ledna 2001] pohybovala v rozsahu od –845 milionů DKK [scénář nepříznivého vývoje] do 140 milionů DKK [scénář příznivého vývoje], přičemž nejpravděpodobnější hodnota činila – 543 milionů DKK [scénář standardního vývoje].

Hlavním důvodem, proč je kapitálová hodnota významně nižší než hodnota firmy, je skutečnost, že hodnota firmy předpokládá efektivní financování. Nicméně rychlý růst podnikání společnosti Combus byl velmi neefektivně financován, jmenovitě z velké části prostřednictvím zadlužení, což vedlo k takovému poměru zadlužení k vlastním prostředkům, který není ani zdaleka srovnatelný s běžnou úrovní tohoto odvětví.“

| (388) | Společnost Arriva Denmark a/s získala společnost Combus za zápornou kupní cenu 340 milionů DKK. Souhlasila tedy s tím, že za ni zaplatí o 203 milionů DKK více, než kolik činila její nejpravděpodobnější hodnota. Společnost Ecorys se dohaduje o motivaci společnosti Arriva a dochází k tomuto názoru:
  „Společnost Arriva byla očividně přesvědčena, že bude schopna dosáhnout zlepšení provozní výkonnosti a udržet obrat na stávající úrovni, i když přistoupí na cenu přesahující nejpravděpodobnější hodnotu stanovenou v této studii, která činí – 534 milionů DKK. Velmi pravděpodobně společnost Arriva předpokládala možné přínosy díky synergickým efektům, které nejsou v této studii posouzeny.“ |
| --- | --- |

(388)

Společnost Arriva Denmark a/s získala společnost Combus za zápornou kupní cenu 340 milionů DKK. Souhlasila tedy s tím, že za ni zaplatí o 203 milionů DKK více, než kolik činila její nejpravděpodobnější hodnota. Společnost Ecorys se dohaduje o motivaci společnosti Arriva a dochází k tomuto názoru:

„Společnost Arriva byla očividně přesvědčena, že bude schopna dosáhnout zlepšení provozní výkonnosti a udržet obrat na stávající úrovni, i když přistoupí na cenu přesahující nejpravděpodobnější hodnotu stanovenou v této studii, která činí – 534 milionů DKK. Velmi pravděpodobně společnost Arriva předpokládala možné přínosy díky synergickým efektům, které nejsou v této studii posouzeny.“

| (389) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyslovuje Komise závěr, že kupující akcií společnosti Combus, společnost Arriva Denmark a/s, zaplatil za tyto akcie nejméně jejich aktuální tržní cenu. Nelze tudíž mít za to, že měla prospěch z výhody, která by mohla představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(389)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyslovuje Komise závěr, že kupující akcií společnosti Combus, společnost Arriva Denmark a/s, zaplatil za tyto akcie nejméně jejich aktuální tržní cenu. Nelze tudíž mít za to, že měla prospěch z výhody, která by mohla představovat státní podporu.

7.2   OBCHOD S AKTIVY MEZI SPOLEČNOSTMI COMBUS A ARRIVA SCANDINAVIA A/S

| (390) | SPS se domnívá, že inkasní příkaz lze rozšířit i na třetí podnik, pokud byl tento podnik zřízen proto, aby se příjemce podpory vyhnul úhradě inkasního příkazu (70). Typickými ukázkami vyhýbání se povinnosti vrátit podporu jsou případy, kde převod nemá žádnou hospodářskou logiku kromě zneplatnění inkasního příkazu (71). Jak poukazuje SPS, „tak tomu je v případě, kdy jsou po šetření nebo rozhodnutí Komise aktiva a pasiva firmy jakožto přetrvávající zájem převedena do jiné firmy ovládané týmiž osobami, a to za ceny nižší než tržní nebo prostřednictvím nedostatečně průhledných postupů. Účelem takové transakce může být umístění aktiv mimo dosah rozhodnutí Komise a další pokračování v dotyčné hospodářské činnosti bez časového omezení“ (72). |
| --- | --- |

(390)

