# Uradni list L 345/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.345.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 345 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5223. december 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.345.slv

Uradni list

Evropske unije

L 345

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5223. december 2009

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/971/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 12. maja 2009 o državni pomoči, ki jo Zvezna republika Nemčija želi zagotoviti za prestrukturiranje WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3900)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/972/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. junija 2009 o shemi pomoči C 41/06 (ex N 318/A/04), ki jo namerava izvajati Danska za povračilo za davek na CO2 pri porabi goriva v industriji, ki se ureja s kvotami
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4517)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/973/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. julija 2009 o pomoči za prestrukturiranje za podjetje COMBUS AS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4538)

   (
  1
  ) | 28 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/971/ES

*

Odločba Komisije z dne 12. maja 2009 o državni pomoči, ki jo Zvezna republika Nemčija želi zagotoviti za prestrukturiranje WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3900)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3900)

1

1

2009/972/ES

*

Odločba Komisije z dne 17. junija 2009 o shemi pomoči C 41/06 (ex N 318/A/04), ki jo namerava izvajati Danska za povračilo za davek na CO2 pri porabi goriva v industriji, ki se ureja s kvotami
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4517)

   (
  1
  )

2

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4517)

1

18

2009/973/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. julija 2009 o pomoči za prestrukturiranje za podjetje COMBUS AS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4538)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4538)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 23.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. maja 2009

o državni pomoči, ki jo Zvezna republika Nemčija želi zagotoviti za prestrukturiranje WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3900)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/971/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je v odločitvi z dne 30. aprila 2008 (2) (v nadaljnjem besedilu: odločitev z dne 30. aprila 2008) ugotovila, da zaščita pred tveganjem, ki so jo lastniki banke WestLB AG (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband ter – neposredno in posredno prek družbe NRW. BANK – Land Nordrhein-Westfalen, Landschaftsverband Westfalen Lippe in Landschaftsverband Rheinland, v nadaljnjem besedilu: lastniki) 8. februarja 2008 dodelili banki WestLB AG (v nadaljnjem besedilu: WestLB), pomeni državno pomoč. Komisija je ta ukrep vendarle označila kot pomoč za reševanje, ki je združljiva s skupnim trgom, in jo je v skladu s Smernicami Skupnosti za državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (3) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za prestrukturiranje in reševanje) odobrila za šestmesečno obdobje oziroma pri predložitvi načrta prestrukturiranja do dokončne odločitve o tem načrtu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v odločitvi z dne 30. aprila 2008 (2) (v nadaljnjem besedilu: odločitev z dne 30. aprila 2008) ugotovila, da zaščita pred tveganjem, ki so jo lastniki banke WestLB AG (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband ter – neposredno in posredno prek družbe NRW. BANK – Land Nordrhein-Westfalen, Landschaftsverband Westfalen Lippe in Landschaftsverband Rheinland, v nadaljnjem besedilu: lastniki) 8. februarja 2008 dodelili banki WestLB AG (v nadaljnjem besedilu: WestLB), pomeni državno pomoč. Komisija je ta ukrep vendarle označila kot pomoč za reševanje, ki je združljiva s skupnim trgom, in jo je v skladu s Smernicami Skupnosti za državne pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (3) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za prestrukturiranje in reševanje) odobrila za šestmesečno obdobje oziroma pri predložitvi načrta prestrukturiranja do dokončne odločitve o tem načrtu.

| (2) | Nemčija je 8. avgusta 2008 Komisiji priglasila pomoč za prestrukturiranje WestLB in predložila načrt prestrukturiranja. Nemčija se je v priglasitvi zavezala, da bo do 31. decembra 2008 predložila podrobno opredelitev sprememb lastniške strukture. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je 8. avgusta 2008 Komisiji priglasila pomoč za prestrukturiranje WestLB in predložila načrt prestrukturiranja. Nemčija se je v priglasitvi zavezala, da bo do 31. decembra 2008 predložila podrobno opredelitev sprememb lastniške strukture.

| (3) | Komisija je Nemčijo z dopisom z dne 1. oktobra 2008 obvestila o odločitvi, da bo v zvezi z ukrepom sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je Nemčijo z dopisom z dne 1. oktobra 2008 obvestila o odločitvi, da bo v zvezi z ukrepom sprožila postopek iz člena 88(2) Pogodbe.

| (4) | Odločitev Komisije o sprožitvi uradnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o ukrepu. Komisija ni prejela nobenih pripomb drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije o sprožitvi uradnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka) je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o ukrepu. Komisija ni prejela nobenih pripomb drugih zainteresiranih strani.

| (5) | Nemčija je 24. novembra 2008 sprejela stališče v zvezi z odločitvijo o začetku uradnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(5)

Nemčija je 24. novembra 2008 sprejela stališče v zvezi z odločitvijo o začetku uradnega postopka preiskave.

| (6) | WestLB je 16. decembra 2008 zaprosila za podaljšanje roka za predložitev podrobnih podatkov o spremembi lastniške strukture. Komisija je odobrila podaljšanje roka do 31. marca 2009. |
| --- | --- |

(6)

WestLB je 16. decembra 2008 zaprosila za podaljšanje roka za predložitev podrobnih podatkov o spremembi lastniške strukture. Komisija je odobrila podaljšanje roka do 31. marca 2009.

| (7) | Nemčija je 27. februarja 2009 posredovala vmesno poročilo o napredku, ki je bil dosežen do konca februarja 2009. |
| --- | --- |

(7)

Nemčija je 27. februarja 2009 posredovala vmesno poročilo o napredku, ki je bil dosežen do konca februarja 2009.

| (8) | Komisija, Nemčija, lastniki banke WestLB in WestLB so od 6. do 8. aprila 2009 razpravljali o prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija, Nemčija, lastniki banke WestLB in WestLB so od 6. do 8. aprila 2009 razpravljali o prestrukturiranju.

| (9) | Nemčija je 17. aprila 2009 predložila dodatne informacije o prestrukturiranju. Nemčija je 30. aprila 2009 predložila spremenjeni načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(9)

Nemčija je 17. aprila 2009 predložila dodatne informacije o prestrukturiranju. Nemčija je 30. aprila 2009 predložila spremenjeni načrt prestrukturiranja.

| (10) | Komisija je 12. maja 2009 sprejela odločitev. Besedilo odločitve z dne 12. maja 2009 je vsebovalo nekaj manjših napak, ki pa niso vplivale na njen pomen in utemeljitve v njej. Za zagotovitev pravilnosti se sprejme ta odločba, s katero se nadomesti Odločba z dne 12. maja 2009 (C(2009) 3900). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 12. maja 2009 sprejela odločitev. Besedilo odločitve z dne 12. maja 2009 je vsebovalo nekaj manjših napak, ki pa niso vplivale na njen pomen in utemeljitve v njej. Za zagotovitev pravilnosti se sprejme ta odločba, s katero se nadomesti Odločba z dne 12. maja 2009 (C(2009) 3900).

2.   OPIS UKREPA POMOČI

2.1   Upravičenka do pomoči

| (11) | Upravičenka do pomoči je WestLB. WestLB je evropska poslovna banka s sedežem v pokrajini Severno Porenje - Vestfalija (v nadaljnjem besedilu: SPV). S skupno bilančno vsoto v višini 286,5 milijarde EUR (stanje na dan 31. decembra 2007) je ena od največjih ponudnic finančnih storitev v Nemčiji. Je centralna banka hranilnic v SPV in Brandenburgu, kot poslovna banka, ki deluje na mednarodnem trgu, pa je za hranilnice most do svetovnih finančnih trgov. V tesnem sodelovanju s hranilnicami ponuja celoten nabor produktov in storitev univerzalne banke, osredotoča pa se predvsem na posojila in strukturirano financiranje, dejavnosti na kapitalskih trgih, upravljanje zasebnega premoženja, upravljanje naložb, vodenje plačilnega prometa in financiranje nepremičnin. WestLB je na dan 30. decembra 2007 zaposlovala 6 147 ljudi. |
| --- | --- |

(11)

Upravičenka do pomoči je WestLB. WestLB je evropska poslovna banka s sedežem v pokrajini Severno Porenje - Vestfalija (v nadaljnjem besedilu: SPV). S skupno bilančno vsoto v višini 286,5 milijarde EUR (stanje na dan 31. decembra 2007) je ena od največjih ponudnic finančnih storitev v Nemčiji. Je centralna banka hranilnic v SPV in Brandenburgu, kot poslovna banka, ki deluje na mednarodnem trgu, pa je za hranilnice most do svetovnih finančnih trgov. V tesnem sodelovanju s hranilnicami ponuja celoten nabor produktov in storitev univerzalne banke, osredotoča pa se predvsem na posojila in strukturirano financiranje, dejavnosti na kapitalskih trgih, upravljanje zasebnega premoženja, upravljanje naložb, vodenje plačilnega prometa in financiranje nepremičnin. WestLB je na dan 30. decembra 2007 zaposlovala 6 147 ljudi.

| (12) | WestLB je delniška družba z glavnima sedežema v Düsseldorfu in Münstru. Iz nekdanje banke Westdeutsche Landesbank Girozentrale je nastala 30. avgusta 2002, po tem, ko so bile dejavnosti v javnem interesu prenesene na deželno banko Landesbank NRW, javnopravno ustanovo, ustanovljeno 1. avgusta 2002. |
| --- | --- |

(12)

WestLB je delniška družba z glavnima sedežema v Düsseldorfu in Münstru. Iz nekdanje banke Westdeutsche Landesbank Girozentrale je nastala 30. avgusta 2002, po tem, ko so bile dejavnosti v javnem interesu prenesene na deželno banko Landesbank NRW, javnopravno ustanovo, ustanovljeno 1. avgusta 2002.

| (13) | Sedanji lastniki WestLB so združenje Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband (WLSGV) s 25,03-odstotnim deležem, združenje Rheinische Sparkassen- und Giroverband (RSGV) s 25,03-odstotnim deležem ter – neposredno in posredno prek družbe NRW. BANK (nekdanja banka Landesbank NRW) – banka Land NRW s 37,74-odstotnim deležem, združenje Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL) s 6,09-odstotnim deležem in združenje Landschaftsverband Rheinland (LVR) s 6,09-odstotnim deležem. |
| --- | --- |

(13)

Sedanji lastniki WestLB so združenje Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband (WLSGV) s 25,03-odstotnim deležem, združenje Rheinische Sparkassen- und Giroverband (RSGV) s 25,03-odstotnim deležem ter – neposredno in posredno prek družbe NRW. BANK (nekdanja banka Landesbank NRW) – banka Land NRW s 37,74-odstotnim deležem, združenje Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL) s 6,09-odstotnim deležem in združenje Landschaftsverband Rheinland (LVR) s 6,09-odstotnim deležem.

| (14) | WestLB je ena od nemških javnopravnih ustanov, za katere sta do 18. julija 2005 še veljali neomejeni državni jamstvi „Anstaltlast“ (jamstvo za poslovanje javnih institucij) in „Gewährträgerhaftung“ (državno jamstvo za nemške javne banke), ki sta morali biti pozneje na podlagi vrste sporazumov med Nemčijo in Komisijo odpravljeni (5). |
| --- | --- |

(14)

WestLB je ena od nemških javnopravnih ustanov, za katere sta do 18. julija 2005 še veljali neomejeni državni jamstvi „Anstaltlast“ (jamstvo za poslovanje javnih institucij) in „Gewährträgerhaftung“ (državno jamstvo za nemške javne banke), ki sta morali biti pozneje na podlagi vrste sporazumov med Nemčijo in Komisijo odpravljeni (5).

| (15) | Po odpravi jamstev „Anstaltslast“ in „Gewährträgerhaftung“ v letu 2002 je bila prejšnja banka WestLB razdeljena na banki NRW. BANK in WestLB. WestLB je bila med letoma 2003 in 2005 prestrukturirana, v letih od 2002 do 2005 pa je bilo izvedenih več dokapitalizacij. Komisija je v odločbi z dne 18. julija 2007 (6) ugotovila, da ta povečanja ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(15)

Po odpravi jamstev „Anstaltslast“ in „Gewährträgerhaftung“ v letu 2002 je bila prejšnja banka WestLB razdeljena na banki NRW. BANK in WestLB. WestLB je bila med letoma 2003 in 2005 prestrukturirana, v letih od 2002 do 2005 pa je bilo izvedenih več dokapitalizacij. Komisija je v odločbi z dne 18. julija 2007 (6) ugotovila, da ta povečanja ne pomenijo državne pomoči.

2.2   Finančne težave banke WestLB

| (16) | Od sredine leta 2007 je trajajoča kriza na finančnih trgih vplivala na nazadovanje strukturiranih portfeljskih naložb družbe WestLB, kar je vključevalo tudi izpostavljenost hipotekarnim kreditom z velikim tveganjem na ameriškem trgu. Vrednotenje vrednostnih papirjev na podlagi tekočih tržnih cen se je poslabševalo, WestLB pa ni uspelo znova financirati strukturiranega portfelja s prodajo obveznic na trgu, tako da je morala WestLB zunajbilančne portfelje konsolidirati v lastni bilanci. |
| --- | --- |

(16)

Od sredine leta 2007 je trajajoča kriza na finančnih trgih vplivala na nazadovanje strukturiranih portfeljskih naložb družbe WestLB, kar je vključevalo tudi izpostavljenost hipotekarnim kreditom z velikim tveganjem na ameriškem trgu. Vrednotenje vrednostnih papirjev na podlagi tekočih tržnih cen se je poslabševalo, WestLB pa ni uspelo znova financirati strukturiranega portfelja s prodajo obveznic na trgu, tako da je morala WestLB zunajbilančne portfelje konsolidirati v lastni bilanci.

| (17) | Lastniki WestLB so se 8. februarja 2008 v tako imenovanem „dokumentu o ključnih vprašanjih“ dogovorili o osnovah nadaljnjega ukrepa (7). Pri razpravah sta sodelovala tudi zvezni urad za finančni nadzor Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (v nadaljnjem besedilu: BaFin) in Deutsche Bundesbank (nemška zvezna banka). Lastniki WestLB so se okvirno dogovorili o strukturi za izločitev večjih tveganj pri strukturiranih portfeljih, ki jo je bilo treba zavarovati z zaščito pred tveganji v višini 5 milijard EUR (8) (vključno s predhodno dogovorjenimi kapitalskimi vložki). |
| --- | --- |

(17)

Lastniki WestLB so se 8. februarja 2008 v tako imenovanem „dokumentu o ključnih vprašanjih“ dogovorili o osnovah nadaljnjega ukrepa (7). Pri razpravah sta sodelovala tudi zvezni urad za finančni nadzor Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (v nadaljnjem besedilu: BaFin) in Deutsche Bundesbank (nemška zvezna banka). Lastniki WestLB so se okvirno dogovorili o strukturi za izločitev večjih tveganj pri strukturiranih portfeljih, ki jo je bilo treba zavarovati z zaščito pred tveganji v višini 5 milijard EUR (8) (vključno s predhodno dogovorjenimi kapitalskimi vložki).

| (18) | V ozadju tega dogovora je bil cilj lastnikov, da WestLB zaščitijo pred nestanovitnostmi na trgih. V skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (v nadaljnjem besedilu: standardi IFRS), ki jih uporablja WestLB, mora banka uporabiti metodo tržne vrednosti in redno znova vrednotiti velik del svojih sredstev. Zaradi krize na področju hipotekarnih posojil z velikimi tveganji se je zmanjšalo povpraševanje po strukturiranih naložbenih portfeljih. Zato je pri portfelju v višini približno 23 milijard EUR do konca leta 2007 nastalo za približno [(1,5–2,5)] (9) milijard EUR izgub, ki jih je bilo treba izkazati v bilanci. |
| --- | --- |

(18)

V ozadju tega dogovora je bil cilj lastnikov, da WestLB zaščitijo pred nestanovitnostmi na trgih. V skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi (v nadaljnjem besedilu: standardi IFRS), ki jih uporablja WestLB, mora banka uporabiti metodo tržne vrednosti in redno znova vrednotiti velik del svojih sredstev. Zaradi krize na področju hipotekarnih posojil z velikimi tveganji se je zmanjšalo povpraševanje po strukturiranih naložbenih portfeljih. Zato je pri portfelju v višini približno 23 milijard EUR do konca leta 2007 nastalo za približno [(1,5–2,5)] (9) milijard EUR izgub, ki jih je bilo treba izkazati v bilanci.

| (19) | Zaščita pred tveganjem je pravna podlaga za prenos oslabljenih sredstev banke WestLB na namensko podjetje Phoenix Light SF Limited; tako se prepreči, da bi se zaradi tržnih nestanovitnosti za te portfelje poslabšala bilanca družbe WestLB. Takoj po prenosu sredstev in prevzemu jamstev bodo učinki tržnih nestanovitnosti v celoti izvzeti iz bilance WestLB. Ta namenska družba deluje kot „slaba banka“ (bad bank) za en sam institut, za katero jamči država. |
| --- | --- |

(19)

Zaščita pred tveganjem je pravna podlaga za prenos oslabljenih sredstev banke WestLB na namensko podjetje Phoenix Light SF Limited; tako se prepreči, da bi se zaradi tržnih nestanovitnosti za te portfelje poslabšala bilanca družbe WestLB. Takoj po prenosu sredstev in prevzemu jamstev bodo učinki tržnih nestanovitnosti v celoti izvzeti iz bilance WestLB. Ta namenska družba deluje kot „slaba banka“ (bad bank) za en sam institut, za katero jamči država.

| (20) | Lastniki WestLB so 31. marca 2008 odobrili ukrepe s pridržkom, da deželni zbor pokrajine Severno Porenje - Vestfalija da soglasje. Ker so bili banka in revizorji prepričani, da bo deželni zbor najverjetneje dal soglasje, so odločitev ocenili kot zadostno, da se tveganje 31. marca 2008 prenese na lastnike. Ukrepe je deželni zbor pozneje odobril. |
| --- | --- |

(20)

Lastniki WestLB so 31. marca 2008 odobrili ukrepe s pridržkom, da deželni zbor pokrajine Severno Porenje - Vestfalija da soglasje. Ker so bili banka in revizorji prepričani, da bo deželni zbor najverjetneje dal soglasje, so odločitev ocenili kot zadostno, da se tveganje 31. marca 2008 prenese na lastnike. Ukrepe je deželni zbor pozneje odobril.