SPS se domnívá, že inkasní příkaz lze rozšířit i na třetí podnik, pokud byl tento podnik zřízen proto, aby se příjemce podpory vyhnul úhradě inkasního příkazu (70). Typickými ukázkami vyhýbání se povinnosti vrátit podporu jsou případy, kde převod nemá žádnou hospodářskou logiku kromě zneplatnění inkasního příkazu (71). Jak poukazuje SPS, „tak tomu je v případě, kdy jsou po šetření nebo rozhodnutí Komise aktiva a pasiva firmy jakožto přetrvávající zájem převedena do jiné firmy ovládané týmiž osobami, a to za ceny nižší než tržní nebo prostřednictvím nedostatečně průhledných postupů. Účelem takové transakce může být umístění aktiv mimo dosah rozhodnutí Komise a další pokračování v dotyčné hospodářské činnosti bez časového omezení“ (72).

| (391) | Pokud Komise shledá, že účelem obchodu s aktivy je obejít povinnost vrátit státní podporu, musí požadovat, aby povinnost vrácení podpory nebyla omezena na původní firmu, nýbrž aby byla rozšířena na firmu, která pokračuje v činnosti původní firmy za použití převedených výrobních prostředků v případech, kde určité prvky převodu ukazují na hospodářskou kontinuitu mezi oběma firmami. Rozbor existence snahy obejít povinnost vrátit takovou podporu je založen na sadě objektivních kritérií, která zahrnují účel převodu (aktiva a pasiva, kontinuita pracovní síly, sdružená aktiva apod.), cenu za převod, totožnost akcionářů nebo majitelů nabývající firmy a původní firmy, okamžik provedení převodu (po zahájení vyšetřování, po zahájení úředního postupu nebo po konečném rozhodnutí) a konečně také hospodářskou logiku transakce (73). |
| --- | --- |

(391)

Pokud Komise shledá, že účelem obchodu s aktivy je obejít povinnost vrátit státní podporu, musí požadovat, aby povinnost vrácení podpory nebyla omezena na původní firmu, nýbrž aby byla rozšířena na firmu, která pokračuje v činnosti původní firmy za použití převedených výrobních prostředků v případech, kde určité prvky převodu ukazují na hospodářskou kontinuitu mezi oběma firmami. Rozbor existence snahy obejít povinnost vrátit takovou podporu je založen na sadě objektivních kritérií, která zahrnují účel převodu (aktiva a pasiva, kontinuita pracovní síly, sdružená aktiva apod.), cenu za převod, totožnost akcionářů nebo majitelů nabývající firmy a původní firmy, okamžik provedení převodu (po zahájení vyšetřování, po zahájení úředního postupu nebo po konečném rozhodnutí) a konečně také hospodářskou logiku transakce (73).

| (392) | Toto SPS potvrdil ve svém rozsudku vyneseném dne 1. července 2009 ve věci T-291/06, Operator ARP v. Komise
   (74), v němž uvedl, že rozšíření skupiny subjektů, které mají vrátit podporu, lze zdůvodnit jen tehdy, pokud převod aktiv vede k nebezpečí obejití účinků inkasního příkazu a zejména pokud v důsledku převzetí aktiv je původní příjemce podpory ponechán jako „prázdná skořápka“ od které nelze zajistit vrácení protiprávní podpory. |
| --- | --- |

(392)

Toto SPS potvrdil ve svém rozsudku vyneseném dne 1. července 2009 ve věci T-291/06, Operator ARP v. Komise
   (74), v němž uvedl, že rozšíření skupiny subjektů, které mají vrátit podporu, lze zdůvodnit jen tehdy, pokud převod aktiv vede k nebezpečí obejití účinků inkasního příkazu a zejména pokud v důsledku převzetí aktiv je původní příjemce podpory ponechán jako „prázdná skořápka“ od které nelze zajistit vrácení protiprávní podpory.

| (393) | Ve svém oznámení „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (75) Komise uvedla, že pokud nebyla podpora v plném rozsahu získána zpět, dotyčný členský stát by se měl postavit proti případnému převodu aktiv, který není proveden za tržních podmínek a/nebo který je zorganizován za účelem obejití rozhodnutí o vrácení podpory. |
| --- | --- |

(393)

Ve svém oznámení „Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory“ (75) Komise uvedla, že pokud nebyla podpora v plném rozsahu získána zpět, dotyčný členský stát by se měl postavit proti případnému převodu aktiv, který není proveden za tržních podmínek a/nebo který je zorganizován za účelem obejití rozhodnutí o vrácení podpory.

| (394) | Je proto nezbytné za použití těchto kritérií ověřit, zda účelem obchodu s aktivy mezi společnostmi Combus a Arriva Scandinavia a/s nebylo obejít povinnost vrátit státní podporu. |
| --- | --- |

(394)

Je proto nezbytné za použití těchto kritérií ověřit, zda účelem obchodu s aktivy mezi společnostmi Combus a Arriva Scandinavia a/s nebylo obejít povinnost vrátit státní podporu.

| (395) | Komise uvádí, že veškerá aktiva a pasiva byla převedena jakožto přetrvávající zájem a že k převodu došlo mezi dvěma společnostmi ovládanými toutéž mateřskou společností, Arriva Denmark. Převod se navíc uskutečnil 9 dnů po akciovém obchodu mezi dánským státem a společností Arriva Denmark a/s. |
| --- | --- |

(395)

Komise uvádí, že veškerá aktiva a pasiva byla převedena jakožto přetrvávající zájem a že k převodu došlo mezi dvěma společnostmi ovládanými toutéž mateřskou společností, Arriva Denmark. Převod se navíc uskutečnil 9 dnů po akciovém obchodu mezi dánským státem a společností Arriva Denmark a/s.

| (396) | Přestože jsou tyto známky v daném kontextu důležité, Komise poznamenává, že v době, kdy k této transakci došlo, již bylo Komisí přijato rozhodnutí nevznášet námitky proti oznámeným opatřením. |
| --- | --- |

(396)

Přestože jsou tyto známky v daném kontextu důležité, Komise poznamenává, že v době, kdy k této transakci došlo, již bylo Komisí přijato rozhodnutí nevznášet námitky proti oznámeným opatřením.

| (397) | Proto bylo tehdy případné rozhodnutí Komise o vrácení podpory čistě hypotetické. |
| --- | --- |

(397)

Proto bylo tehdy případné rozhodnutí Komise o vrácení podpory čistě hypotetické.

| (398) | Kromě toho společnost Arriva neměla ve svém účetnictví žádné rezervy na případné pohledávky týkající se vrácení státní podpory a dohoda o převodu akcií mezi dánskou vládou a společností Arriva Denmark ani prodejní smlouva týkající se obchodu s aktivy mezi společnostmi Combus a Arriva Scandinavia nezmiňují možné pohledávky týkající se vrácení státní podpory a přitom obsahují vyčerpávající přehled všech ostatních rizik souvisejících s potenciálními právními spory. |
| --- | --- |

(398)

Kromě toho společnost Arriva neměla ve svém účetnictví žádné rezervy na případné pohledávky týkající se vrácení státní podpory a dohoda o převodu akcií mezi dánskou vládou a společností Arriva Denmark ani prodejní smlouva týkající se obchodu s aktivy mezi společnostmi Combus a Arriva Scandinavia nezmiňují možné pohledávky týkající se vrácení státní podpory a přitom obsahují vyčerpávající přehled všech ostatních rizik souvisejících s potenciálními právními spory.

| (399) | A konečně je nutno uvést, že v době, kdy byly kapitálové injekce poskytnuty společnosti Combus, již existovala úvaha, že začlenění společnosti Combus do jiného podniku přítomného na trhu je nejlepším způsobem, jak dosáhnout snížení nákladů a zavést opatření ke zlepšení účinnosti, která nemohla být samotnou společností Combus zavedena. Úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisi při oznámení druhé kapitálové injekce, založené mimo jiné na zlepšení účinnosti a snížení nákladů, bylo v zásadě možné díky začlenění činností společnosti Combus do podnikání společnosti Arriva, které bylo navíc vzhledem k povaze dotyčného podnikání (odvětví sítí) a k možným úsporám z rozsahu z pohledu společnosti Arriva racionální. Tím se vysvětluje, proč obchod s aktivy proběhl velmi krátce po akciovém obchodu. |
| --- | --- |

(399)