2.3   Ukrep

| (21) | V načrtu za prestrukturiranje je predvideno, da se zaščita pred tveganjem ohrani za namensko družbo Phoenix Light SF Limited, ki je družba z omejeno odgovornostjo, registrirana na Irskem (v nadaljnjem besedilu: Phoenix Light), in se preoblikuje iz začasne strukture v stalno. Kljub temu pa pri strukturi zaščite pred tveganjem ni bilo sprememb. |
| --- | --- |

(21)

V načrtu za prestrukturiranje je predvideno, da se zaščita pred tveganjem ohrani za namensko družbo Phoenix Light SF Limited, ki je družba z omejeno odgovornostjo, registrirana na Irskem (v nadaljnjem besedilu: Phoenix Light), in se preoblikuje iz začasne strukture v stalno. Kljub temu pa pri strukturi zaščite pred tveganjem ni bilo sprememb.

| (22) | Zaščita pred tveganjem je sestavljena iz:






  — | jamstvene izjave lastnikov WestLB, ki ustreza njihovim posamičnim deležem, za zavarovanje terjatev WestLB do Phoenix Light, na katero bo WestLB prenesla strukturirani portfelj vrednostnih papirjev z nominalno vrednostjo 23 milijard EUR, in sicer do višine 2 milijard EUR, ter |
| --- | --- | --- |

(22)

Zaščita pred tveganjem je sestavljena iz:

—

jamstvene izjave lastnikov WestLB, ki ustreza njihovim posamičnim deležem, za zavarovanje terjatev WestLB do Phoenix Light, na katero bo WestLB prenesla strukturirani portfelj vrednostnih papirjev z nominalno vrednostjo 23 milijard EUR, in sicer do višine 2 milijard EUR, ter

| — | jamstvene izjave dežele SPV za zavarovanje terjatev WestLB do Phoenix Light do višine dodatnih 3 milijard EUR. |
| --- | --- |

—

jamstvene izjave dežele SPV za zavarovanje terjatev WestLB do Phoenix Light do višine dodatnih 3 milijard EUR.

| (23) | Sredstva so se prenesla takole:






  — | WestLB je do 31. marca 2008 imela portfelj z volumnom v višini 23 milijard EUR, ki je zajemal predvsem strukturirane vrednostne papirje in sredstva financiranja (komercialni zapisi (commercial papers), srednjeročni zapisi (medium-term notes), zapisi o prihodkih (income notes) in zapisi o sredstvih (capital notes)) treh nosilcev naložb Greyhawk, Harrier in Kestrel (10); |
| --- | --- | --- |

(23)

Sredstva so se prenesla takole:

—

WestLB je do 31. marca 2008 imela portfelj z volumnom v višini 23 milijard EUR, ki je zajemal predvsem strukturirane vrednostne papirje in sredstva financiranja (komercialni zapisi (commercial papers), srednjeročni zapisi (medium-term notes), zapisi o prihodkih (income notes) in zapisi o sredstvih (capital notes)) treh nosilcev naložb Greyhawk, Harrier in Kestrel (10);

| — | WestLB je 31. marca 2008 zadevni portfelj prodala Phoenix Light za njegovo nominalno vrednost 23 milijard EUR. Da je Phoenix Light zbrala sredstva v višini 23 milijard EUR, kolikor je znašala prodajna cena, je morala izdati obveznice v nominalni vrednosti portfelja. Obveznice so bile izdane v dveh izdajah. Spodnja izdaja je sestavljena iz mlajših dolžniških instrumentov (junior notes), na katere vplivajo predvsem izpadi plačil iz prenesenih sredstev (in so posledično obremenjeni z vsemi tveganji), v skupni nominalni vrednosti 5 milijard EUR. Zgornja izdaja je sestavljena iz starejših dolžniških instrumentov (senior notes) v skupni nominalni vrednosti 18 milijard EUR. |
| --- | --- |

—

WestLB je 31. marca 2008 zadevni portfelj prodala Phoenix Light za njegovo nominalno vrednost 23 milijard EUR. Da je Phoenix Light zbrala sredstva v višini 23 milijard EUR, kolikor je znašala prodajna cena, je morala izdati obveznice v nominalni vrednosti portfelja. Obveznice so bile izdane v dveh izdajah. Spodnja izdaja je sestavljena iz mlajših dolžniških instrumentov (junior notes), na katere vplivajo predvsem izpadi plačil iz prenesenih sredstev (in so posledično obremenjeni z vsemi tveganji), v skupni nominalni vrednosti 5 milijard EUR. Zgornja izdaja je sestavljena iz starejših dolžniških instrumentov (senior notes) v skupni nominalni vrednosti 18 milijard EUR.

| — | Dežela SPV je za mlajše dolžniške instrumente odobrila jamstvo. Ti se zato štejejo za varne. Dolžniški instrumenti WestLB so bili takoj po izdaji tega jamstva odkupljeni, in sicer iz dveh razlogov: prvič, revizorji po zavarovanju dolžniških instrumentov z jamstvom niso navzdol popravili njihove vrednosti v bilanci (v nasprotju z izvirnimi portfeljskimi naložbami); in, drugič, WestLB je dolžniške instrumente lahko uporabila kot zavarovanje za zbiranje sredstev, ki so bila potrebna za njihov nakup. |
| --- | --- |

—

Dežela SPV je za mlajše dolžniške instrumente odobrila jamstvo. Ti se zato štejejo za varne. Dolžniški instrumenti WestLB so bili takoj po izdaji tega jamstva odkupljeni, in sicer iz dveh razlogov: prvič, revizorji po zavarovanju dolžniških instrumentov z jamstvom niso navzdol popravili njihove vrednosti v bilanci (v nasprotju z izvirnimi portfeljskimi naložbami); in, drugič, WestLB je dolžniške instrumente lahko uporabila kot zavarovanje za zbiranje sredstev, ki so bila potrebna za njihov nakup.

| — | Phoenix Light plačuje porokom letno provizijo v višini [(0,2–1,0)] % za zagotavljanje jamstva v višini 5 milijard EUR, imetnikom starejših in mlajših dolžniških instrumentov (med predhodno strukturo WestLB) pa nadomestilo. Ti stroški in skupni stroški upravljanja so bili pokriti z nadomestili za papirje, ki so bili preneseni na Phoenix Light. Nadomestilo, ki ga je Phoenix Light plačala za starejše in mlajše dolžniške instrumente, je bilo izračunano tako, da je WestLB lahko pokrila svoje stroške refinanciranja. |
| --- | --- |

—

Phoenix Light plačuje porokom letno provizijo v višini [(0,2–1,0)] % za zagotavljanje jamstva v višini 5 milijard EUR, imetnikom starejših in mlajših dolžniških instrumentov (med predhodno strukturo WestLB) pa nadomestilo. Ti stroški in skupni stroški upravljanja so bili pokriti z nadomestili za papirje, ki so bili preneseni na Phoenix Light. Nadomestilo, ki ga je Phoenix Light plačala za starejše in mlajše dolžniške instrumente, je bilo izračunano tako, da je WestLB lahko pokrila svoje stroške refinanciranja.

| — | WestLB je morala med reševanjem hraniti mlajše in starejše dolžniške instrumente, da je zagotovila, da jih je mogoče preoblikovati nazaj. Po soglasju Komisije je bila začasna struktura preoblikovana v stalno. WestLB bo v stalni strukturi mlajše dolžniške instrumente z jamstvom obdržala do njihove zapadlosti. V nasprotju s tem pa bo Phoenix Light starejše dolžniške instrumente dala na kapitalski trg, ko bodo tržne razmere tako transakcijo spet dovoljevale. WestLB bo zato tudi starejše dolžniške instrumente v stalni strukturi obdržala tako dolgo, dokler jih ne bo spet mogoče dati na trge. V tem primeru bi Phoenix Light vzela nazaj starejše dolžniške instrumente, ki jih ima zdaj WestLB, in jih prenesla na tretje osebe. |
| --- | --- |

—

WestLB je morala med reševanjem hraniti mlajše in starejše dolžniške instrumente, da je zagotovila, da jih je mogoče preoblikovati nazaj. Po soglasju Komisije je bila začasna struktura preoblikovana v stalno. WestLB bo v stalni strukturi mlajše dolžniške instrumente z jamstvom obdržala do njihove zapadlosti. V nasprotju s tem pa bo Phoenix Light starejše dolžniške instrumente dala na kapitalski trg, ko bodo tržne razmere tako transakcijo spet dovoljevale. WestLB bo zato tudi starejše dolžniške instrumente v stalni strukturi obdržala tako dolgo, dokler jih ne bo spet mogoče dati na trge. V tem primeru bi Phoenix Light vzela nazaj starejše dolžniške instrumente, ki jih ima zdaj WestLB, in jih prenesla na tretje osebe.

| (24) | Dežela SPV navzven jamči izključno samo do polne višine jamstva v višini 5 milijard EUR. Za prvo izdajo v višini 2 milijard EUR lahko dežela navznoter od preostalih štirih lastnikov zahteva izravnavo, sorazmerno njihovemu deležu v WestLB. Za presežni znesek jamstva v višini do največ 3 milijard EUR dežela SPV sama nesorazmerno jamči. V ta namen je dežela SPV pri drugih družbenikih dosegla uskladitev svojih pravic družbenika in izravnavo vrednosti, ki jo lahko dežela pridobi s poravnavo v denarju ali pridobitvijo delnic WestLB. |
| --- | --- |

(24)

Dežela SPV navzven jamči izključno samo do polne višine jamstva v višini 5 milijard EUR. Za prvo izdajo v višini 2 milijard EUR lahko dežela navznoter od preostalih štirih lastnikov zahteva izravnavo, sorazmerno njihovemu deležu v WestLB. Za presežni znesek jamstva v višini do največ 3 milijard EUR dežela SPV sama nesorazmerno jamči. V ta namen je dežela SPV pri drugih družbenikih dosegla uskladitev svojih pravic družbenika in izravnavo vrednosti, ki jo lahko dežela pridobi s poravnavo v denarju ali pridobitvijo delnic WestLB.

| (25) | V zvezi s prilagoditvijo konzorcijske pogodbe, ki bo izvedena v vsakem primeru, je bilo dogovorjeno, da se nekatere pravice hranilnic in klirinških združenj (11) ukinejo ali prilagodijo. O spremembah so se morali še medsebojno dogovoriti vsi lastniki WestLB. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi s prilagoditvijo konzorcijske pogodbe, ki bo izvedena v vsakem primeru, je bilo dogovorjeno, da se nekatere pravice hranilnic in klirinških združenj (11) ukinejo ali prilagodijo. O spremembah so se morali še medsebojno dogovoriti vsi lastniki WestLB.

| (26) | V zvezi z izravnavo vrednosti za deželo SPV ima dežela pravico, da se nanjo prenese ustrezno število delnic WestLB, ki so trenutno v lasti hranilnic in regionalnih združenj, če se dežela SPV terja iz nesorazmernega deleža zaščite pred tveganjem v višini 3 milijard EUR. Za izračun zahtevka se uporabi cena delnice v višini 220 EUR, od česar se odšteje po 20 EUR na delnico. Za regionalna združenja se uporablja cena v višini 220 EUR za delnico. Družbeniki se lahko namesto za prenos delnic dogovorijo tudi za poravnavo v denarju. |
| --- | --- |

(26)

V zvezi z izravnavo vrednosti za deželo SPV ima dežela pravico, da se nanjo prenese ustrezno število delnic WestLB, ki so trenutno v lasti hranilnic in regionalnih združenj, če se dežela SPV terja iz nesorazmernega deleža zaščite pred tveganjem v višini 3 milijard EUR. Za izračun zahtevka se uporabi cena delnice v višini 220 EUR, od česar se odšteje po 20 EUR na delnico. Za regionalna združenja se uporablja cena v višini 220 EUR za delnico. Družbeniki se lahko namesto za prenos delnic dogovorijo tudi za poravnavo v denarju.

| (27) | Komisija je z odločitvijo z dne 30. aprila 2008 omenjeno zaščito pred tveganjem opredelila kot pomoč za reševanje z določenim rokom, ki je združljiva s skupnim trgom, in jo je v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje odobrila do 8. avgusta 2008. Hkrati je Komisija Nemčijo pozvala, naj predloži dolgoročen in prepričljiv načrt prestrukturiranja. Nemčija je načrt prestrukturiranja predložila 8. avgusta 2008. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je z odločitvijo z dne 30. aprila 2008 omenjeno zaščito pred tveganjem opredelila kot pomoč za reševanje z določenim rokom, ki je združljiva s skupnim trgom, in jo je v skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje odobrila do 8. avgusta 2008. Hkrati je Komisija Nemčijo pozvala, naj predloži dolgoročen in prepričljiv načrt prestrukturiranja. Nemčija je načrt prestrukturiranja predložila 8. avgusta 2008.

2.4   Načrt prestrukturiranja

| (28) | Priglasitev vključuje dogovor o ključnih točkah, ki so ga lastniki sklenili 8. avgusta 2008, in celosten samostojni (stand–alone) načrt prestrukturiranja, ki je bil spremenjen neposredno po pogovorih s Komisijo. Načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila WestLB, je mogoče povzeti, kot sledi. |
| --- | --- |

(28)

Priglasitev vključuje dogovor o ključnih točkah, ki so ga lastniki sklenili 8. avgusta 2008, in celosten samostojni (stand–alone) načrt prestrukturiranja, ki je bil spremenjen neposredno po pogovorih s Komisijo. Načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila WestLB, je mogoče povzeti, kot sledi.

| (29) | Osrednja sestavina dogovora o ključnih točkah in načrta prestrukturiranja je nameravana menjava lastništva, ki so jo obljubili Nemčija in lastniki, npr. s predložitvijo pisma o nameri do 31. decembra 2008. Vendar pa se to ni zgodilo. Ukrepi za krčenje, znižanje stroškov, zmanjšanje tveganja in preusmeritev bi morali odsvojitev olajšati. WestLB bo po razdvojitvi – v celoti ali kot posamezne neodvisne poslovne enote – zato ponujena v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem razpisnem postopku za nakup, ki se bo začel do konca avgusta 2010 in bo končan do konca [(junija–oktobra)] 2011, tako da bo odsvojitev začela učinkovati najpozneje 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(29)

Osrednja sestavina dogovora o ključnih točkah in načrta prestrukturiranja je nameravana menjava lastništva, ki so jo obljubili Nemčija in lastniki, npr. s predložitvijo pisma o nameri do 31. decembra 2008. Vendar pa se to ni zgodilo. Ukrepi za krčenje, znižanje stroškov, zmanjšanje tveganja in preusmeritev bi morali odsvojitev olajšati. WestLB bo po razdvojitvi – v celoti ali kot posamezne neodvisne poslovne enote – zato ponujena v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem razpisnem postopku za nakup, ki se bo začel do konca avgusta 2010 in bo končan do konca [(junija–oktobra)] 2011, tako da bo odsvojitev začela učinkovati najpozneje 1. januarja 2012.

| (30) | Načrt prestrukturiranja v zvezi z razpisom določa, da mora biti izveden odprto, pregledno in nediskriminacijsko in biti odprt za vse morebitne kupce iz Nemčije in tujine. Odsvojitev je treba ustrezno objaviti v vsaj enem mednarodnem občilu, ki je dostopen v vsej Skupnosti v angleškem jeziku. WestLB deluje kot osrednja banka za hranilnice v deželi SPV. WestLB je poslovna banka v obliki delniške družbe. Sedanje funkcije družbe kot centralne banke in imena WestLB zato ni mogoče navajati kot argument za preprečitev prodaje celotne banke zasebnemu vlagatelju. |
| --- | --- |

(30)

Načrt prestrukturiranja v zvezi z razpisom določa, da mora biti izveden odprto, pregledno in nediskriminacijsko in biti odprt za vse morebitne kupce iz Nemčije in tujine. Odsvojitev je treba ustrezno objaviti v vsaj enem mednarodnem občilu, ki je dostopen v vsej Skupnosti v angleškem jeziku. WestLB deluje kot osrednja banka za hranilnice v deželi SPV. WestLB je poslovna banka v obliki delniške družbe. Sedanje funkcije družbe kot centralne banke in imena WestLB zato ni mogoče navajati kot argument za preprečitev prodaje celotne banke zasebnemu vlagatelju.

| (31) | Glavni cilj razpisa je menjava lastništva, tj. popoln prenos glasovalnih pravic. Popolna odsvojitev enega ali več segmentiranih področij ima prednost pred preprostim prenosom večine glasovalnih pravic (50 % plus ena delnica). Prenos večine glasovalnih pravic na novega kupca je dopusten samo, če med razpisnim postopkom ne bi bila oddana nobena ponudba za popoln prevzem enega ali več segmentiranih področij. Čeprav ima popoln prenos glasovalnih pravic prednost, je Komisija ob upoštevanju nepredvidljivih razmer na finančnih trgih in neuspešnih poskusov spreminjanja lastniške strukture WestLB pristala na druge možnosti, kot sta prenos večine glasovalnih pravic in združevanje deželnih bank v Nemčiji. Komisija ne nasprotuje prestrukturiranju bank na višjih ravneh in sprejema izvajanje načrta prestrukturiranja med prestrukturiranjem sektorja deželnih bank v Nemčiji. Da pa bi bilo kljub temu mogoče nadzorovati pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja tudi takrat, ko je izbran drug scenarij za menjavo lastništva, Komisija meni, da je potrebno imenovanje izvedenca (upravljavca). |
| --- | --- |

(31)

Glavni cilj razpisa je menjava lastništva, tj. popoln prenos glasovalnih pravic. Popolna odsvojitev enega ali več segmentiranih področij ima prednost pred preprostim prenosom večine glasovalnih pravic (50 % plus ena delnica). Prenos večine glasovalnih pravic na novega kupca je dopusten samo, če med razpisnim postopkom ne bi bila oddana nobena ponudba za popoln prevzem enega ali več segmentiranih področij. Čeprav ima popoln prenos glasovalnih pravic prednost, je Komisija ob upoštevanju nepredvidljivih razmer na finančnih trgih in neuspešnih poskusov spreminjanja lastniške strukture WestLB pristala na druge možnosti, kot sta prenos večine glasovalnih pravic in združevanje deželnih bank v Nemčiji. Komisija ne nasprotuje prestrukturiranju bank na višjih ravneh in sprejema izvajanje načrta prestrukturiranja med prestrukturiranjem sektorja deželnih bank v Nemčiji. Da pa bi bilo kljub temu mogoče nadzorovati pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja tudi takrat, ko je izbran drug scenarij za menjavo lastništva, Komisija meni, da je potrebno imenovanje izvedenca (upravljavca).

| (32) | Za olajšanje odsvojitve WestLB v celoti ali po delih so v načrtu prestrukturiranja predvideni ukrepi za zniževanje stroškov in krčenje. Načrtovana sta zlasti prodaja deležev in zmanjšanje števila poslovalnic. Za znižanje stroškov in krčenje morajo biti odsvojeni vsi veliki deleži, da se bodo lahko financirali ukrepi za prestrukturiranje. Odsvojitev mora biti izvedena v dveh fazah. Prva skupina kapitalskih deležev, v kateri so deleži družb Weberbank, [...] in [...], bo odsvojena do konca [februarja–maja] 2010 (12), druga skupina, v kateri so deleži družb [...] in [...], pa do konca [februarja–maja] 2011 (13). |
| --- | --- |