A konečně je nutno uvést, že v době, kdy byly kapitálové injekce poskytnuty společnosti Combus, již existovala úvaha, že začlenění společnosti Combus do jiného podniku přítomného na trhu je nejlepším způsobem, jak dosáhnout snížení nákladů a zavést opatření ke zlepšení účinnosti, která nemohla být samotnou společností Combus zavedena. Úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisi při oznámení druhé kapitálové injekce, založené mimo jiné na zlepšení účinnosti a snížení nákladů, bylo v zásadě možné díky začlenění činností společnosti Combus do podnikání společnosti Arriva, které bylo navíc vzhledem k povaze dotyčného podnikání (odvětví sítí) a k možným úsporám z rozsahu z pohledu společnosti Arriva racionální. Tím se vysvětluje, proč obchod s aktivy proběhl velmi krátce po akciovém obchodu.

| (400) | Vzhledem k výše uvedený skutečnostem a s ohledem na velmi specifické okolnosti tohoto případu se tudíž Komise domnívá, že neexistuje dostatek známek, které by umožnily dospět k názoru, že účelem daného obchodu s aktivy bylo obejít inkasní příkaz. |
| --- | --- |

(400)

Vzhledem k výše uvedený skutečnostem a s ohledem na velmi specifické okolnosti tohoto případu se tudíž Komise domnívá, že neexistuje dostatek známek, které by umožnily dospět k názoru, že účelem daného obchodu s aktivy bylo obejít inkasní příkaz.

| (401) | Tento závěr je podpořen skutečností, že v době uzavření prodejních smluv byla Komise dánskými úřady dotázána ohledně jejich záměru zařadit do smluv doložku o zodpovědnosti za závazky, podle které měla dánská vláda ručit společnosti Arriva za možné nároky veřejných institucí související se společností Combus (např. ze strany orgánů pro hospodářskou soutěž a Evropské komise). Dánským orgánům bylo nicméně doporučeno, aby vyčkaly na přijetí konečného rozhodnutí, nežli budou pokračovat v dotyčném prodejním postupu (76). |
| --- | --- |

(401)

Tento závěr je podpořen skutečností, že v době uzavření prodejních smluv byla Komise dánskými úřady dotázána ohledně jejich záměru zařadit do smluv doložku o zodpovědnosti za závazky, podle které měla dánská vláda ručit společnosti Arriva za možné nároky veřejných institucí související se společností Combus (např. ze strany orgánů pro hospodářskou soutěž a Evropské komise). Dánským orgánům bylo nicméně doporučeno, aby vyčkaly na přijetí konečného rozhodnutí, nežli budou pokračovat v dotyčném prodejním postupu (76).

| (402) | V důsledku toho se Komise domnívá, že není žádný důvod rozšířit platnost inkasního příkazu na společnost Arriva Scandinavia. |
| --- | --- |

(402)

V důsledku toho se Komise domnívá, že není žádný důvod rozšířit platnost inkasního příkazu na společnost Arriva Scandinavia.

7.3   OBCHOD S AKTIVY MEZI SPOLEČNOSTMI ARRIVA SCANDINAVIA A/S A CONNEX

| (403) | Komise také nemá žádné poznatky, které by svědčily o tom, že cena, kterou společnost Connex za dotyčná aktiva zaplatila společnosti Arriva Scandinavia, byla nižší než cena tržní. Tuto cenu, která byla dojednána mezi dvěma soukromými podniky na trhu, lze považovat za částku odpovídající tržní ceně. Tudíž není žádný důvod rozšířit povinnost vrátit podporu na společnost Connex. |
| --- | --- |

(403)

Komise také nemá žádné poznatky, které by svědčily o tom, že cena, kterou společnost Connex za dotyčná aktiva zaplatila společnosti Arriva Scandinavia, byla nižší než cena tržní. Tuto cenu, která byla dojednána mezi dvěma soukromými podniky na trhu, lze považovat za částku odpovídající tržní ceně. Tudíž není žádný důvod rozšířit povinnost vrátit podporu na společnost Connex.

| (404) | Závěrem Komise konstatuje, že protiprávní a neslučitelnou podporu je nutno získat zpět od společnosti Combus, |
| --- | --- |

(404)

Závěrem Komise konstatuje, že protiprávní a neslučitelnou podporu je nutno získat zpět od společnosti Combus,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Dánské království poskytlo v letech 1999 a 2001 ve formě navýšení kapitálu, podřízeného úvěru a záruk, je neslučitelná se společným trhem.

Článek 2

1.   Dánské království přijme veškerá opatření nezbytná k tomu, aby od společnosti Combus získalo zpět podporu uvedenou v článku 1, která byla této společnosti protiprávně poskytnuta.