(32)

Za olajšanje odsvojitve WestLB v celoti ali po delih so v načrtu prestrukturiranja predvideni ukrepi za zniževanje stroškov in krčenje. Načrtovana sta zlasti prodaja deležev in zmanjšanje števila poslovalnic. Za znižanje stroškov in krčenje morajo biti odsvojeni vsi veliki deleži, da se bodo lahko financirali ukrepi za prestrukturiranje. Odsvojitev mora biti izvedena v dveh fazah. Prva skupina kapitalskih deležev, v kateri so deleži družb Weberbank, [...] in [...], bo odsvojena do konca [februarja–maja] 2010 (12), druga skupina, v kateri so deleži družb [...] in [...], pa do konca [februarja–maja] 2011 (13).

| (33) | WestLB bo za znižanje stroškov in krčenje poleg tega najpozneje do [...] 2010 zaprla pet od svojih enajstih poslovalnic v Nemčiji (poslovalnice v Bielefeldu, Münstru, Dortmundu, Kölnu in Mainzu) (14). Poleg tega bo WestLB najpozneje do [...] 2010 (15) število poslovalnic zunaj Nemčije zmanjšala z več kot 30 na sedem (16). |
| --- | --- |

(33)

WestLB bo za znižanje stroškov in krčenje poleg tega najpozneje do [...] 2010 zaprla pet od svojih enajstih poslovalnic v Nemčiji (poslovalnice v Bielefeldu, Münstru, Dortmundu, Kölnu in Mainzu) (14). Poleg tega bo WestLB najpozneje do [...] 2010 (15) število poslovalnic zunaj Nemčije zmanjšala z več kot 30 na sedem (16).

| (34) | Program krčenja je bil oblikovan v skladu s programom prestrukturiranja, kot sledi:






  — | skupna bilančna vsota (17) se bo glede na višino ob koncu leta 2007 do konca marca 2010 zmanjšala za 25 %, do konca marca 2011 pa za 50 %. Prečiščena bilančna vsota se bo tako z začetnih [200–280] milijard EUR do 31. marca 2010 zmanjšala na [150–250] milijard EUR, do 31. marca 2011 pa na [80–180] milijard EUR, |
| --- | --- | --- |

(34)

Program krčenja je bil oblikovan v skladu s programom prestrukturiranja, kot sledi:

—

skupna bilančna vsota (17) se bo glede na višino ob koncu leta 2007 do konca marca 2010 zmanjšala za 25 %, do konca marca 2011 pa za 50 %. Prečiščena bilančna vsota se bo tako z začetnih [200–280] milijard EUR do 31. marca 2010 zmanjšala na [150–250] milijard EUR, do 31. marca 2011 pa na [80–180] milijard EUR,

| — | poleg tega se bo znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev (RWA) glede na višino ob koncu leta 2007 do konca marca 2010 zmanjšal za 25 %, do konca marca 2011 pa za 50 %. Znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev se bo tako z začetnih 104 milijard EUR do 31. marca 2010 zmanjšal na 78 milijard EUR, do 31. marca 2011 pa na 52 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

poleg tega se bo znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev (RWA) glede na višino ob koncu leta 2007 do konca marca 2010 zmanjšal za 25 %, do konca marca 2011 pa za 50 %. Znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev se bo tako z začetnih 104 milijard EUR do 31. marca 2010 zmanjšal na 78 milijard EUR, do 31. marca 2011 pa na 52 milijard EUR,

| — | te opredeljene cilje je treba po možnosti doseči z odsvojitvijo/izločitvijo vrste sredstev, ki so bila prej združena v izhodnem portfelju. |
| --- | --- |

—

te opredeljene cilje je treba po možnosti doseči z odsvojitvijo/izločitvijo vrste sredstev, ki so bila prej združena v izhodnem portfelju.

| (35) | V načrtu prestrukturiranja sta poleg zniževanja stroškov in krčenja predvidena tudi celostna preusmeritev in zmanjševanje tveganj pri vseh dejavnostih. Načrtovani so zlasti naslednji ukrepi:






  — | vzpostavitev treh ločenih osrednjih področij in ustrezna organizacijska razdvojitev vseh poslovnih procesov, |
| --- | --- | --- |

(35)

V načrtu prestrukturiranja sta poleg zniževanja stroškov in krčenja predvidena tudi celostna preusmeritev in zmanjševanje tveganj pri vseh dejavnostih. Načrtovani so zlasti naslednji ukrepi:

—

vzpostavitev treh ločenih osrednjih področij in ustrezna organizacijska razdvojitev vseh poslovnih procesov,

| — | popolna opustitev dejavnosti upravljanja naložb, ki se opravlja, |
| --- | --- |

—

popolna opustitev dejavnosti upravljanja naložb, ki se opravlja,

| — | znatno zmanjšanje obsega poslovanja pri strukturiranem financiranju, vključno z mednarodnim financiranjem projektov (Global Origination), in omejitev na izbrana področja, |
| --- | --- |

—

znatno zmanjšanje obsega poslovanja pri strukturiranem financiranju, vključno z mednarodnim financiranjem projektov (Global Origination), in omejitev na izbrana področja,

| — | omejitev mednarodnega poslovanja na kapitalskih trgih na trgovanje, naravnano na zadovoljitev strank. |
| --- | --- |

—

omejitev mednarodnega poslovanja na kapitalskih trgih na trgovanje, naravnano na zadovoljitev strank.

| (36) | WestLB bo med vzpostavitvijo treh ločenih enot, ki bodo opravljale osrednje dejavnosti, do konca oktobra 2009 razdvojila vse poslovne procese in ustanovila naslednje enote, ki ne bodo imele zunanje rasti zaradi dokupovanja ali združevanja:






  — | poslovno bančništvo, |
| --- | --- | --- |

(36)

WestLB bo med vzpostavitvijo treh ločenih enot, ki bodo opravljale osrednje dejavnosti, do konca oktobra 2009 razdvojila vse poslovne procese in ustanovila naslednje enote, ki ne bodo imele zunanje rasti zaradi dokupovanja ali združevanja:

—

poslovno bančništvo,

| — | združenja/mala in srednje velika podjetja, |
| --- | --- |

—

združenja/mala in srednje velika podjetja,

| — | kapitalski trg, poslovanje s podjetji in strukturirano financiranje. |
| --- | --- |

—

kapitalski trg, poslovanje s podjetji in strukturirano financiranje.

| (37) | WestLB je z ozirom na umik iz dejavnosti upravljanja naložb vzpostavila trgovanje za lasten račun, do svoje odsvojitve pa ne bo več opravljala poslov z relativno vrednostjo in poslov finančne preprodaje (18); trgovanje, ki ga sprožijo stranke, je omejeno na poslovalnice v Düsseldorfu, New Yorku, Londonu in Hongkongu. |
| --- | --- |

(37)

WestLB je z ozirom na umik iz dejavnosti upravljanja naložb vzpostavila trgovanje za lasten račun, do svoje odsvojitve pa ne bo več opravljala poslov z relativno vrednostjo in poslov finančne preprodaje (18); trgovanje, ki ga sprožijo stranke, je omejeno na poslovalnice v Düsseldorfu, New Yorku, Londonu in Hongkongu.

| (38) | V zvezi z zmanjšanjem dejavnosti na kapitalskem trgu bo zadevni obseg poslov do odsvojitve WestLB omejen takole: v letu 2009 do 31. decembra 2009 na [70–100] milijard EUR, v letu 2010 do 31. decembra 2010 na [60–90] milijard EUR in v letu 2011 do 31. decembra 2011 na [50–80] milijard EUR. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi z zmanjšanjem dejavnosti na kapitalskem trgu bo zadevni obseg poslov do odsvojitve WestLB omejen takole: v letu 2009 do 31. decembra 2009 na [70–100] milijard EUR, v letu 2010 do 31. decembra 2010 na [60–90] milijard EUR in v letu 2011 do 31. decembra 2011 na [50–80] milijard EUR.

| (39) | Za zmanjšanje trgovanja na kapitalskih trgih bo poleg tega do odsvojitve WestLB znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev iz dejavnosti na kapitalskih trgih omejen: do 31. decembra 2009 na [10–25] milijard EUR, do 31. decembra 2010 na [5–25] milijard EUR in do 31. decembra 2011 na [5–25] milijard EUR. |
| --- | --- |

(39)

Za zmanjšanje trgovanja na kapitalskih trgih bo poleg tega do odsvojitve WestLB znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev iz dejavnosti na kapitalskih trgih omejen: do 31. decembra 2009 na [10–25] milijard EUR, do 31. decembra 2010 na [5–25] milijard EUR in do 31. decembra 2011 na [5–25] milijard EUR.

| (40) | Za zmanjšanje področij poslovanja s podjetji in strukturiranega financiranja (del področja kapitalski trg, poslovanje s strankami in strukturirano financiranje) bo s tem povezan obseg poslovanja do odsvojitve družbe WestLB omejen takole: v letu 2009 do 31. decembra 2009 na [20–40] milijard EUR, v letu 2010 do 31. decembra 2010 na [15–35] milijard EUR in v letu 2011 do 31. decembra 2011 na [10–30] milijard EUR. |
| --- | --- |

(40)

Za zmanjšanje področij poslovanja s podjetji in strukturiranega financiranja (del področja kapitalski trg, poslovanje s strankami in strukturirano financiranje) bo s tem povezan obseg poslovanja do odsvojitve družbe WestLB omejen takole: v letu 2009 do 31. decembra 2009 na [20–40] milijard EUR, v letu 2010 do 31. decembra 2010 na [15–35] milijard EUR in v letu 2011 do 31. decembra 2011 na [10–30] milijard EUR.

| (41) | Za zmanjšanje poslovanja s podjetji in strukturiranega financiranja (del področja kapitalski trg, poslovanje s strankami in strukturirano financiranje) bo poleg tega znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev iz teh dejavnosti do odsvojitve WestLB omejen takole: do 31. decembra 2009 na [30–60] milijard EUR, do 31. decembra 2010 na [20–50] milijard EUR in do 31. decembra 2011 na [20–50] milijard EUR. |
| --- | --- |

(41)

Za zmanjšanje poslovanja s podjetji in strukturiranega financiranja (del področja kapitalski trg, poslovanje s strankami in strukturirano financiranje) bo poleg tega znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev iz teh dejavnosti do odsvojitve WestLB omejen takole: do 31. decembra 2009 na [30–60] milijard EUR, do 31. decembra 2010 na [20–50] milijard EUR in do 31. decembra 2011 na [20–50] milijard EUR.

| (42) | Vse druge dejavnosti, enote in poslovalnice, ki so ustanovljene kot hčerinske družbe, podružnice ali predstavništva, ki jih do konca decembra 2011 ne bo mogoče odsvojiti, bodo lastniki ukinili. O vseh spremembah načrta prestrukturiranja z dne 8. avgusta 2008 je s Komisijo potekala razprava; Nemčija je spremembe sprejela, nato pa so bile Komisiji 30. aprila 2009 predložene kot spremembe načrta prestrukturiranja. Vendar pa trije od petih delničarjev WestLB spremenjenega načrta še niso uradno potrdili. Načrta prestrukturiranja, čeprav so ga Nemčija in lastniki sprejeli, zato ni mogoče šteti za zavezujočega. Med postopkom je Komisija ugotovila, da lastniki niso mogli slediti izvirnemu časovnemu načrtu za odobreni načrt prestrukturiranja in da so odbori z določanjem rokov odgovorni za zamujanje postopka. Komisiji se zato zdi nujno, da svojo odločitev poveže z nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

(42)

Vse druge dejavnosti, enote in poslovalnice, ki so ustanovljene kot hčerinske družbe, podružnice ali predstavništva, ki jih do konca decembra 2011 ne bo mogoče odsvojiti, bodo lastniki ukinili. O vseh spremembah načrta prestrukturiranja z dne 8. avgusta 2008 je s Komisijo potekala razprava; Nemčija je spremembe sprejela, nato pa so bile Komisiji 30. aprila 2009 predložene kot spremembe načrta prestrukturiranja. Vendar pa trije od petih delničarjev WestLB spremenjenega načrta še niso uradno potrdili. Načrta prestrukturiranja, čeprav so ga Nemčija in lastniki sprejeli, zato ni mogoče šteti za zavezujočega. Med postopkom je Komisija ugotovila, da lastniki niso mogli slediti izvirnemu časovnemu načrtu za odobreni načrt prestrukturiranja in da so odbori z določanjem rokov odgovorni za zamujanje postopka. Komisiji se zato zdi nujno, da svojo odločitev poveže z nekaterimi pogoji.

| (43) | Glede na zapletenost predlaganih ukrepov za prestrukturiranje in kratek rok za njihovo izvedbo je po mnenju Komisije nujno, da prestrukturiranje nadzoruje izvedenec (upravljavec), ki bo Komisijo obveščal o izvedenih korakih. Imenovanje takega izvedenca je posebno pomembno, ker Komisija pri izvajanju časovnega načrta za prestrukturiranje dovoljuje nekaj prilagodljivosti. Odsvojitev deležev je načeloma treba končati do [(februarja–maja)] 2010. Kljub temu pa jo je mogoče preložiti, če WestLB dokaže, da bi bila odsvojitev mogoča samo po ceni, ki ne dosega knjigovodske vrednosti. V odločbi je poleg tega predvidena tudi možnost proste prodaje ali združevanja deželnih bank v Nemčiji ter je tako dovoljeno odstopanje od razpisnega postopka. Izvedenec bi moral nadzorovati izvajanje načrta prestrukturiranja, sestaviti poročilo o odločitvah, ki so znotraj dovoljenih odstopanj in so bile sprejete med obdobjem prestrukturiranja, ter olajšati komunikacijo s Komisijo. |
| --- | --- |

(43)

Glede na zapletenost predlaganih ukrepov za prestrukturiranje in kratek rok za njihovo izvedbo je po mnenju Komisije nujno, da prestrukturiranje nadzoruje izvedenec (upravljavec), ki bo Komisijo obveščal o izvedenih korakih. Imenovanje takega izvedenca je posebno pomembno, ker Komisija pri izvajanju časovnega načrta za prestrukturiranje dovoljuje nekaj prilagodljivosti. Odsvojitev deležev je načeloma treba končati do [(februarja–maja)] 2010. Kljub temu pa jo je mogoče preložiti, če WestLB dokaže, da bi bila odsvojitev mogoča samo po ceni, ki ne dosega knjigovodske vrednosti. V odločbi je poleg tega predvidena tudi možnost proste prodaje ali združevanja deželnih bank v Nemčiji ter je tako dovoljeno odstopanje od razpisnega postopka. Izvedenec bi moral nadzorovati izvajanje načrta prestrukturiranja, sestaviti poročilo o odločitvah, ki so znotraj dovoljenih odstopanj in so bile sprejete med obdobjem prestrukturiranja, ter olajšati komunikacijo s Komisijo.

3.   PRIPOMBE NEMČIJE K ODLOČITVI O SPROŽITVI POSTOPKA

| (44) | Nemčija je v odgovoru na odločitev o sprožitvi postopka predložila pripombe v zvezi z oceno pomoči. |
| --- | --- |

(44)

Nemčija je v odgovoru na odločitev o sprožitvi postopka predložila pripombe v zvezi z oceno pomoči.

| (45) | Nemčija v zvezi z izračunom zneska pomoči v nasprotju s Komisijo meni, da je za izračun višine pomoči pomemben samo čas, ko je bila zaščita pred tveganjem vzpostavljena in javno razglašena, ne pa tudi čas, ko je bila začasna struktura preoblikovana v stalno. |
| --- | --- |

(45)

Nemčija v zvezi z izračunom zneska pomoči v nasprotju s Komisijo meni, da je za izračun višine pomoči pomemben samo čas, ko je bila zaščita pred tveganjem vzpostavljena in javno razglašena, ne pa tudi čas, ko je bila začasna struktura preoblikovana v stalno.

| (46) | Nemčija v zvezi s sestavo zaščite pred tveganjem ugotavlja, da naj preoblikovanje iz začasne v stalno strukturo ne bi bilo pomembno. Ustrezni temeljni pogoj, ki ga je Komisija postavila za odobritev ukrepa, tj. njegova reverzibilnost, naj bi bil izpolnjen, čeprav zaščita pred tveganjem ni bila časovno omejena. |
| --- | --- |

(46)

Nemčija v zvezi s sestavo zaščite pred tveganjem ugotavlja, da naj preoblikovanje iz začasne v stalno strukturo ne bi bilo pomembno. Ustrezni temeljni pogoj, ki ga je Komisija postavila za odobritev ukrepa, tj. njegova reverzibilnost, naj bi bil izpolnjen, čeprav zaščita pred tveganjem ni bila časovno omejena.

| (47) | Nemčija v zvezi z višino pomoči trdi, da je element pomoči pri jamstvu, ki se zagotovi podjetju v težavah, enako visok kot znesek, s katerim se jamstvo učinkovito krije, samo takrat, kadar je popolna izguba zelo verjetna. Izračun, ki ga je opravila WestLB, ga decembra 2007 in januarja 2008 predložila uradu BaFin in nemški nacionalni banki Deutsche Bundesbank in po katerem so pričakovane izgube portfelja ob koncu januarja 2008 nominalno znašale [...] milijonov EUR, ter izračun, ki ga je februarja 2008 opravila družba Morgan Stanley in katerega rezultat je znatno višji znesek v višini približno [...] milijard EUR, sta znatno nižja od nominalne vrednosti v višini 5 milijard EUR, in posledično ne dopuščata sklepanja, da bi bila popolna izguba zelo verjetna. Poleg tega naj bi izračun WestLB že temeljil na najslabšem scenariju, saj so bile takratne ocene vseh vrednotenih instrumentov znižane za dve stopnji, medtem ko je bil izračun družbe Morgan Stanley, v kateri je bilo poleg drugih odstopajočih predpostavk predvideno tudi znižanje za štiri stopnje, preveč črnogled. |
| --- | --- |

(47)