2.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly pro příjemce uvolněny, do dne jejich skutečného navrácení.

3.   Výše úroků bude vypočtena na základě složeného úrokování podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (77) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (78), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

Článek 3

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 1 musí být okamžité a skutečné.

2.   Dánské království zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Dánské království Komisi následující informace:

| a) | celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané podpory), kterou má příjemce vrátit; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané podpory), kterou má příjemce vrátit;

| b) | podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k provedení tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných k provedení tohoto rozhodnutí;

| c) | doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

c)

doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Dánské království musí Komisi průběžně informovat o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 1 zcela navrácena. Na žádost Komise jí neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých a plánovaných k provedení tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, které příjemce již vrátil.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.

V Bruselu dne 13. července 2009.

Za Komisi

Antonio TAJANI

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 233, 22.9.2005, s. 28.

1

(2)  Toto sdružení zastupuje více než 90 % (co do počtu společností) podniků regionální autobusové dopravy v Dánsku.

2

(3)  Viz tabulka 7 původního rozhodnutí; tato částka je vyjádřena v čisté současné hodnotě v roce 2001.

3

(4)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

4

(5)  Viz poznámka pod čarou 3.

5

(6)  Úř. věst. L 156, 28.6.1969, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. C 133, 5.5.2001, s. 21.

7

(8)  Viz rozsudek Soudu prvního stupně ve věci T-157/01, Danske Busvognmaend v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. II 917 (dále jen „rozsudek ve věci Combus“).

8

Danske Busvognmaend

Komise

(9)  Rozsudek ve věci Combus, body 83 a 99.

9

(10)  Věc Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, Sb. rozh. 2003, s. I 7747, body 107 a 108 (dále jen ‚rozsudek ve věci Altmark‘)“ ().

10

(11)  Rozsudek ve věci Combus, body 100 a 101.

(12)  Rozsudek ve věci Combus, bod 114 ff.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou 1.

13

(14)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 209, 24.7.1992, s. 1.

15

(16)  Viz Trafikredegorelse 2004, dokument zveřejněný dánským ministerstvem dopravy, s. 121, a judikatura Soudu o zajišťování služeb vlastními silami.

16

Trafikredegorelse 2004

(17)  Viz rozhodnutí o zahájení úředního postupu, odstavec 16 a tabulka 1.

17

(18)  Společnost Arriva získala společnost Unibus Rutetrafik a/s a Bus Danmark a/s a společnost Connex získala společnost Liniebus a/s.

18

(19)  Zákon č. 1046 ze dne 23. prosince 1998.

19

(20)  Návrh zákona ze dne 21. května 1999 o kapitálové injekci 300 milionů DKK. Schváleno finančním výborem dne 27. května 1999.

20

(21)  Zpráva č. 10/01 o společnosti Combus A/S 1995-2001. Strany 49–60 zprávy obsahují podrobný popis postupu prodeje, nabídky společnosti Arriva a záruk poskytnutých v souvislosti s tímto prodejem.

21

(22)  Na rok 2002 je nutno vytvořit další rezervu ve výši 5 milionů EUR.

22

Zdroj: Sdělení o ziskovosti vybraných smluv na autobusové dopravní služby v období let 1999 až 2001.

Zdroj:

(23)  Tyto požadavky vycházely z předpokladu, že základní kapitál společností musí tvořit nejméně 10 % bilančního úhrnu až do roku 1998, a nejméně 20 % bilančního úhrnu počínaje rokem 1999. Na konci roku 1998 činil bilanční úhrn společnosti 1,24 miliardy dánských korun a v daném roce (1999) se očekávalo zvýšení této sumy. Při předpokládaném deficitu v roce 1999 ve výši přibližně 25 milionů dánských korun by se základní kapitál snížil na konci roku 1999 na 20 milionů dánských korun. Pokud by byl bilanční úhrn na konci roku 1999 stanoven například na 1,3 miliardy dánských korun, požadavek 20 % kapitálové přiměřenosti by znamenal nutnost základního kapitálu ve výši nejméně 260 milionů dánských korun. Kapitálová injekce ve výši 300 milionů dánských korun by znamenala rezervu 60 milionů dánských korun, což by při stávajících nejistotách mohlo být podle poradce jen stěží považováno za příliš vysokou částku.