Nemčija v zvezi z višino pomoči trdi, da je element pomoči pri jamstvu, ki se zagotovi podjetju v težavah, enako visok kot znesek, s katerim se jamstvo učinkovito krije, samo takrat, kadar je popolna izguba zelo verjetna. Izračun, ki ga je opravila WestLB, ga decembra 2007 in januarja 2008 predložila uradu BaFin in nemški nacionalni banki Deutsche Bundesbank in po katerem so pričakovane izgube portfelja ob koncu januarja 2008 nominalno znašale [...] milijonov EUR, ter izračun, ki ga je februarja 2008 opravila družba Morgan Stanley in katerega rezultat je znatno višji znesek v višini približno [...] milijard EUR, sta znatno nižja od nominalne vrednosti v višini 5 milijard EUR, in posledično ne dopuščata sklepanja, da bi bila popolna izguba zelo verjetna. Poleg tega naj bi izračun WestLB že temeljil na najslabšem scenariju, saj so bile takratne ocene vseh vrednotenih instrumentov znižane za dve stopnji, medtem ko je bil izračun družbe Morgan Stanley, v kateri je bilo poleg drugih odstopajočih predpostavk predvideno tudi znižanje za štiri stopnje, preveč črnogled.

| (48) | Nemčija v zvezi s pravno podlago trdi, da je treba pomoč na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES razglasiti za združljivo s skupnim trgom, saj naj bi ob njeni dodelitvi na trgu obstajali resna motnja v gospodarstvu in zaščita pred tveganjem za WestLB, ki ima sistemski pomen, prav tako naj bi bila namenjena odpravi resne motnje v gospodarstvu. Ukrep naj bi bil poleg tega primeren, potreben in ustrezen. |
| --- | --- |

(48)

Nemčija v zvezi s pravno podlago trdi, da je treba pomoč na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES razglasiti za združljivo s skupnim trgom, saj naj bi ob njeni dodelitvi na trgu obstajali resna motnja v gospodarstvu in zaščita pred tveganjem za WestLB, ki ima sistemski pomen, prav tako naj bi bila namenjena odpravi resne motnje v gospodarstvu. Ukrep naj bi bil poleg tega primeren, potreben in ustrezen.

| (49) | Nemčija v zvezi z združljivostjo pomoči s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES trdi, da naj bi se z načrtom prestrukturiranja zagotavljale ne samo dodatne izboljšave, ampak tudi znatno zmanjšanje poslovanja WestLB za svoj račun, znatno izboljšanje njenega profila tveganja in stabilizacija dohodkov. |
| --- | --- |

(49)

Nemčija v zvezi z združljivostjo pomoči s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES trdi, da naj bi se z načrtom prestrukturiranja zagotavljale ne samo dodatne izboljšave, ampak tudi znatno zmanjšanje poslovanja WestLB za svoj račun, znatno izboljšanje njenega profila tveganja in stabilizacija dohodkov.

| (50) | Nemčija še navaja, da naj ukrepi, načrtovani za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence, ne bi bili potrebni za vnovično vzpostavitev dolgoročne donosnosti in da je njihov skupni znesek glede na dodeljeno pomoč znatno višji kot v primerljivih primerih, na primer pri družbah Crédit Lyonnais II (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S. K. (20), Bankgesellschaft Berlin (21) in IKB (22). |
| --- | --- |

(50)

Nemčija še navaja, da naj ukrepi, načrtovani za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence, ne bi bili potrebni za vnovično vzpostavitev dolgoročne donosnosti in da je njihov skupni znesek glede na dodeljeno pomoč znatno višji kot v primerljivih primerih, na primer pri družbah Crédit Lyonnais II (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S. K. (20), Bankgesellschaft Berlin (21) in IKB (22).

4.   OCENA

4.1   Obstoj državne pomoči

| (51) | Komisija je morala najprej preizkusiti, ali ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. V skladu s to določbo je državna pomoč vsaka subvencija, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta subvencije iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je morala najprej preizkusiti, ali ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. V skladu s to določbo je državna pomoč vsaka subvencija, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta subvencije iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (52) | Ugotovljeno je bilo, da je zaščita pred tveganjem nadaljevanje pomoči za reševanje, ki so jo dodelili lastniki. Kakor je že bilo ugotovljeno v odločitvi z dne 30. aprila 2008, je zaščita pred tveganjem državna pomoč. Nemčija tej ugotovitvi ne nasprotuje. |
| --- | --- |

(52)

Ugotovljeno je bilo, da je zaščita pred tveganjem nadaljevanje pomoči za reševanje, ki so jo dodelili lastniki. Kakor je že bilo ugotovljeno v odločitvi z dne 30. aprila 2008, je zaščita pred tveganjem državna pomoč. Nemčija tej ugotovitvi ne nasprotuje.

4.2   Višina pomoči

| (53) | Komisija se ne more strinjati s stališčem Nemčije, da bi bilo treba višino pomoči izračunati na podlagi pričakovanih izgub. |
| --- | --- |

(53)

Komisija se ne more strinjati s stališčem Nemčije, da bi bilo treba višino pomoči izračunati na podlagi pričakovanih izgub.

| (54) | Komisija v zvezi z metodologijo najprej potrjuje, da je bila zaščita pred tveganjem odobrena kot pomoč za reševanje zaradi svoje reverzibilnosti. Zaradi preoblikovanja zaščite pred tveganjem v stalno strukturo bo morda potreben nov izračun višine pomoči v fazi prestrukturiranja. Čeprav je bil v odločitvi o sprožitvi postopka zahtevan nov izračun, nova ocena pričakovanih izgub ni bila predložena, in to kljub obstoju novejših podatkov, ki bi jih upravičenka do pomoči lahko posredovala. Poročilo družbe Morgan Stanley, v katerem je bila navedena znatno višja vrednost v višini približno [...] milijard EUR, kaže, kako različne rezultate lahko dajo taki izračuni glede na izbrano metodo in predpostavke. |
| --- | --- |

(54)

Komisija v zvezi z metodologijo najprej potrjuje, da je bila zaščita pred tveganjem odobrena kot pomoč za reševanje zaradi svoje reverzibilnosti. Zaradi preoblikovanja zaščite pred tveganjem v stalno strukturo bo morda potreben nov izračun višine pomoči v fazi prestrukturiranja. Čeprav je bil v odločitvi o sprožitvi postopka zahtevan nov izračun, nova ocena pričakovanih izgub ni bila predložena, in to kljub obstoju novejših podatkov, ki bi jih upravičenka do pomoči lahko posredovala. Poročilo družbe Morgan Stanley, v katerem je bila navedena znatno višja vrednost v višini približno [...] milijard EUR, kaže, kako različne rezultate lahko dajo taki izračuni glede na izbrano metodo in predpostavke.

| (55) | Komisija poleg tega opozarja, da je v odločbi v zadevi Sachsen LB (23) ugotovila, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu glede na nepredvidljive razmere na trgu pri ocenjevanju pričakovanih izgub izhajal vsaj iz pesimističnega scenarija. Komisija se zato ne strinja z Nemčijo, da so bile odstopajoče predpostavke v strokovnem mnenju družbe Morgan Stanley preveč pesimistične in da je WestLB že upoštevala pesimistični scenarij, saj je učinek na pričakovane izgube opazen šele pri večjem znižanju bonitete. Ta ugotovitev je tudi v skladu z odločbo v zadevi Bankgesellschaft Berlin (24). |
| --- | --- |

(55)

Komisija poleg tega opozarja, da je v odločbi v zadevi Sachsen LB (23) ugotovila, da bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu glede na nepredvidljive razmere na trgu pri ocenjevanju pričakovanih izgub izhajal vsaj iz pesimističnega scenarija. Komisija se zato ne strinja z Nemčijo, da so bile odstopajoče predpostavke v strokovnem mnenju družbe Morgan Stanley preveč pesimistične in da je WestLB že upoštevala pesimistični scenarij, saj je učinek na pričakovane izgube opazen šele pri večjem znižanju bonitete. Ta ugotovitev je tudi v skladu z odločbo v zadevi Bankgesellschaft Berlin (24).

| (56) | Poleg tega Komisija meni, da je jamstvo v višini 5 milijard EUR, ki banki omogoča, da svojo bilanco razbremeni 23 milijard EUR vrednega portfelja, v tem primeru glede na učinek in značilnosti enako kapitalskemu vložku. Višina pomoči zato ustreza višini kapitala, ki bi bil potreben za enako stabilizacijo portfelja (25). |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega Komisija meni, da je jamstvo v višini 5 milijard EUR, ki banki omogoča, da svojo bilanco razbremeni 23 milijard EUR vrednega portfelja, v tem primeru glede na učinek in značilnosti enako kapitalskemu vložku. Višina pomoči zato ustreza višini kapitala, ki bi bil potreben za enako stabilizacijo portfelja (25).

| (57) | V skladu z ustaljenim ravnanjem Komisije (26), ustaljeno sodno prakso in Obvestilom Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (27) je lahko element pomoči pri jamstvu, ki se zagotovi podjetju v težavah, enako visok kot znesek, ki ga jamstvo dejansko krije (v tem primeru 5 milijard EUR). |
| --- | --- |

(57)

V skladu z ustaljenim ravnanjem Komisije (26), ustaljeno sodno prakso in Obvestilom Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (27) je lahko element pomoči pri jamstvu, ki se zagotovi podjetju v težavah, enako visok kot znesek, ki ga jamstvo dejansko krije (v tem primeru 5 milijard EUR).

| (58) | V skladu s točko 39 Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (28) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o obravnavi državnih pomoči) višina pomoči ustreza razliki med vrednostjo sredstev ob prenosu (ki običajno temelji na njihovi dejanski ekonomski vrednosti) in tržno ceno. Takoj ko je to mogoče, je zato treba sredstva oceniti na podlagi njihove sedanje tržne vrednosti. Ker je trg za portfelj sredstev po navedbah Nemčije skoraj popolnoma izsušen, tržne vrednosti v smislu Obvestila o obravnavi državnih pomoči ni mogoče predložiti, saj trg ne obstaja. Zato je treba izhajati iz predpostavke, da višina pomoči ustreza višini jamstva (5 milijard EUR). |
| --- | --- |

(58)

V skladu s točko 39 Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (28) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo o obravnavi državnih pomoči) višina pomoči ustreza razliki med vrednostjo sredstev ob prenosu (ki običajno temelji na njihovi dejanski ekonomski vrednosti) in tržno ceno. Takoj ko je to mogoče, je zato treba sredstva oceniti na podlagi njihove sedanje tržne vrednosti. Ker je trg za portfelj sredstev po navedbah Nemčije skoraj popolnoma izsušen, tržne vrednosti v smislu Obvestila o obravnavi državnih pomoči ni mogoče predložiti, saj trg ne obstaja. Zato je treba izhajati iz predpostavke, da višina pomoči ustreza višini jamstva (5 milijard EUR).

| (59) | Poleg tega je provizija v višini [(0,2–1,0)] % znatno nižja od nadomestila, ki bi ga vlagatelj v tržnem gospodarstvu pričakoval glede na Obvestilo o obravnavi državnih pomoči (29). |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega je provizija v višini [(0,2–1,0)] % znatno nižja od nadomestila, ki bi ga vlagatelj v tržnem gospodarstvu pričakoval glede na Obvestilo o obravnavi državnih pomoči (29).

| (60) | Gospodarska vrednost pomoči je zato znatno večja od pričakovanih izgub, ki jih je ocenila Nemčija, in od zneska v višini [...] milijard EUR, ki ga je izračunala družba Morgan Stanley. Glede na vse to bo višina pomoči najverjetneje ustrezala nominalni vrednosti v višini 5 milijard EUR. |
| --- | --- |

(60)

Gospodarska vrednost pomoči je zato znatno večja od pričakovanih izgub, ki jih je ocenila Nemčija, in od zneska v višini [...] milijard EUR, ki ga je izračunala družba Morgan Stanley. Glede na vse to bo višina pomoči najverjetneje ustrezala nominalni vrednosti v višini 5 milijard EUR.

4.3   Pravna podlaga za preizkus združljivosti pomoči s skupnim trgom

| (61) | V odločitvi o sprožitvi uradnega postopka preiskave je bilo določeno, da se preizkus združljivosti ukrepa opravi na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Komisija je poleg tega proučila, ali je ukrep treba oceniti na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES. V skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES je pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice mogoče šteti za združljivo s skupnim trgom. Komisija je ugotovila, da kriza na trgu hipotekarnih posojil z velikim tveganjem v času, ko je bila pomoč dodeljena WestLB, še ni privedla do resne motnje v gospodarstvu v skladu s členom 87(3)(b). Nemčija poleg tega ni predložila nobenih dokazov, da bi nedodelitev državne pomoči WestLB res privedla do resne motnje v gospodarstvu. |
| --- | --- |

(61)

V odločitvi o sprožitvi uradnega postopka preiskave je bilo določeno, da se preizkus združljivosti ukrepa opravi na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES. Komisija je poleg tega proučila, ali je ukrep treba oceniti na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES. V skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES je pomoč za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice mogoče šteti za združljivo s skupnim trgom. Komisija je ugotovila, da kriza na trgu hipotekarnih posojil z velikim tveganjem v času, ko je bila pomoč dodeljena WestLB, še ni privedla do resne motnje v gospodarstvu v skladu s členom 87(3)(b). Nemčija poleg tega ni predložila nobenih dokazov, da bi nedodelitev državne pomoči WestLB res privedla do resne motnje v gospodarstvu.

| (62) | Komisija je medtem v treh sporočilih (30) in med odobritvijo nemškega paketa pomoči za reševanje (31) potrdila, da obstaja nevarnost resne motnje v gospodarstvu Nemčije in da so ukrepi za podporo bankam primerni za odpravo te motnje. Pomoč je zato treba oceniti na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je medtem v treh sporočilih (30) in med odobritvijo nemškega paketa pomoči za reševanje (31) potrdila, da obstaja nevarnost resne motnje v gospodarstvu Nemčije in da so ukrepi za podporo bankam primerni za odpravo te motnje. Pomoč je zato treba oceniti na podlagi člena 87(3)(b) Pogodbe ES.

| (63) | Kot je Komisija že navedla v treh sporočilih, ki so povezana s sedanjo finančno krizo (32), je treba ukrepe za pomoč bankam zaradi sedanje finančne krize ocenjevati v skladu z načeli iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje in ob upoštevanju posebnosti sistemske krize na finančnih trgih (33). V skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje je državno pomoč mogoče odobriti samo, če ji sledi obsežno prestrukturiranje za vnovično vzpostavitev donosnosti, če upravičenka do pomoči primerno prispeva k stroškom prestrukturiranja in če so sprejeti ukrepi za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence. Te smernice so zato tudi primeren okvir za ocenjevanje prestrukturiranja WestLB v okviru krize. Glede na značilnosti in obseg sedanje krize pa je kljub temu treba poleg tega upoštevati posebne vidike, ki so povezani s trenutnimi tržnimi razmerami. Načela Smernic za reševanje in prestrukturiranje, kadar se uporabljajo za prestrukturiranje WestLB v sedanji krizi, je zato treba prilagoditi. Posebno pozornost si zaslužijo pravila v zvezi z lastnim prispevkom prejemnice pomoči, ki so določena v teh smernicah. Ker višina zunanjih sredstev za financiranje WestLB znaša [...], bi bilo ciljnih 50 % lastnega prispevka, določenih v teh smernicah, zelo težko uresničiti, in Komisija priznava, da bi bilo lahko med sistemsko krizo na finančnih trgih neprimerno zahtevati točno določen lastni prispevek. Poleg tega je po potrebi treba razmisliti tudi o oblikovanju in izvajanju ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence, saj WestLB zaradi tržnih razmer morda potrebuje več časa za njihovo izvedbo. |
| --- | --- |

(63)

Kot je Komisija že navedla v treh sporočilih, ki so povezana s sedanjo finančno krizo (32), je treba ukrepe za pomoč bankam zaradi sedanje finančne krize ocenjevati v skladu z načeli iz Smernic za reševanje in prestrukturiranje in ob upoštevanju posebnosti sistemske krize na finančnih trgih (33). V skladu s Smernicami za reševanje in prestrukturiranje je državno pomoč mogoče odobriti samo, če ji sledi obsežno prestrukturiranje za vnovično vzpostavitev donosnosti, če upravičenka do pomoči primerno prispeva k stroškom prestrukturiranja in če so sprejeti ukrepi za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence. Te smernice so zato tudi primeren okvir za ocenjevanje prestrukturiranja WestLB v okviru krize. Glede na značilnosti in obseg sedanje krize pa je kljub temu treba poleg tega upoštevati posebne vidike, ki so povezani s trenutnimi tržnimi razmerami. Načela Smernic za reševanje in prestrukturiranje, kadar se uporabljajo za prestrukturiranje WestLB v sedanji krizi, je zato treba prilagoditi. Posebno pozornost si zaslužijo pravila v zvezi z lastnim prispevkom prejemnice pomoči, ki so določena v teh smernicah. Ker višina zunanjih sredstev za financiranje WestLB znaša [...], bi bilo ciljnih 50 % lastnega prispevka, določenih v teh smernicah, zelo težko uresničiti, in Komisija priznava, da bi bilo lahko med sistemsko krizo na finančnih trgih neprimerno zahtevati točno določen lastni prispevek. Poleg tega je po potrebi treba razmisliti tudi o oblikovanju in izvajanju ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence, saj WestLB zaradi tržnih razmer morda potrebuje več časa za njihovo izvedbo.

| (64) | Kakor je že bilo ugotovljeno v dveh sporočilih, ki sta povezani s sedanjo finančno krizo (34), je obseg prestrukturiranja, ki je potreben za vnovično vzpostavitev donosnosti, morda po eni strani neposredno povezan z obsegom in višino pomoči WestLB, po drugi strani pa s stabilnostjo njenega poslovnega modela. |
| --- | --- |

(64)

Kakor je že bilo ugotovljeno v dveh sporočilih, ki sta povezani s sedanjo finančno krizo (34), je obseg prestrukturiranja, ki je potreben za vnovično vzpostavitev donosnosti, morda po eni strani neposredno povezan z obsegom in višino pomoči WestLB, po drugi strani pa s stabilnostjo njenega poslovnega modela.

4.4   Ocena združljivosti v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES

| (65) | V okviru združljivosti pomoči s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES je treba preizkusiti, ali so izpolnjeni temeljni pogoji za odobritev pomoči za prestrukturiranje, ki so določeni v Smernicah za reševanje in prestrukturiranje, in sicer: pomoč temelji na načrtu prestrukturiranja, iz katerega je mogoče jasno razbrati, da lahko podjetje znova vzpostavi dolgoročno donosnost; pomoč je časovno in finančno omejena na potreben minimum, prejemnica znatno prispeva k stroškom prestrukturiranja; ter pomoč ne izkrivlja konkurence na način, ki je v nasprotju s splošnimi interesi. Komisija lahko v zvezi s tem prejemnici določi pogoje, ki jih mora izpolniti. |
| --- | --- |

(65)

V okviru združljivosti pomoči s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES je treba preizkusiti, ali so izpolnjeni temeljni pogoji za odobritev pomoči za prestrukturiranje, ki so določeni v Smernicah za reševanje in prestrukturiranje, in sicer: pomoč temelji na načrtu prestrukturiranja, iz katerega je mogoče jasno razbrati, da lahko podjetje znova vzpostavi dolgoročno donosnost; pomoč je časovno in finančno omejena na potreben minimum, prejemnica znatno prispeva k stroškom prestrukturiranja; ter pomoč ne izkrivlja konkurence na način, ki je v nasprotju s splošnimi interesi. Komisija lahko v zvezi s tem prejemnici določi pogoje, ki jih mora izpolniti.

4.4.1   Vnovična vzpostavitev dolgoročne donosnosti

| (66) | V skladu s točko 34 Smernic za reševanje in prestrukturiranje je pomoč mogoče dodeliti samo, če je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki pa ga mora Komisija v primeru posamezne pomoči vnaprej odobriti. Poleg tega mora Komisija preveriti, ali bo z načrtom prestrukturiranja predvidoma omogočena vnovična vzpostavitev donosnosti v primernem roku. Načrt prestrukturiranja mora imeti rok in temeljiti na realističnih predpostavkah. Opisovati mora okoliščine, ki so privedle do težav podjetja, tako da je mogoče oceniti, ali so predlagani ukrepi primerni. Poleg tega mora podjetju omogočati prehod na novo strukturo, ki obljublja dolgoročno donosnost in ohranitev podjetja z lastnimi močmi. To pomeni, da mora podjetje z načrtom doseči tak položaj, da bo lahko pokrilo vse stroške, vključno z odpisi vrednosti in stroški financiranja, ter doseglo tako donosnost kapitala, da se bo lahko z lastnimi močmi obdržalo v konkurenci. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s točko 34 Smernic za reševanje in prestrukturiranje je pomoč mogoče dodeliti samo, če je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki pa ga mora Komisija v primeru posamezne pomoči vnaprej odobriti. Poleg tega mora Komisija preveriti, ali bo z načrtom prestrukturiranja predvidoma omogočena vnovična vzpostavitev donosnosti v primernem roku. Načrt prestrukturiranja mora imeti rok in temeljiti na realističnih predpostavkah. Opisovati mora okoliščine, ki so privedle do težav podjetja, tako da je mogoče oceniti, ali so predlagani ukrepi primerni. Poleg tega mora podjetju omogočati prehod na novo strukturo, ki obljublja dolgoročno donosnost in ohranitev podjetja z lastnimi močmi. To pomeni, da mora podjetje z načrtom doseči tak položaj, da bo lahko pokrilo vse stroške, vključno z odpisi vrednosti in stroški financiranja, ter doseglo tako donosnost kapitala, da se bo lahko z lastnimi močmi obdržalo v konkurenci.

| (67) | Komisija se pri ocenjevanju ukrepa opira na informacije, ki jih je predložila Nemčija, na primer na načrt prestrukturiranja in večje spremembe tega načrta, ki jih je Nemčija predložila Komisiji skupaj z natančnim časovnim načrtom za odsvojitev določenih sredstev v poznejši fazi uradnega postopka preiskave po razpravah s Komisijo. |
| --- | --- |

(67)

Komisija se pri ocenjevanju ukrepa opira na informacije, ki jih je predložila Nemčija, na primer na načrt prestrukturiranja in večje spremembe tega načrta, ki jih je Nemčija predložila Komisiji skupaj z natančnim časovnim načrtom za odsvojitev določenih sredstev v poznejši fazi uradnega postopka preiskave po razpravah s Komisijo.

| (68) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila dvom o tem, ali se dokumenti, ki jih je na začetku predložila Nemčija, lahko štejejo za ustrezen načrt prestrukturiranja v skladu s točkami od 32 do 51 Smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je zavzela stališče, da so lahko razlogi za težek položaj WestLB med drugim lastniška struktura banke in različni interesi lastnikov. Komisija zato meni, da je menjava lastništva, ki naj bi se na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega razpisa zgodila do konca leta 2011, osrednjega pomena za reševanje nastalih težav in pozitiven gospodarski razvoj banke. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka izrazila dvom o tem, ali se dokumenti, ki jih je na začetku predložila Nemčija, lahko štejejo za ustrezen načrt prestrukturiranja v skladu s točkami od 32 do 51 Smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je zavzela stališče, da so lahko razlogi za težek položaj WestLB med drugim lastniška struktura banke in različni interesi lastnikov. Komisija zato meni, da je menjava lastništva, ki naj bi se na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminacijskega razpisa zgodila do konca leta 2011, osrednjega pomena za reševanje nastalih težav in pozitiven gospodarski razvoj banke.

| (69) | WestLB oziroma njeni lastniki so se s to točko že ukvarjali in se najprej zavezali, da bodo do 31. decembra 2008 predložili dokaz o podrobni opredelitvi menjave lastništva, na primer pismo o nameri. Na željo Nemčije je bil rok podaljšan do 31. marca 2009. V vmesnem poročilu, predloženem 27. februarja 2009 (35), je Nemčija predstavila napredek, ki je bil dosežen do konca februarja 2009. Prednostna zastavljena rešitev je bila, da se z združitvijo obeh deželnih bank, WestLB in Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba), ustvari združena nadregionalna skupina, imenovana „Landesbank Mitte“. Vključitev DekaBank Deutsche Girozentrale je bila predlagana kot dopolnilni ukrep. Vendar pa sta se obe možnosti izkazali za neuspešni iz več razlogov. Eden od njih so bili različni interesi lastnikov WestLB. Hranilnice in dežela Severno Porenje - Vestfalija so včasih imele popolnoma nasprotne interese, kar kaže na to, da je bila ugotovitev Komisije v zvezi s tem v odločitvi o sprožitvi postopka pravilna in da je menjava lastništva nadvse pomembna za vnovično vzpostavitev dolgoročne donosnosti banke. |
| --- | --- |

(69)

WestLB oziroma njeni lastniki so se s to točko že ukvarjali in se najprej zavezali, da bodo do 31. decembra 2008 predložili dokaz o podrobni opredelitvi menjave lastništva, na primer pismo o nameri. Na željo Nemčije je bil rok podaljšan do 31. marca 2009. V vmesnem poročilu, predloženem 27. februarja 2009 (35), je Nemčija predstavila napredek, ki je bil dosežen do konca februarja 2009. Prednostna zastavljena rešitev je bila, da se z združitvijo obeh deželnih bank, WestLB in Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba), ustvari združena nadregionalna skupina, imenovana „Landesbank Mitte“. Vključitev DekaBank Deutsche Girozentrale je bila predlagana kot dopolnilni ukrep. Vendar pa sta se obe možnosti izkazali za neuspešni iz več razlogov. Eden od njih so bili različni interesi lastnikov WestLB. Hranilnice in dežela Severno Porenje - Vestfalija so včasih imele popolnoma nasprotne interese, kar kaže na to, da je bila ugotovitev Komisije v zvezi s tem v odločitvi o sprožitvi postopka pravilna in da je menjava lastništva nadvse pomembna za vnovično vzpostavitev dolgoročne donosnosti banke.

| (70) | Ker je prvi poskus privatizacije WestLB spodletel, je Komisija želela zadostno gotovost, da bo lahko banka s predloženim načrtom prestrukturiranja znova postala donosna. |
| --- | --- |

(70)

Ker je prvi poskus privatizacije WestLB spodletel, je Komisija želela zadostno gotovost, da bo lahko banka s predloženim načrtom prestrukturiranja znova postala donosna.

| (71) | Spremenjeni načrt vsebuje podrobne informacije o načrtovanih ukrepih in tudi različne pomembne ukrepe, kot so zmanjšanje bilančne vsote in obsega tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev za skoraj 50 %, odsvojitev banke v celoti ali po delih na podlagi odprtega razpisa, odsvojitev skoraj vseh hčerinskih družb, vključno z družbo Westdeutsche ImmobilienBank, in zaprtje večine poslovalnic. |
| --- | --- |

(71)

Spremenjeni načrt vsebuje podrobne informacije o načrtovanih ukrepih in tudi različne pomembne ukrepe, kot so zmanjšanje bilančne vsote in obsega tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev za skoraj 50 %, odsvojitev banke v celoti ali po delih na podlagi odprtega razpisa, odsvojitev skoraj vseh hčerinskih družb, vključno z družbo Westdeutsche ImmobilienBank, in zaprtje večine poslovalnic.

| (72) | Odsvojitev banke mora biti končana do 31. decembra 2011. Lastniki družbe WestLB morajo najpozneje do 31. avgusta 2010 ponuditi odprt, pregleden in nediskriminacijski razpis ter najpozneje do [junija–oktobra] 2011 skleniti prodajno pogodbo s pridobiteljem, tako da lahko odsvojitev začne veljati do 1. januarja 2012. Prednostni cilj je popoln prenos glasovalnih pravic. Ker pa se lahko na finančnih trgih pojavijo nepredvidljive okoliščine in ker poskusi spremembe lastniške strukture niso bili uspešni, je Komisija dala soglasje k drugim rešitvam, kot je prenos večine glasovalnih pravic. Čeprav konsolidacija deželnih bank v Nemčiji do zdaj še ni bila uspešna, Komisija ne ugovarja prestrukturiranju bank na višji ravni in izvedbi načrta prestrukturiranja v širšem okviru prestrukturiranja celotnega sektorja deželnih bank. Menjavo lastništva bo nadzoroval izvedenec, ki ga bo imenovala WestLB s soglasjem Komisije. |
| --- | --- |

(72)

Odsvojitev banke mora biti končana do 31. decembra 2011. Lastniki družbe WestLB morajo najpozneje do 31. avgusta 2010 ponuditi odprt, pregleden in nediskriminacijski razpis ter najpozneje do [junija–oktobra] 2011 skleniti prodajno pogodbo s pridobiteljem, tako da lahko odsvojitev začne veljati do 1. januarja 2012. Prednostni cilj je popoln prenos glasovalnih pravic. Ker pa se lahko na finančnih trgih pojavijo nepredvidljive okoliščine in ker poskusi spremembe lastniške strukture niso bili uspešni, je Komisija dala soglasje k drugim rešitvam, kot je prenos večine glasovalnih pravic. Čeprav konsolidacija deželnih bank v Nemčiji do zdaj še ni bila uspešna, Komisija ne ugovarja prestrukturiranju bank na višji ravni in izvedbi načrta prestrukturiranja v širšem okviru prestrukturiranja celotnega sektorja deželnih bank. Menjavo lastništva bo nadzoroval izvedenec, ki ga bo imenovala WestLB s soglasjem Komisije.

| (73) | Odsvojitev banke bodo olajšali predhodna razdvojitev poslovnih dejavnosti in njihova združitev v tri osrednja področja poslovanja, ki bodo ponujena za prodajo v razpisnem postopku skupaj in posebej, ter predhodno zmanjšanje skupne bilančne vsote in tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev za 25 % do konca marca 2010 in za 50 % do konca marca 2011 glede na končno vrednost ob koncu poslovnega leta 2007. |
| --- | --- |

(73)

Odsvojitev banke bodo olajšali predhodna razdvojitev poslovnih dejavnosti in njihova združitev v tri osrednja področja poslovanja, ki bodo ponujena za prodajo v razpisnem postopku skupaj in posebej, ter predhodno zmanjšanje skupne bilančne vsote in tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev za 25 % do konca marca 2010 in za 50 % do konca marca 2011 glede na končno vrednost ob koncu poslovnega leta 2007.

| (74) | Preiskava je poleg tega potrdila, da je WestLB preusmerila svojo poslovno dejavnost. Umaknila se je z izgubo prinašajočih poslovnih področij, kot so upravljanje naložb in posli za svoj račun, ki so krizo povzročili, in se zdaj znova osredotoča na posle za račun strank. V spremenjenem načrtu za prestrukturiranje WestLB je predvideno, da bo banka poslovne dejavnosti znova osredotočila na SPV in Nemčijo, tako da se umika iz več kot 20 poslovalnic in hčerinskih družb ter se znova osredotoča na poslovne dejavnosti poslovnega bančništva, združenj/malih in srednje velikih podjetij ter kapitalskega trga/poslovanja s podjetji/strukturiranega financiranja. Z izstopom iz poslovnih dejavnosti z velikimi tveganji in vračanjem k manj nestanovitnim dejavnostim, kot sta poslovno bančništvo in sodelovanje s hranilnicami, zasebnimi strankami in srednje velikimi podjetji, se delež dolgoročno vzdržnih dejavnosti v skupnih poslovnih dejavnostih WestLB povečuje, povečuje pa se tudi prispevek k vnovični vzpostavitvi dolgoročne donosnosti banke. Komisija ugotavlja, da WestLB s spremenjenim načrtom prestrukturiranja v bistvenih točkah odstopa od svojega dosedanjega poslovnega modela. Tako je načrt prestrukturiranja velika sprememba koncepta, ki se v preteklosti ni izkazal za dolgoročno vzdržnega. |
| --- | --- |

(74)

Preiskava je poleg tega potrdila, da je WestLB preusmerila svojo poslovno dejavnost. Umaknila se je z izgubo prinašajočih poslovnih področij, kot so upravljanje naložb in posli za svoj račun, ki so krizo povzročili, in se zdaj znova osredotoča na posle za račun strank. V spremenjenem načrtu za prestrukturiranje WestLB je predvideno, da bo banka poslovne dejavnosti znova osredotočila na SPV in Nemčijo, tako da se umika iz več kot 20 poslovalnic in hčerinskih družb ter se znova osredotoča na poslovne dejavnosti poslovnega bančništva, združenj/malih in srednje velikih podjetij ter kapitalskega trga/poslovanja s podjetji/strukturiranega financiranja. Z izstopom iz poslovnih dejavnosti z velikimi tveganji in vračanjem k manj nestanovitnim dejavnostim, kot sta poslovno bančništvo in sodelovanje s hranilnicami, zasebnimi strankami in srednje velikimi podjetji, se delež dolgoročno vzdržnih dejavnosti v skupnih poslovnih dejavnostih WestLB povečuje, povečuje pa se tudi prispevek k vnovični vzpostavitvi dolgoročne donosnosti banke. Komisija ugotavlja, da WestLB s spremenjenim načrtom prestrukturiranja v bistvenih točkah odstopa od svojega dosedanjega poslovnega modela. Tako je načrt prestrukturiranja velika sprememba koncepta, ki se v preteklosti ni izkazal za dolgoročno vzdržnega.

| (75) | Komisija se je seznanila tudi z ukrepi za znižanje stroškov, ki morajo biti izvedeni do konca leta 2010. Poleg tega je WestLB sprejela ukrepe za boljše upravljanje tveganj in znatno izboljšala svoj profil tveganja. Komisija je preverila predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, in ne vidi nobenega razloga, da jih ne bi šteli za realistične. Zato meni, da je iz spremenjenega načrta prestrukturiranja mogoče jasno razbrati, da lahko WestLB znova vzpostavi dolgoročno donosnost. |
| --- | --- |

(75)

Komisija se je seznanila tudi z ukrepi za znižanje stroškov, ki morajo biti izvedeni do konca leta 2010. Poleg tega je WestLB sprejela ukrepe za boljše upravljanje tveganj in znatno izboljšala svoj profil tveganja. Komisija je preverila predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, in ne vidi nobenega razloga, da jih ne bi šteli za realistične. Zato meni, da je iz spremenjenega načrta prestrukturiranja mogoče jasno razbrati, da lahko WestLB znova vzpostavi dolgoročno donosnost.

4.4.2   Omejitev pomoči na najmanjšo potrebno

| (76) | Pomisleki v zvezi z omejitvijo pomoči na najmanjšo potrebno so bili odpravljeni. Zdaj je mogoče skleniti, da je pomoč omejena na najmanjši potrebni obseg in da je zagotovljen znaten lastni prispevek. Priznati je treba, da je treba v primeru prestrukturiranja WestLB v sedanji krizi prilagoditi ciljni prispevek v višini 50 %, ki je določen v točki 44 Smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(76)

Pomisleki v zvezi z omejitvijo pomoči na najmanjšo potrebno so bili odpravljeni. Zdaj je mogoče skleniti, da je pomoč omejena na najmanjši potrebni obseg in da je zagotovljen znaten lastni prispevek. Priznati je treba, da je treba v primeru prestrukturiranja WestLB v sedanji krizi prilagoditi ciljni prispevek v višini 50 %, ki je določen v točki 44 Smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (77) | Komisija meni, da banka sama z odsvojitvijo sredstev in hčerinskih družb nosi toliko stroškov prestrukturiranja, kot je v trenutnih okoliščinah mogoče. Te odsvojitve imajo dvojni učinek: po eni strani se obseg tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev zmanjša, tako da se sredstva sprostijo in se stopnja kapitalizacije poveča, po drugi strani pa se z odsvojitvijo ustvarja likvidnost, ki jo je mogoče uporabiti za financiranje prestrukturiranja ali krepitev likvidnostne osnove (36). Del teh pričakovanih prilivov sredstev se je že uresničil, drugi del pa bo pritekel v bližnji prihodnosti. Tudi če Komisija ne upošteva pričakovanih prilivov kapitala, ki jih bo mogoče uresničiti šele leta 2011, in zaradi previdnosti izhaja iz predpostavke, da mogoče pri vseh odsvojitvah ne bodo doseženi pričakovani dobički, pa ugotavlja, da je mogoče lastni prispevek banke šteti za znaten prispevek. |
| --- | --- |

(77)

Komisija meni, da banka sama z odsvojitvijo sredstev in hčerinskih družb nosi toliko stroškov prestrukturiranja, kot je v trenutnih okoliščinah mogoče. Te odsvojitve imajo dvojni učinek: po eni strani se obseg tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev zmanjša, tako da se sredstva sprostijo in se stopnja kapitalizacije poveča, po drugi strani pa se z odsvojitvijo ustvarja likvidnost, ki jo je mogoče uporabiti za financiranje prestrukturiranja ali krepitev likvidnostne osnove (36). Del teh pričakovanih prilivov sredstev se je že uresničil, drugi del pa bo pritekel v bližnji prihodnosti. Tudi če Komisija ne upošteva pričakovanih prilivov kapitala, ki jih bo mogoče uresničiti šele leta 2011, in zaradi previdnosti izhaja iz predpostavke, da mogoče pri vseh odsvojitvah ne bodo doseženi pričakovani dobički, pa ugotavlja, da je mogoče lastni prispevek banke šteti za znaten prispevek.