23

(24)  Combus 28 %, Arriva 25 %, City-Trafik 7 %, Linjebus 10 %.

24

(25)  Viz též rozsudek ve věci Combus, bod 87.

25

(26)  Tyto náklady jsou rozčleněny takto: Náklady související s propouštěním nadbytečných vedoucích pracovníků 5,2 milionu DKK, náklady související s dalším propouštěním v ústředí 6,7 milionu DKK, další náklady související s propouštěním 2 miliony DKK.

26

(27)  Viz řádek 5 ve sloupci 3 a řádek 6 ve sloupci 3 v tabulce 8 rozhodnutí o zahájení úředního postupu.

27

(28)  Viz 83. bod odůvodnění.

28

(29)  Věc C-278/92, Španělsko v. Komise, Sb. rozh. 1994, s. I 4103, body 13 a 14; spojené věci Breda Fucine Meridionali, T-126/96 a T-127/96, Sb. rozh. 1998, s. II 3437, bod 79.

29

Španělsko

Komise

Breda Fucine Meridionali

(30)  Věc C-305/89, Itálie v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. I 1603, bod 20.

30

Itálie

Komise

(31)  Společnost Post Danmark je jedním z největších zaměstnavatelů v Dánsku s obratem 11 227 miliardy DKK (1 509 miliardy EUR) v roce 2004, výnosem před zdaněním 836 milionů DKK (112 milionů EUR) a ziskem před odečtením odpisů (EBITDA) 1 115 miliardy DKK (244 milionů DKK).

31

(32)  Do 1. března 2004 se společnost Banedanmark jmenovala Banestyrelsen. Společnost Banedanmark spravuje infrastrukturu státních drah a také vykonává úkoly správce infrastruktury na některých částech železniční sítě.

32

(33)  Návrh zákona č. 273 ze dne 27. června 2001.

33

(34)  Tato jednotka, která se nazývá „podnik“ je dnes nezávislou organizační jednotkou společnosti Banedanmark. Tato jednotka poskytuje služby v oblasti výstavby železnic, jako jsou smlouvy o dodávkách na klíč, hlavní smlouvy, specializované smlouvy a smlouvy o subdodávkách.

34

(35)  Rozsudek ve věci Combus, bod 109.

35

(36)  Věc T-11/95, BP Chemicals Ltd v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II 3235, bod 171.

36

BP Chemicals Ltd

Komise

(37)  „Beretning om Granskning af Combus A/S“, duben 2001; „Advokatundersogelse om Statens Varetagelse af Ejerskabet til Combus A/S“, srpen 2001; „Beretning fra Rigsrevisionen, duben 2002“.

37

(38)  Viz věc C-17/99, Francie v. Komise, Sb. rozh. 2001, s. I 2481, bod 43.

38

Francie

Komise

(39)  Strana 60.

39

(40)  Viz věc C-17/99 citovaná výše.

40

(41)  Věc T-11/95 citovaná výše, bod 171.

41

(42)  Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3. Viz též dřívější sdělení Komise členským státům ze dne 17. září 1984 o kapitálových podílech orgánů veřejné správy v obchodních společnostech, zveřejněné v Úředním věstníku ze září 1984.

42

(43)  Věc Francie v. Komise (Stardust), C-482/99, Sb. rozh. 2002, s. I 4397, bod 56. Viz též stanovisko generálního advokáta Geelhoeda ve spojených věcech C-328/99 a C-399/00, Itálie
  a Sim 2 Multimedia v. Komise, Sb. rozh. 2003, s. I 4035.

43

Francie

Komise

Stardust

Itálie

a

Sim 2 Multimedia

Komise

(44)  Spojené věci Nizozemsko a Leeuwarder Papierwarenfabriek v. Komise, 296/82 a 318/82, Sb. rozh. 1985, s. 809, bod 17.

44

Nizozemsko a Leeuwarder Papierwarenfabriek

Komise

(45)  Věc Itálie v. Komise („ALFA Romeo“), C-305/89, Sb. rozh. 1991, s. I 1603, bod 20.

45

Itálie

Komise

(46)  Rozhodnutí Komise 2006/947/ES ze dne 7. prosince 2005 o podpoře, kterou poskytla Belgie společnosti ABX Logistics (Úř. věst. L 383, 28.12.2006, s. 21).