| (78) | Komisija ne glede na prilagoditev ciljnega lastnega prispevka še vedno zahteva čim večji prispevek družbenikov (tj. delitev stroškov). To pomeni, da morajo biti pri prestrukturiranju banke udeleženi tudi vlagatelji hibridnega kapitala. Po mnenju Komisije je sprostitev kapitalskih rezerv, da bi zagotovili izplačilo obresti na hibridni kapital in se izognili udeležbi pri izgubah v primerih, v katerih se dodeli državna pomoč, vprašljiva iz dveh razlogov. Prvi je, da državna pomoč potem ne bi smela biti omejena na najmanjši potrebni obseg. Načelo omejevanja državne pomoči na najmanjši obseg je splošno načelo politike pomoči. Sprostitev rezerv za plačilo obresti na hibridni kapital je neposreden odvzem lastnih sredstev, s čimer se znesek, potreben za dokapitalizacijo, s tem pa tudi višina pomoči povečata. Drugi razlog pa je, da je to v nasprotju z načelom delitve stroškov in povečuje moralno tveganje. Če se izplačajo obresti na hibridni kapital, čeprav pravna obveznost za to ne obstaja, se lastniki hibridnega kapitala tako zavarujejo pred posledicami izgub, hkrati pa niso v celoti izpostavljeni tveganju, ki so ga prevzeli z naložbo v instrument, ki je sam po sebi tvegan in zaradi tega velikega tveganja tudi prinaša velik donos. Poleg tega so hibridni kapitalski instrumenti udeleženi tudi pri izgubah. Komisija zato zahteva, naj se izplačila obresti na take instrumente do odsvojitve WestLB prepovejo in naj bodo instrumenti udeleženi pri izgubah, če bi banka brez sprostitve kapitalskih rezerv izkazala izgubo. To še posebej velja za WestLB, ker mora biti banka odsvojena, zaupanje sedanjih lastnikov pa nima posebnega pomena (37). |
| --- | --- |

(78)

Komisija ne glede na prilagoditev ciljnega lastnega prispevka še vedno zahteva čim večji prispevek družbenikov (tj. delitev stroškov). To pomeni, da morajo biti pri prestrukturiranju banke udeleženi tudi vlagatelji hibridnega kapitala. Po mnenju Komisije je sprostitev kapitalskih rezerv, da bi zagotovili izplačilo obresti na hibridni kapital in se izognili udeležbi pri izgubah v primerih, v katerih se dodeli državna pomoč, vprašljiva iz dveh razlogov. Prvi je, da državna pomoč potem ne bi smela biti omejena na najmanjši potrebni obseg. Načelo omejevanja državne pomoči na najmanjši obseg je splošno načelo politike pomoči. Sprostitev rezerv za plačilo obresti na hibridni kapital je neposreden odvzem lastnih sredstev, s čimer se znesek, potreben za dokapitalizacijo, s tem pa tudi višina pomoči povečata. Drugi razlog pa je, da je to v nasprotju z načelom delitve stroškov in povečuje moralno tveganje. Če se izplačajo obresti na hibridni kapital, čeprav pravna obveznost za to ne obstaja, se lastniki hibridnega kapitala tako zavarujejo pred posledicami izgub, hkrati pa niso v celoti izpostavljeni tveganju, ki so ga prevzeli z naložbo v instrument, ki je sam po sebi tvegan in zaradi tega velikega tveganja tudi prinaša velik donos. Poleg tega so hibridni kapitalski instrumenti udeleženi tudi pri izgubah. Komisija zato zahteva, naj se izplačila obresti na take instrumente do odsvojitve WestLB prepovejo in naj bodo instrumenti udeleženi pri izgubah, če bi banka brez sprostitve kapitalskih rezerv izkazala izgubo. To še posebej velja za WestLB, ker mora biti banka odsvojena, zaupanje sedanjih lastnikov pa nima posebnega pomena (37).

| (79) | Komisija zato meni, da WestLB, čeprav ciljnih 50 % verjetno ne bo doseženih, zagotavlja največji mogoči lastni prispevek k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(79)

Komisija zato meni, da WestLB, čeprav ciljnih 50 % verjetno ne bo doseženih, zagotavlja največji mogoči lastni prispevek k prestrukturiranju.

4.4.3   Preprečevanje čezmernega izkrivljanja konkurence

| (80) | V skladu s točkami od 35 do 39 Smernic za reševanje in prestrukturiranje je treba sprejeti ukrepe, da se morebitni neugodni učinki pomoči na konkurenco čim bolj zmanjšajo. Ta pogoj za odobritev pomoči je po navadi vzrok, da podjetje svojo navzočnost na ustreznih trgih omeji ali zmanjša, tako da se loči od proizvodnih zmogljivosti ali hčerinskih družb ali pa zmanjša svoje poslovne dejavnosti. Omejitev ali zmanjšanje mora biti sorazmerno izkrivljanju konkurence, ki ga povzroči pomoč. |
| --- | --- |

(80)

V skladu s točkami od 35 do 39 Smernic za reševanje in prestrukturiranje je treba sprejeti ukrepe, da se morebitni neugodni učinki pomoči na konkurenco čim bolj zmanjšajo. Ta pogoj za odobritev pomoči je po navadi vzrok, da podjetje svojo navzočnost na ustreznih trgih omeji ali zmanjša, tako da se loči od proizvodnih zmogljivosti ali hčerinskih družb ali pa zmanjša svoje poslovne dejavnosti. Omejitev ali zmanjšanje mora biti sorazmerno izkrivljanju konkurence, ki ga povzroči pomoč.

| (81) | Komisija je pri preiskavi ugotovila, da so bili sprejeti primerni ukrepi za zagotovitev, da se morebitni neugodni učinki pomoči na konkurenco čim bolj zmanjšajo. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je pri preiskavi ugotovila, da so bili sprejeti primerni ukrepi za zagotovitev, da se morebitni neugodni učinki pomoči na konkurenco čim bolj zmanjšajo.

| (82) | Komisija ugotavlja, da se WestLB umika iz dejavnosti upravljanja naložb in da se obseg poslovanja na dveh najdonosnejših področjih, na področju strukturiranega financiranja in pri dejavnostih na kapitalskih trgih, opazno zmanjšuje. |
| --- | --- |

(82)

Komisija ugotavlja, da se WestLB umika iz dejavnosti upravljanja naložb in da se obseg poslovanja na dveh najdonosnejših področjih, na področju strukturiranega financiranja in pri dejavnostih na kapitalskih trgih, opazno zmanjšuje.

| (83) | Komisija meni, da sta umik iz dejavnosti upravljanja naložb in približno polovično zmanjšanje celotnega obsega skrčenja potrebna za vnovično vzpostavitev donosnosti. Takih ukrepov v skladu s točko 40 Smernic za reševanje in prestrukturiranje ni mogoče priznati za ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence. Umik iz dejavnosti upravljanja naložb se sicer ne more šteti za ukrep za zmanjšanje izkrivljanja konkurence, vendar kljub temu vpliva na velikost banke in njene poslovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(83)

Komisija meni, da sta umik iz dejavnosti upravljanja naložb in približno polovično zmanjšanje celotnega obsega skrčenja potrebna za vnovično vzpostavitev donosnosti. Takih ukrepov v skladu s točko 40 Smernic za reševanje in prestrukturiranje ni mogoče priznati za ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence. Umik iz dejavnosti upravljanja naložb se sicer ne more šteti za ukrep za zmanjšanje izkrivljanja konkurence, vendar kljub temu vpliva na velikost banke in njene poslovne dejavnosti.

| (84) | Skupna bilančna vsota WestLB se bo do konca marca 2010 zmanjšala za 25 %, do konca marca 2011 pa za 50 %. Hkrati se bo obseg tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev do konca marca 2010 zmanjšal za 25 %, do konca marca 2011 pa za 50 %. |
| --- | --- |

(84)

Skupna bilančna vsota WestLB se bo do konca marca 2010 zmanjšala za 25 %, do konca marca 2011 pa za 50 %. Hkrati se bo obseg tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev do konca marca 2010 zmanjšal za 25 %, do konca marca 2011 pa za 50 %.

| (85) | Komisija meni, da so zmanjšanje mreže poslovalnic na šest podružnic doma in sedem poslovalnic v tujini, opustitev poslov za svoj račun in omejitev poslovanja za račun strank ustrezni ukrepi za omilitev izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(85)

Komisija meni, da so zmanjšanje mreže poslovalnic na šest podružnic doma in sedem poslovalnic v tujini, opustitev poslov za svoj račun in omejitev poslovanja za račun strank ustrezni ukrepi za omilitev izkrivljanja konkurence.

| (86) | V načrtu prestrukturiranja so predvideni tudi ukrepi za znižanje stroškov in krčenje. Skoraj vsi deleži v hčerinskih družbah bodo odsvojeni. Odsvojitev je treba izvesti v dveh fazah. Prva skupina kapitalskih deležev, ki zajema 16 hčerinskih družb, bo odsvojena do konca [februarja–maja] 2010 (38), druga skupina, ki jo sestavljajo tri hčerinske družbe, pa do konca [februarja–maja] 2011. |
| --- | --- |

(86)

V načrtu prestrukturiranja so predvideni tudi ukrepi za znižanje stroškov in krčenje. Skoraj vsi deleži v hčerinskih družbah bodo odsvojeni. Odsvojitev je treba izvesti v dveh fazah. Prva skupina kapitalskih deležev, ki zajema 16 hčerinskih družb, bo odsvojena do konca [februarja–maja] 2010 (38), druga skupina, ki jo sestavljajo tri hčerinske družbe, pa do konca [februarja–maja] 2011.

| (87) | Poleg tega bo razvoj poslovanja na glavnih poslovnih področjih WestLB – strukturirano financiranje, poslovanje s podjetji in poslovanje na kapitalskih trgih – glede na novo poslovanje in bilančno vsoto (tveganju prilagojene tehtane vrednosti sredstev) omejen. |
| --- | --- |

(87)

Poleg tega bo razvoj poslovanja na glavnih poslovnih področjih WestLB – strukturirano financiranje, poslovanje s podjetji in poslovanje na kapitalskih trgih – glede na novo poslovanje in bilančno vsoto (tveganju prilagojene tehtane vrednosti sredstev) omejen.

| (88) | Skupaj so izravnalni ukrepi v primernem sorazmerju z izkrivljanjem konkurence, ki ga povzroči pomoč WestLB, in te učinke zmanjšujejo, kolikor je mogoče. |
| --- | --- |

(88)

Skupaj so izravnalni ukrepi v primernem sorazmerju z izkrivljanjem konkurence, ki ga povzroči pomoč WestLB, in te učinke zmanjšujejo, kolikor je mogoče.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (89) | Ukrep pomeni pomoč za prestrukturiranje, ki se v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES šteje za združljivo s skupnim trgom, če so izpolnjeni določeni pogoji – |
| --- | --- |

(89)

Ukrep pomeni pomoč za prestrukturiranje, ki se v skladu s členom 87(3)(b) Pogodbe ES šteje za združljivo s skupnim trgom, če so izpolnjeni določeni pogoji –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Pomoč v obliki jamstva v višini 5 milijard EUR, ki jo Nemčija namerava dodeliti banki WestLB AG (WestLB), je združljiva s skupnim trgom pod pogoji, določenimi v členu 2 in Prilogi.

Člen 2

1.   Načrt prestrukturiranja WestLB, ki ga je Nemčija predložila 8. avgusta 2008 in ki je bil nazadnje spremenjen v skladu s sporočilom Nemčije z dne 30. aprila 2009, mora biti v celoti izveden v skladu s pogoji, navedenimi v Prilogi, in v skladu z določenim časovnim načrtom.

2.   Komisija lahko, če bi bilo to potrebno, na primer zaradi vztrajanja sedanje krize na finančnem trgu, na ustrezno utemeljeno prošnjo Nemčije:

| (a) | odobri podaljšanje rokov, ki so določeni v Prilogi, ali |
| --- | --- |

(a)

odobri podaljšanje rokov, ki so določeni v Prilogi, ali

| (b) | v posebnih okoliščinah opusti, spremeni ali nadomesti enega ali več pogojev, določenih v Prilogi. |
| --- | --- |

(b)

v posebnih okoliščinah opusti, spremeni ali nadomesti enega ali več pogojev, določenih v Prilogi.

Če Nemčija zaprosi za podaljšanje roka, mora najpozneje dva meseca pred iztekom zadevnega roka Komisiji predložiti dovolj utemeljeno prošnjo.

Člen 3

Nemčija v dveh mesecih po uradni objavi te odločbe obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za njeno izvajanje.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo.

Nemčija je pozvana, naj kopijo te odločbe takoj posreduje prejemniku pomoči.

V Bruslju, 12. maja 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 322, 17.12.2008, str. 16.

1

(2)  UL C 189, 26.7.2008, str. 3.

2

(3)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  Jamstvo „Anstaltslast“ je dalo kreditnim ustanovam pravice v razmerju do njihovih lastnikov, medtem ko je jamstvo „Gewährträgerhaftung“ zagotovilo pravice upnikom kreditnih ustanov v razmerju do lastnikov. Po prvem od navedenih sporazumov z dne 17. julija 2001 so tako nove obveznosti med prehodnim obdobjem od 19. julija 2001 do 18. julija 2005 še vedno lahko spadale pod jamstvo „Gewährträgerhaftung“, če niso zapadle po 31. decembru 2015; to se je imenovalo „grandfathering“. Za podrobnosti glej zadevo E 10/2000 (UL C 146, 19.6.2002, str. 6. in UL C 150, 22.6.2002, str. 7).

5

(6)  UL C 4, 9.1.2008, str. 1. Glej tudi http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-19-2006-WLWL-en-18.07.2007.pdf.

6

(7)  Glej sporočilo za javnost z dne 8. februarja 2008, ki je dostopno na naslovu: http://www.westlb.de/cms/sitecontent/westlb/ui/en/news/newscontainer/news_2008/S_P.standard.gid-N2FkNDZmMzU4OWFmYTIyMWM3N2Q2N2Q0YmU1NmI0OGU_.html

7

(8)  Ta ukrep bi bilo sicer mogoče šteti za finančno pomoč za oslabljena sredstva (v smislu Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči, UL C 72, 26.3.2009, str. 1), vendar se od takih finančnih pomoči razlikuje predvsem po tem, da so vsi lastniki WestLB pri prenosu portfelja na Phoenix Light nosili stroške prenosa sredstev v višini, ki ustreza njihovim deležem. Ukrep ima podoben učinek kot vložki kapitala družbenikov. Čeprav so lastniki WestLB zvezna dežela SPV in državne ustanove, so ti delovali kot lastniki banke, in ne kot tretje osebe, neodvisne od lastnikov. Poleg tega so se sredstva prenesla marca 2008. Obvestilo Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči je bilo sprejeto šele februarja 2009 in se zato ne uporablja.

8

(9)  Zaupni podatki.

9

(10)  Sestava portfelja v vrednosti 23 milijard EUR po vrsti vrednostnih papirjev: [...] milijard EUR: ameriški in evropski vrednostni papirji, zavarovani s terjatvami (CDO), [...] milijard EUR: gospodarska posojila, zavarovana z nepremičninami, [...] milijard EUR: stanovanjska posojila, zavarovana z nepremičninami, [...] milijard EUR: druge postavke 80 % vrednostnih papirjev je družba S&P 31. decembra 2007 ocenila z oceno AAA.

10

(11)  Združenjem hranilnic so bile sredi leta 2004, ko so pridobile visoke udeležbe, zagotovljene določene pravice.

11

(12)  Če je mogoča odsvojitev po ceni, ki presega knjigovodsko vrednost; v nasprotnem primeru se odsvojitev izvede do konca leta 2010.

12

(13)  Če je hčerinska družba ena od sedmih poslovalnic v tujini, ki jih je mogoče ohraniti, se bo prodala v okviru odsvojitve WestLB do konca leta 2011.

13

(14)  Naslednje poslovalnice se lahko ohranijo: poslovalnice v Düsseldorfu, Berlinu, Frankfurtu, Hamburgu, Münchnu in Stuttgartu.

14

(15)  Da bi lastnike spodbudili k pospešitvi postopka prodaje, sme novi lastnik vzdrževati tri dodatne poslovalnice WestLB, če bo prodaja končana do konca leta 2010.

15

(16)  Ohranijo se lahko naslednje poslovalnice: poslovalnice v Londonu, New Yorku, Hongkongu, Moskvi, Sydneyju, Istanbulu in São Paulu.

16

(17)  Tržna vrednost instrumentov se ne upošteva.

17

(18)  Še naprej dovoljeni sta trgovanje, ki ga sprožijo stranke, in trgovanje, ki je na trgu običajno v namene upravljanja bilančne vsote.

18

(19)  Odločba Komisije z dne 20. maja 1998 v zadevi 1454/98 (UL L 221, 8.8.1998, str. 28).

19

(20)  Odločba Komisije z dne 27. junija 2007 v zadevi C 50/06 (UL L 83, 26.3.2008, str. 7).

20

(21)  Odločba Komisije z dne 18. februarja 2004 v zadevi C 327/04 (UL L 116, 4.5.2005, str. 1).

21

(22)  Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2008 v zadevi C 50/10 (še neobjavljena).

22

(23)  Odločba Komisije z dne 4. junija 2008 (zadeva C 9/2008), Sachsen LB (še ni objavljena v Uradnem listu). http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/C-9-2008-WLWL-en-04.06.2008.pdf.

23

(24)  Odločba Komisije z dne 18. februarja 2004v zadevi C 28/02 (UL L 116, 14.5.2005, str. 1. uvodna izjava 140).

24

(25)  Obvestilo Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (UL C 72, 26.3.2009, str. 1).

25

(26)  Glej Odločbo Komisije z dne 21. oktobra 2008 v zadevi C 50/10 (še neobjavljena).

26

(27)  UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

27

(28)  UL C 72, 26.3.2009, str. 1.

28

(29)  Glej točko II Priloge IV k Obvestilu Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči (UL C 72, 26.3.2009, str. 1). Če nadomestilo ne ustreza določbam Obvestila o obravnavi državnih pomoči, bi bilo treba banko celovito prestrukturirati (glej točko 41 Sporočila); tako prestrukturiranje se v primeru WestLB izvaja. Nadomestila zato ni treba prilagoditi.

29

(30)  Sporočilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8); Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno mero in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (UL C 10, 15.1.2009, str. 2); Obvestilo Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči, (UL C 72, 26.3.2009, str. 1).

30

(31)  Glej Odločbo Komisije z dne 12. decembra 2008 (N 625/08), Paket pomoči za reševanje finančnih institucij v Nemčiji.

31

(32)  Sporočilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8. točke 10, 32 in 42); Sporočilo Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence (UL C 10, 15.1.2009, str. 2); Obvestilo Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči, (UL C 72, 26.3.2009, str. 1. točki 17 in 58 f).

32

(33)  Glej zlasti Sporočilo Komisije – Uporaba pravil o državni pomoči za ukrepe v zvezi s finančnimi institucijami v okviru trenutne svetovne finančne krize (UL C 270, 25.10.2008, str. 8. točka 42).

33

(34)  Glej točko 52 Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave nekaterih vrst državnih pomoči in točko 44 Sporočila Komisije – Dokapitalizacija finančnih institucij v trenutni finančni krizi: omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in zaščitni ukrepi za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence.

34

(35)  Glej Prilogo 2 (Obvestilo Zvezne republike Nemčije Komisiji: Vmesno poročilo o napredku pogajanj o konsolidaciji).

35

(36)  To je odvisno od knjigovodske vrednosti aktivnih postavk in zapadlosti dolžniškega instrumenta. Ta utemeljitev je že bila uporabljena v prejšnjih odločbah Komisije; glej Odločbo Komisije z dne 20. decembra 2006 (C 44/05), Huta Stalowa Wola (UL L 112, 30.4.2007, str. 67, uvodna izjava 71); Odločbo Komisije z dne 10. julija 2007 (C 20/06), Novoles Straža (UL L 29, 2.2.2008, str. 7); Odločbo Komisije z dne 12. septembra 2007 (C 54/06), Bison
  Bial (UL L 46, 21.2.2008, str. 41); Odločbo Komisije z dne 4. junija 2008 (C 9/08), Sachsen LB (še neobjavljena) in Odločbo Komisije z dne 21. oktobra 2008 (C 10/08), IKB (še neobjavljena).

36

Huta Stalowa Wola

Novoles Straža

Bison

Bial

Sachsen LB

IKB

(37)  V primerih, v katerih hibridni kapital z reševanjem zagotovi država, je mogoče to razumeti tudi drugače.

37

(38)  Če je mogoča odsvojitev po ceni, ki presega knjigovodsko vrednost; v nasprotnem primeru se odsvojitev lahko izvede do [...] 2010.

38

---

PRILOGA

K ČLENU 2(1)

1.1   Vsi ukrepi, še zlasti nadaljnje pomoči, ki so potrebni za izvedbo načrta prestrukturiranja, se skladajo s sporočili in postopkom odločanja Komisije ob ustreznem upoštevanju posebnosti v primeru WestLB. Ukrepi jih ne smejo zaobiti in razveljaviti. To velja še posebej za izvajanje načrta prestrukturiranja z izločitvijo bilančnih postavk na posrednika lastnikov WestLB, usmerjenega na vodenje poteka, za ukrepe posebnega sklada za stabilizacijo finančnega trga ali ukrepe, ki so usmerjeni v zagotovitev refinanciranja WestLB. Vsaka državna pomoč WestLB bo pred izvajanjem posebej priglašena Komisiji.

2.1   Lastniki družbe WestLB, združenje Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband, združenje Rheinische Sparkassen- und Giroverband ter – neposredno in posredno prek družbe NRW.BANK – dežela Severno Porenje - Vestfalija, združenje Landschaftsverband Westfalen Lippe in združenje Landschaftsverband Rheinland, bodo WestLB v celoti ali po delih odsvojili do 31. decembra 2011 v skladu s pogoji, navedenimi v nadaljevanju.

2.2   Lastniki WestLB bodo najpozneje do 31. avgusta 2010 objavili razpis v skladu s točkami od 6.1 do 6.7 in najpozneje do 31. avgusta 2011 sklenili pogodbo o prodaji z izbranim ponudnikom, tako da bo odsvojitev začela veljati najpozneje 31. decembra 2011. V utemeljenih primerih lahko Komisija med izvedbo razpisa poda soglasje za izvedbo proste prodaje ali združitve deželnih bank.

3.1   Glede na revidirano bilančno vsoto WestLB na dan 31. decembra 2007 (287 milijard EUR) se bo skupna bilančna vsota do 31. marca 2010 zmanjšala za skupno 25 %, do 31. marca 2011 pa za skupno 50 %, pri čemer se tržna vrednost instrumentov ([20–60] milijard EUR na dan 31. decembra 2007) nikoli ne upošteva. Prečiščena bilančna vsota v višini [200–280] milijard EUR se mora posledično do 31. marca 2010 zmanjšati na največ [150–250] milijard EUR (brez tržne vrednosti instrumentov), do 31. marca 2011 pa na največ [80–180] milijard EUR (brez tržne vrednosti instrumentov).

3.2   Glede na revidirano vsoto tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev WestLB na dan 31. decembra 2007 (104 milijarde EUR) se bo vsota tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev do 31. marca 2010 zmanjšala za skupno 25 %, do 31. marca 2011 pa za skupno 50 %. Znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev je treba tako do 31. marca 2010 zmanjšati na največ 78 milijard EUR, do 31. marca 2011 pa na največ 52 milijard EUR. Pri tem bosta Komisija in izvedenec (upravljavec) upoštevala, ali bodo na gibanje tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev nepričakovano močno vplivali zunanji dejavniki (npr. bonitetna ocena, menjalni tečaji), na katere WestLB in njeni lastniki ne morejo vplivati.

3.3   Zmanjšanje bilančne vsote in zneska tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev iz točk 3.1 in 3.2 temelji na predpostavki, da bo izhodni portfelj v celoti izključen iz bilance banke. Če tega ne bo mogoče uresničiti, se bodo za izravnavo v primerljivem obsegu zmanjšali sredstva in tveganju prilagojene tehtane vrednosti sredstev z drugih področij.

4.1   Osnovne dejavnosti WestLB bodo razdvojene in najpozneje do 30. oktobra 2009 dodeljene naslednjim operativno in gospodarsko pregledno razčlenjenim področjem:

| (a) | poslovno bančništvo; |
| --- | --- |

(a)

poslovno bančništvo;

| (b) | združenja/mala in srednje velika podjetja; |
| --- | --- |

(b)

združenja/mala in srednje velika podjetja;

| (c) | poslovanje s podjetji/kapitalski trg/strukturirano financiranje. |
| --- | --- |

(c)

poslovanje s podjetji/kapitalski trg/strukturirano financiranje.

4.2   Področja, navedena v točki 4.1, bodo najpozneje do 31. decembra 2011 skupaj ali posamezno odsvojena.

4.3   Do odsvojitve na nobenem od področij, navedenih v točki 4.1, ni dovoljena širitev poslovnih dejavnosti z dokupovanjem ali združevanjem z drugimi podjetji (nobene zunanje rasti).

4.4   Na področju združenj/malih in srednje velikih podjetij se finančni produkti prodajajo hranilnicam, kar članicam združenja ponuja storitve poslovnih dejavnosti s področij kapitalski trg, poslovanje s podjetji ter strukturirano financiranje in poslovno bančništvo. Dejavnost [...] ni sestavni del tega področja, temveč jo mora WestLB najpozneje do 31. [(februarja–maja)] 2010 ločeno odsvojiti.

4.5   Za dejavnosti na kapitalskem trgu na področju kapitalski trg/poslovanje s podjetji/strukturirano financiranje do odsvojitve veljajo naslednje omejitve:

| (a) | obseg poslovanja na področju kapitalskih trgov glede na bilančne vsote v letu 2009 do 31. decembra 2009 ne sme preseči zneska [70–100] milijard EUR, v letu 2010 do 31. decembra 2010 zneska [60–90] milijard EUR in v letu 2011 do 31. decembra 2011 zneska [50–80] milijard EUR; |
| --- | --- |

(a)

obseg poslovanja na področju kapitalskih trgov glede na bilančne vsote v letu 2009 do 31. decembra 2009 ne sme preseči zneska [70–100] milijard EUR, v letu 2010 do 31. decembra 2010 zneska [60–90] milijard EUR in v letu 2011 do 31. decembra 2011 zneska [50–80] milijard EUR;

| (b) | znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev, ki jih je mogoče pripisati dejavnostim na kapitalskih trgih, do 31. decembra 2009 ne sme preseči zneska [10–25] milijard EUR, do 31. decembra 2010 zneska [5–25] milijard EUR in do 31. decembra 2011 zneska [5–25] milijard EUR; |
| --- | --- |

(b)

znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev, ki jih je mogoče pripisati dejavnostim na kapitalskih trgih, do 31. decembra 2009 ne sme preseči zneska [10–25] milijard EUR, do 31. decembra 2010 zneska [5–25] milijard EUR in do 31. decembra 2011 zneska [5–25] milijard EUR;

| (c) | WestLB bo prenehala trgovanje za svoj račun, ki zajema dejavnosti trgovanja z relativno vrednostjo in posle finančne preprodaje. Še naprej sta dovoljena trgovanje za račun strank in upravljanje bilančne vsote, ki je običajno na trgu; |
| --- | --- |

(c)

WestLB bo prenehala trgovanje za svoj račun, ki zajema dejavnosti trgovanja z relativno vrednostjo in posle finančne preprodaje. Še naprej sta dovoljena trgovanje za račun strank in upravljanje bilančne vsote, ki je običajno na trgu;

| (d) | opravljanje dejavnosti na področju kapitalskih trgov se omeji na poslovalnice v Düsseldorfu, New Yorku, Hongkongu in Londonu. |
| --- | --- |

(d)

opravljanje dejavnosti na področju kapitalskih trgov se omeji na poslovalnice v Düsseldorfu, New Yorku, Hongkongu in Londonu.

4.6   Za dejavnosti poslovanja s podjetji/strukturiranega financiranja na področju kapitalski trg/poslovanje s podjetji/strukturirano financiranje do odsvojitve veljajo naslednje omejitve:

| (a) | novo poslovanje, ustvarjeno na področju poslovanja s podjetji/strukturiranega financiranja glede na bilančne vsote v letu 2009 do 31. decembra 2009 ne sme preseči zneska [20–40] milijard EUR, v letu 2010 do 31. decembra 2010 zneska [15–35] milijard EUR in v letu 2011 do 31. decembra 2011 zneska [10–30] milijard EUR; |
| --- | --- |

(a)

novo poslovanje, ustvarjeno na področju poslovanja s podjetji/strukturiranega financiranja glede na bilančne vsote v letu 2009 do 31. decembra 2009 ne sme preseči zneska [20–40] milijard EUR, v letu 2010 do 31. decembra 2010 zneska [15–35] milijard EUR in v letu 2011 do 31. decembra 2011 zneska [10–30] milijard EUR;

| (b) | znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev, ki jih je mogoče pripisati dejavnostim na področju poslovanja s podjetji/strukturiranega financiranja, do 31. decembra 2009 ne sme preseči zneska [30–60] milijard EUR, do 31. decembra 2010 zneska [20–50] milijard EUR in do 31. decembra 2011 zneska [20–50] milijard EUR; |
| --- | --- |

(b)

znesek tveganju prilagojenih tehtanih vrednosti sredstev, ki jih je mogoče pripisati dejavnostim na področju poslovanja s podjetji/strukturiranega financiranja, do 31. decembra 2009 ne sme preseči zneska [30–60] milijard EUR, do 31. decembra 2010 zneska [20–50] milijard EUR in do 31. decembra 2011 zneska [20–50] milijard EUR;

| (c) | naslednje poslovalnice se čim prej zaprejo, a najpozneje do [...] 2010:






  — | Münster, |
| --- | --- | --- |

(c)

naslednje poslovalnice se čim prej zaprejo, a najpozneje do [...] 2010:

—

Münster,

| — | Bielefeld, |
| --- | --- |

—

Bielefeld,

| — | Köln, |
| --- | --- |

—

Köln,

| — | Dortmund, |
| --- | --- |

—

Dortmund,

| — | Mainz; |
| --- | --- |

—

Mainz;

| (d) | naslednje poslovalnice, ki so ustanovljene kot hčerinska podjetja, podružnice ali predstavništva, se čim prej zaprejo, a najpozneje do [...] 2010:






  — | Toronto, |
| --- | --- | --- |

(d)

naslednje poslovalnice, ki so ustanovljene kot hčerinska podjetja, podružnice ali predstavništva, se čim prej zaprejo, a najpozneje do [...] 2010:

—

Toronto,

| — | Houston, |
| --- | --- |

—

Houston,

| — | Ciudad de Mexico, |
| --- | --- |

—

Ciudad de Mexico,

| — | Madrid, |
| --- | --- |

—

Madrid,

| — | Milano, |
| --- | --- |

—

Milano,

| — | Pariz, |
| --- | --- |

—

Pariz,

| — | Kijev, |
| --- | --- |

—

Kijev,

| — | Dubaj, |
| --- | --- |

—

Dubaj,

| — | Johannesburg, |
| --- | --- |

—

Johannesburg,

| — | Praga, |
| --- | --- |

—

Praga,

| — | Šanghaj, |
| --- | --- |

—

Šanghaj,

| — | Singapur, |
| --- | --- |

—

Singapur,

| — | Tokio, |
| --- | --- |

—

Tokio,

| — | Mumbaj, |
| --- | --- |

—

Mumbaj,

| — | Seul, |
| --- | --- |

—

Seul,

| — | Peking; |
| --- | --- |

—

Peking;

| (e) | če bo družba WestLB v celoti ali po delih odsvojena še pred 31. decembrom 2010, sme pridobitelj vzdrževati tri dodatne poslovalnice; |
| --- | --- |

(e)

če bo družba WestLB v celoti ali po delih odsvojena še pred 31. decembrom 2010, sme pridobitelj vzdrževati tri dodatne poslovalnice;

| (f) | poslovna dejavnost, ki ob zaprtju poslovalnic, navedenih v točkah 4.6(c) in 4.6(d), še ne bo opuščena, se prenese ali kako drugače primerno prekine; |
| --- | --- |

(f)

poslovna dejavnost, ki ob zaprtju poslovalnic, navedenih v točkah 4.6(c) in 4.6(d), še ne bo opuščena, se prenese ali kako drugače primerno prekine;

| (g) | še naprej se lahko ohranijo naslednje poslovalnice:






  — | London, |
| --- | --- | --- |

(g)

še naprej se lahko ohranijo naslednje poslovalnice:

—

London,

| — | New York, |
| --- | --- |

—

New York,

| — | Hongkong, |
| --- | --- |

—

Hongkong,

| — | Moskva, |
| --- | --- |

—

Moskva,

| — | Sydney, |
| --- | --- |

—

Sydney,

| — | Istanbul, |
| --- | --- |

—

Istanbul,

| — | São Paulo, |
| --- | --- |

—

São Paulo,

| — | Düsseldorf, |
| --- | --- |

—

Düsseldorf,

| — | Berlin, |
| --- | --- |

—

Berlin,

| — | Frankfurt na Majni, |
| --- | --- |

—

Frankfurt na Majni,

| — | Hamburg, |
| --- | --- |

—

Hamburg,

| — | München, |
| --- | --- |

—

München,

| — | Stuttgart; |
| --- | --- |

—

Stuttgart;

| (h) | do odsvojitve WestLB se ne bodo odpirale nove poslovalnice v obliki hčerinskih družb, podružnic ali predstavništev. |
| --- | --- |

(h)

do odsvojitve WestLB se ne bodo odpirale nove poslovalnice v obliki hčerinskih družb, podružnic ali predstavništev.

5.1   Vsi naslednji deleži WestLB se v celoti odsvojijo čim prej, najpozneje do [(februarja–maja)] 2010:

| — | Weberbank Actiengesellschaft, Berlin, |
| --- | --- |

—

Weberbank Actiengesellschaft, Berlin,

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

5.2   Če prizadevanja WestLB za odsvojitev njenih deležev v [...] in [...] do [(februarja–maja)] 2010 ne bodo uspešna, jih bo mogoče skupaj z WestLB odsvojiti na podlagi postopka iz točke 6.1.

5.3   Odsvojitev deležev, navedenih v točki 5.1, se lahko odloži najpozneje do 31. decembra 2010, če WestLB dokaže, da bi bil izkupiček od odsvojitve manjši od ustrezne knjigovodske vrednosti deleža v ločenih računovodskih izkazih WestLB AG v skladu s trgovinskim zakonikom ali bi privedel do izgub v konsolidiranih računovodskih izkazih v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi IFRS.

5.4   [...] se ponudi v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem razpisnem postopku v skladu s točkami od 6.1 do 6.7 ter se odsvoji do rokov, določenih v točkah 5.1 in 5.3.

5.5   Vsi naslednji deleži WestLB se odsvojijo čim prej, vendar najpozneje do [(februarja–maja)] 2011:

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

5.6   Izkupički od prodaje deležev WestLB se v celoti uporabijo za financiranje načrta prestrukturiranja WestLB.

5.7   Obstoječe poslovanje iz deležev, ki jih ni mogoče odsvojiti v rokih iz točk 5.1 in 5.3, se prenese ali se od tega datuma izteče v skladu z roki za ustrezno poslovanje. Ne začne se nobena nova dejavnost.

5.8   WestLB do odsvojitve ne plačuje izgub na hibridne kapitalske instrumente. Ti instrumenti bodo udeleženi tudi pri izgubah, če bi bilanca WestLB brez sprostitve kapitalskih rezerv izkazala izgubo.

6.1   WestLB se ponudi v celoti in po delih v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem razpisnem postopku ter se odsvoji do rokov, določenih v točkah 2.1 in 2.2.

6.2   Razpisni postopek je odprt za vsakega morebitnega kupca v državi in tujini. Prodajni pogoji ne smejo vsebovati določbe, s katero se število morebitnih ponudnikov neustrezno omejuje ali ki je posebej prilagojena določenemu morebitnemu ponudniku.

6.3   Odsvojitev se ustrezno objavi. Objavi se v vsaj enem mednarodnem občilu, ki je dostopen v vsej Skupnosti v angleškem jeziku. Ponudnikom bo, v kolikor je to pravno dopustno, omogočen neposredni dostop do vseh potrebnih informacij v postopkih skrbnega pregleda („due diligence“). Izbira kupcev poteka po gospodarskih kriterijih.

6.4   Vsak pridobitelj je:

| (a) | tretja oseba, ki je neodvisna od lastnikov WestLB; za neodvisno osebo v tem smislu se šteje vsaka stranka, ki ni povezana z nobeno od družb iz skupine WestLB v smislu člena 11 Uredbe Komisije (ES) št. 2790/1999 (1); |
| --- | --- |

(a)

tretja oseba, ki je neodvisna od lastnikov WestLB; za neodvisno osebo v tem smislu se šteje vsaka stranka, ki ni povezana z nobeno od družb iz skupine WestLB v smislu člena 11 Uredbe Komisije (ES) št. 2790/1999 (1);

| (b) | v razumnem obsegu sposoben pridobiti vsa potrebna dovoljenja zadevnih oblasti za varstvo konkurence in drugih oblasti za pridobitev udeležbe v WestLB; |
| --- | --- |

(b)

v razumnem obsegu sposoben pridobiti vsa potrebna dovoljenja zadevnih oblasti za varstvo konkurence in drugih oblasti za pridobitev udeležbe v WestLB;

| (c) | na osnovi svoje finančne moči, še zlasti bonitetne ocene, primeren za trajno zagotovitev solventnosti banke. |
| --- | --- |

(c)

na osnovi svoje finančne moči, še zlasti bonitetne ocene, primeren za trajno zagotovitev solventnosti banke.