46

(47)  Rozsudek ve věci Altmark, bod 95.

47

Altmark

(48)  Rozsudek ve věci Combus, bod 98.

48

(49)  Rozsudek ve věci Combus, bod 99.

49

(50)  Rozsudek ve věci Altmark, bod 78.

50

Altmark

(51)  Rozsudek ve věci Altmark, bod 79.

51

Altmark

(52)  Viz mimo jiné například věc C-513/99, Concordia Bus Finland v. Helsingin kaupunki a HKL-Bussiliikenne, bod 56.

52

Concordia Bus Finland

Helsingin kaupunki a HKL-Bussiliikenne

(53)  Úř. věst. C 368, 23.12.1994, s. 12.

53

(54)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

54

(55)  Viz věc C-17/99, Francie v. Komise, Sb. rozh. 2001, s. I 2481, bod 46.

55

Francie v. Komise

(56)  Věc Francie v. Komise, C-17/99, Sb. rozh. 2001, s. I 2481, bod 41.

56

Francie

Komise

(57)  Viz poznámka pod čarou 51.

57

(58)  Viz poznámka pod čarou 52.

58

(59)  Viz poznámka pod čarou 53.

59

(60)  Body 31 a 32 pokynů.

60

(61)  Rozsudek ve věci Combus, body 114 a 115.

61

(62)  Viz tabulka 7 v původním rozhodnutí; jak je vysvětleno výše, tyto údaje jsou vyjádřeny v čisté současné hodnotě v roce 2001, a nikoli v reálných číslech.

62

(63)  Podtržení doplněno Komisí.

63

(64)  Rozsudek ve věci Combus, bod 78 a další, zejména bod 88.

64

(65)  Viz 110. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu.

65

(66)  Úř. věst. L 296, 12.11.2005, s. 19.

66

(67)  Věc C-303/88, Itálie v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. I 1433, bod 57; věc C-277/00, Německo v. Komise, Sb. rozh. 2004, s. I 3925, bod 75.

67

Itálie

Komise

Německo

Komise

(68)  Věc C-328/99 a věc C-399/00, citované výše, bod 83.

68

(69)  Věc C-277/00, citovaná výše, bod 80.

69

(70)  Věc C-277/00 citovaná výše, bod 86.

70

(71)  Věc Komise v. Řecko („Olympic Airways“), C-415/03, Sb. rozh. 2005, s. I 3875; spojené věci C-328/99 a C-399/00 citované výše, bod 69.

71

Komise

Řecko

(72)  Spojené věci C-328/99 a C-399/00, citované výše, bod 69.

72

(73)  Rozhodnutí Komise 2000/536/ES ze dne 2. června 1999 o státní pomoci poskytnuté společnosti Seleco SpA (Úř. věst. L 227, 7.9.2000, s. 24, 116. a 117. bod odůvodnění). Viz v této souvislosti, co se týče kontroly SPS ohledně používání uvedených kritérií Komisí, též věc T-318/00, Freistaat Thüringen v. Komise, Sb. rozh. 2005, s. II 4179.

73

Freistaat Thüringen

Komise

(74)  Dosud nezveřejněno.

74

(75)  Úř. věst. C 272, 15.11.2007, s. 4.

75

(76)  Od doby, kdy vstoupilo v platnost oznámení Komise z roku 2007 ohledně vracení protiprávní podpory (citované výše), již k takovému případu nemůže dojít. V uvedeném oznámení je skutečně uvedeno, že „v případě privatizace společnosti, která obdržela státní podporu, kterou Komise prohlásila za slučitelnou, může členský stát do privatizační smlouvy zařadit doložku o odpovědnosti za závazky, která ochrání kupce společnosti proti nebezpečí, že by bylo původní rozhodnutí Komise schvalující poskytnutí podpory zrušeno rozhodnutím soudů Společenství a nahrazeno rozhodnutím Komise nařizujícím příjemci, aby poskytnutou podporu vrátil. Taková doložka by mohla obsahovat ustanovení umožňující takovou úpravu ceny, kterou kupující za privatizovanou společnost zaplatil, jež řádně zohlední tento nový závazek vyplývající z povinnosti vrátit obdrženou podporu.“

76

(77)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

77

(78)  Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1.

78

---