6.5   Popolna odsvojitev segmentiranih področij ima prednost pred preprostim prenosom večine glasovalnih pravic (50 % plus ena delnica). Prenos večine glasovalnih pravic je dopusten samo, če med razpisnim postopkom ne bi bila oddana nobena ponudba za popoln prevzem enega ali več segmentiranih področij. Evropska komisija se obvesti o izbiri, Komisija pa si pridržuje pravico, da vloži ugovor.

6.6   To ne vpliva na možnost proste prodaje ali združitve deželnih bank, ki je predvidena v točki 2.2, s soglasjem Komisije. Pri tem lahko sedanji lastniki ostanejo manjšinski lastniki, če se odda kontrolni delež.

6.7   Področja in dejavnosti, ki se ne odsvojijo z razpisnim postopkom, se do 31. decembra 2011 dokončno prekinejo oziroma se od tega datuma iztečejo v skladu z roki ustreznih poslov.

7.1   Popolno in pravilno uporabo vseh pogojev bo sproti v celoti spremljal in podrobno preverjal ustrezno usposobljen izvedenec (upravljavec), po možnosti revizor. WestLB Komisiji v treh mesecih po prejemu te odločbe predlaga primernega neodvisnega izvedenca (upravljavec). Komisija mora dati soglasje k njegovemu imenovanju. Komisija lahko od izvedenca zahteva razlage in pojasnila. Stroške za izvedenca nosi WestLB.

7.2   Komisija ima med izvajanjem te odločbe neomejen dostop do vseh informacij, ki so potrebne za nadzor nad izvajanjem te odločbe. Komisija lahko od WestLB zahteva razlage in pojasnila. Nemčija in WestLB bosta s Komisijo in izvedencem (upravljavec), ki deluje v imenu Komisije, v polni meri sodelovali pri vseh vprašanjih v zvezi z nadzorom nad izvajanjem te odločbe.

7.3   Nemčija bo do vključno leta 2011 vsako leto Komisiji predložila poročilo o napredku, pri katerem sodeluje izvedenec iz točke 7.1. Poročilo mora vsebovati povzetek napredka pri izvajanju načrta prestrukturiranja ter podrobnosti o vseh prodajah deležev in zaprtjih hčerinskih družb, oddelkov in poslovalnic v skladu s to odločbo. Navesti je treba datum prodaje ali zaprtja, knjigovodsko vrednost na dan 31. decembra 2007, prodajno ceno, vse dobičke in izgube v zvezi s prodajo ali zaprtjem ter podrobnosti o izvedbenih ukrepih načrta prestrukturiranja, ki še niso bili izvedeni. Poročilo predloži nadzorni svet WestLB v enem mesecu po odobritvi zaključka poslovnega leta za WestLB, vendar vsako leto najpozneje do 31. maja.

K ČLENU 2(2)

Ob uporabi klavzule o reviziji v skladu z drugim odstavkom člena 2 bo Komisija ustrezno upoštevala ponudbene pogoje in položaj na kapitalskih trgih.

---

(1)  UL L 336, 29.12.1999, str. 21.

---

| 23.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/18

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. junija 2009

o shemi pomoči C 41/06 (ex N 318/A/04), ki jo namerava izvajati Danska za povračilo za davek na CO2 pri porabi goriva v industriji, ki se ureja s kvotami

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4517)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/972/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu s prvim pododstavkom člena 88(2) (1), navedenim zgoraj, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 20. julija 2004, ki ga je Komisija evidentirala 22. julija 2004 (SG/A/7988), so danski organi obvestili Komisijo o ukrepu, opisanem v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 20. julija 2004, ki ga je Komisija evidentirala 22. julija 2004 (SG/A/7988), so danski organi obvestili Komisijo o ukrepu, opisanem v nadaljevanju.

| (2) | Z dopisoma z dne 13. septembra 2004 in 14. decembra 2004 je Komisija zaprosila za dodatna pojasnila, ki jih je prejela z dopisom z dne 14. oktobra 2004, evidentiranim 18. oktobra 2004 (A/37970), in dopisom z dne 15. marca 2005, evidentiranim 15. marca 2005 (SG/A/2724). |
| --- | --- |

(2)

Z dopisoma z dne 13. septembra 2004 in 14. decembra 2004 je Komisija zaprosila za dodatna pojasnila, ki jih je prejela z dopisom z dne 14. oktobra 2004, evidentiranim 18. oktobra 2004 (A/37970), in dopisom z dne 15. marca 2005, evidentiranim 15. marca 2005 (SG/A/2724).

| (3) | Po sestanku z Generalnim direktoratom za konkurenco ter Generalnim direktoratom za davke in carinsko unijo dne 27. aprila 2005 so danski organi zaprosili za več časa, da bi dopolnili svoj dopis z dne 12. maja 2005, evidentiran 17. maja 2005 (A/33975). |
| --- | --- |

(3)

Po sestanku z Generalnim direktoratom za konkurenco ter Generalnim direktoratom za davke in carinsko unijo dne 27. aprila 2005 so danski organi zaprosili za več časa, da bi dopolnili svoj dopis z dne 12. maja 2005, evidentiran 17. maja 2005 (A/33975).

| (4) | Po nekaj spremembah ukrepa so o zadevi nadalje razpravljali na sestankih predstavnikov Komisije in danskih organov dne 12. oktobra 2005, 15. decembra 2005 in 21. februarja 2006. |
| --- | --- |

(4)

Po nekaj spremembah ukrepa so o zadevi nadalje razpravljali na sestankih predstavnikov Komisije in danskih organov dne 12. oktobra 2005, 15. decembra 2005 in 21. februarja 2006.

| (5) | Z dopisom z dne 10. julija 2006, evidentiranim 11. julija 2006 (A/35577), so danski organi Komisiji sporočili, da štejejo obvestilo za popolno, in zaprosili Komisijo, da nadaljuje s predhodnim pregledom ukrepa v obliki, v kateri je bil predstavljen na sestanku dne 12. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 10. julija 2006, evidentiranim 11. julija 2006 (A/35577), so danski organi Komisiji sporočili, da štejejo obvestilo za popolno, in zaprosili Komisijo, da nadaljuje s predhodnim pregledom ukrepa v obliki, v kateri je bil predstavljen na sestanku dne 12. oktobra 2005.

| (6) | Z dopisom z dne 26. septembra 2006 je Komisija sporočila Danski, da bo glede ukrepa sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 26. septembra 2006 je Komisija sporočila Danski, da bo glede ukrepa sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (7) | Odločitev Komisije, da bo sprožila formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede predlaganega ukrepa. |
| --- | --- |

(7)

Odločitev Komisije, da bo sprožila formalni postopek preiskave, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede predlaganega ukrepa.

| (8) | Z dopisom z dne 24. novembra 2006, evidentiranim 27. novembra 2006 (A/39579), so danski organi predložili svoje pripombe glede pričetka postopka. |
| --- | --- |

(8)

Z dopisom z dne 24. novembra 2006, evidentiranim 27. novembra 2006 (A/39579), so danski organi predložili svoje pripombe glede pričetka postopka.

| (9) | Komisija je prejela pripombe od naslednjih tretjih strank: švedske vlade (8. decembra 2006, A/40067), Novo Nordisk (8. decembra 2006, A/40027), Novozymes (11. decembra 2006, A/40089) in Dansk Industri (12. decembra 2006, A/40147). Posredovala jih je danskim organom in jim dala možnost odgovora. Pripombe danske vlade so bile prejete z dopisom z dne 5. februarja 2007, evidentiranim istega dne (A/31115). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je prejela pripombe od naslednjih tretjih strank: švedske vlade (8. decembra 2006, A/40067), Novo Nordisk (8. decembra 2006, A/40027), Novozymes (11. decembra 2006, A/40089) in Dansk Industri (12. decembra 2006, A/40147). Posredovala jih je danskim organom in jim dala možnost odgovora. Pripombe danske vlade so bile prejete z dopisom z dne 5. februarja 2007, evidentiranim istega dne (A/31115).

| (10) | 12. septembra 2007 je potekalo srečanje med kabinetom Neelie Kroes in danskim davčnim ministrom Kristianom Jensenom. Na srečanju je bilo dogovorjeno, da se pred sprejetjem odločbe o predlagani davčni olajšavi počaka na sprejetje novih smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja. |
| --- | --- |

(10)

12. septembra 2007 je potekalo srečanje med kabinetom Neelie Kroes in danskim davčnim ministrom Kristianom Jensenom. Na srečanju je bilo dogovorjeno, da se pred sprejetjem odločbe o predlagani davčni olajšavi počaka na sprejetje novih smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja.

| (11) | Z dopisom z dne 14. maja 2008 je Komisija zaprosila za informacije glede pravil v zvezi z oprostitvijo okoljskih dajatev v skladu z novimi smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (3). Danska je odgovorila z dopisom z dne 22. julija 2008 (A/15183) z dodatkom (A/15244). |
| --- | --- |

(11)

Z dopisom z dne 14. maja 2008 je Komisija zaprosila za informacije glede pravil v zvezi z oprostitvijo okoljskih dajatev v skladu z novimi smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (3). Danska je odgovorila z dopisom z dne 22. julija 2008 (A/15183) z dodatkom (A/15244).

| (12) | Zahtevek za informacije in odgovor sta bila posredovana tretjim strankam, ki so predložile pripombe glede pričetka formalnega postopka preiskave. Po predložitvi tretjim strankam so bile prejete pripombe Dansk Industri (6. oktobra 2008, A/20427), Novo Nordisk (7. oktobra 2008, A/20550), Novozymes (8. oktobra 2008, A/20739) in švedske vlade (15. oktobra 2008, A/21433). |
| --- | --- |

(12)

Zahtevek za informacije in odgovor sta bila posredovana tretjim strankam, ki so predložile pripombe glede pričetka formalnega postopka preiskave. Po predložitvi tretjim strankam so bile prejete pripombe Dansk Industri (6. oktobra 2008, A/20427), Novo Nordisk (7. oktobra 2008, A/20550), Novozymes (8. oktobra 2008, A/20739) in švedske vlade (15. oktobra 2008, A/21433).

2.   PODROBEN OPIS UKREPA

2.1   Ozadje

| (13) | Na Danskem je bil davek na emisije CO2 uveden leta 1992 in se zaračuna za energente in električno energijo. Davek je izražen v obliki davka na potrošnjo in trenutno znaša 90 DKK na tono ustvarjenega CO2. Cilj davka na CO2 je predvsem preprečevanje emisij CO2. Davčna stopnja za vsako gorivo je povezana z deležem ogljika, ki ga vsebuje energent (4). Poleg tega se od leta 1977 pobira davek na energijo. |
| --- | --- |

(13)

Na Danskem je bil davek na emisije CO2 uveden leta 1992 in se zaračuna za energente in električno energijo. Davek je izražen v obliki davka na potrošnjo in trenutno znaša 90 DKK na tono ustvarjenega CO2. Cilj davka na CO2 je predvsem preprečevanje emisij CO2. Davčna stopnja za vsako gorivo je povezana z deležem ogljika, ki ga vsebuje energent (4). Poleg tega se od leta 1977 pobira davek na energijo.

| (14) | Davek na energijo navadna gospodinjstva in nekateri deli storitvenega sektorja plačajo v celoti, medtem ko so vsa druga podjetja, zavezanci za DDV, v celoti oproščeni davka. Davek na CO2 navadna gospodinjstva in nekateri deli storitvenega sektorja plačajo v celoti, medtem ko za druga podjetja, zavezance za DDV, velja posebni davek od dejavnosti. Ta tako imenovani davek od dejavnosti je Komisija odobrila novembra 2005 (5). Za energijo, porabljeno pri določenih „težkih procesih“ (6), se podjetjem odobri nadaljnje znižanje splošnega davka od dejavnosti. Nižjo davčno stopnjo za te procese je Komisija nazadnje odobrila septembra 2005 (7). Odobritev je temeljila na dejstvu, da so upravičenci še vedno plačevali davek na CO2 zaradi upoštevanja najnižjih ravni obdavčitve v Skupnosti, določenih v Direktivi Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (8) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o obdavčitvi energije). Poleg tega so nekatera energetsko intenzivna podjetja z dansko vlado sklenila prostovoljne sporazume o varčevanju z energijo. Kot nadomestilo za dosego ciljev v okviru teh sporazumov se jim odobri nadaljnje znižanje davka na CO2, ki ga je Komisija nazadnje odobrila aprila 2003 (9). |
| --- | --- |

(14)

Davek na energijo navadna gospodinjstva in nekateri deli storitvenega sektorja plačajo v celoti, medtem ko so vsa druga podjetja, zavezanci za DDV, v celoti oproščeni davka. Davek na CO2 navadna gospodinjstva in nekateri deli storitvenega sektorja plačajo v celoti, medtem ko za druga podjetja, zavezance za DDV, velja posebni davek od dejavnosti. Ta tako imenovani davek od dejavnosti je Komisija odobrila novembra 2005 (5). Za energijo, porabljeno pri določenih „težkih procesih“ (6), se podjetjem odobri nadaljnje znižanje splošnega davka od dejavnosti. Nižjo davčno stopnjo za te procese je Komisija nazadnje odobrila septembra 2005 (7). Odobritev je temeljila na dejstvu, da so upravičenci še vedno plačevali davek na CO2 zaradi upoštevanja najnižjih ravni obdavčitve v Skupnosti, določenih v Direktivi Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (8) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o obdavčitvi energije). Poleg tega so nekatera energetsko intenzivna podjetja z dansko vlado sklenila prostovoljne sporazume o varčevanju z energijo. Kot nadomestilo za dosego ciljev v okviru teh sporazumov se jim odobri nadaljnje znižanje davka na CO2, ki ga je Komisija nazadnje odobrila aprila 2003 (9).

| (15) | V skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (10) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o trgovanju z emisijami), je sistem EU za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: EU ETS) začel veljati 1. januarja 2005. Posledično mora imeti upravljavec naprave, opredeljene v navedeni direktivi, pravice do emisij toplogrednih plinov. Pravice se upravljavcu brezplačno dodelijo na začetku vsakega obdobja trgovanja ali pa jih upravljavec kupi na dražbi in/ali trgu. V prvem obdobju trgovanja (od 1.1.2005 do 31.12.2007) so morale države članice brezplačno dodeliti vsaj 95 % pravic. Danska se je odločila, da bo preostalih 5 % pravic ponudila na odprtih dražbah. V drugem obdobju trgovanja (od 1.1.2008 do 31.12.2012) so imele države članice možnost, da na dražbi ponudijo 10 % pravic. Danska se je odločila, da bo vse pravice dodelila brezplačno (11). |
| --- | --- |

(15)

V skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (10) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva o trgovanju z emisijami), je sistem EU za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (v nadaljnjem besedilu: EU ETS) začel veljati 1. januarja 2005. Posledično mora imeti upravljavec naprave, opredeljene v navedeni direktivi, pravice do emisij toplogrednih plinov. Pravice se upravljavcu brezplačno dodelijo na začetku vsakega obdobja trgovanja ali pa jih upravljavec kupi na dražbi in/ali trgu. V prvem obdobju trgovanja (od 1.1.2005 do 31.12.2007) so morale države članice brezplačno dodeliti vsaj 95 % pravic. Danska se je odločila, da bo preostalih 5 % pravic ponudila na odprtih dražbah. V drugem obdobju trgovanja (od 1.1.2008 do 31.12.2012) so imele države članice možnost, da na dražbi ponudijo 10 % pravic. Danska se je odločila, da bo vse pravice dodelila brezplačno (11).

2.2   Priglašena shema

| (16) | V skladu s priglašeno shemo danski organi predlagajo, da naj bi bila vsa energetsko intenzivna podjetja (12) v sistemu EU za trgovanje z emisijami popolnoma oproščena davka na CO2 (s povračilom). Druga podjetja v sistemu EU ETS bi morala plačati davek na CO2, ki ustreza 50 % najnižjih ravni obdavčitve. Po mnenju danskih organov so vsa podjetja, ki jih trenutno ureja sistem EU ETS, energetsko intenzivna, kakor so opredeljena v Direktivi o obdavčitvi energije. Posledično bi bila poraba goriv celotnega procesa v industriji, ki ga ureja sistem EU ETS, upravičena do vračila davka na CO2 v celoti, če bi bil priglašeni ukrep odobren. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s priglašeno shemo danski organi predlagajo, da naj bi bila vsa energetsko intenzivna podjetja (12) v sistemu EU za trgovanje z emisijami popolnoma oproščena davka na CO2 (s povračilom). Druga podjetja v sistemu EU ETS bi morala plačati davek na CO2, ki ustreza 50 % najnižjih ravni obdavčitve. Po mnenju danskih organov so vsa podjetja, ki jih trenutno ureja sistem EU ETS, energetsko intenzivna, kakor so opredeljena v Direktivi o obdavčitvi energije. Posledično bi bila poraba goriv celotnega procesa v industriji, ki ga ureja sistem EU ETS, upravičena do vračila davka na CO2 v celoti, če bi bil priglašeni ukrep odobren.

| (17) | Priglašena oprostitev velja samo za goriva (izdelke iz mineralnih olj, plin in premog), ki jih uporabljajo podjetja v sistemu EU ETS. Ne vključuje porabe električne energije in ogrevanja ter se, poleg tega, ne nanaša na gorivo, uporabljeno za gretje prostora in toplo vodo. |
| --- | --- |

(17)

Priglašena oprostitev velja samo za goriva (izdelke iz mineralnih olj, plin in premog), ki jih uporabljajo podjetja v sistemu EU ETS. Ne vključuje porabe električne energije in ogrevanja ter se, poleg tega, ne nanaša na gorivo, uporabljeno za gretje prostora in toplo vodo.

| (18) | Zakonska podlaga za predlagano oprostitev je Zakon št. 464 z dne 9. junija 2004. |
| --- | --- |

(18)

Zakonska podlaga za predlagano oprostitev je Zakon št. 464 z dne 9. junija 2004.

| (19) | Za vse industrijske dejavnosti, ki jih zajema Direktiva za trgovanje z emisijami, razen proizvodnje električne energije in ogrevanja, je predlagana delna ali popolna oprostitev davka na CO2 za zgoraj opisano porabo goriv. Predvideno število upravičencev je okrog 85 proizvodnih procesov v približno 120 proizvodnih enotah. |
| --- | --- |

(19)

Za vse industrijske dejavnosti, ki jih zajema Direktiva za trgovanje z emisijami, razen proizvodnje električne energije in ogrevanja, je predlagana delna ali popolna oprostitev davka na CO2 za zgoraj opisano porabo goriv. Predvideno število upravičencev je okrog 85 proizvodnih procesov v približno 120 proizvodnih enotah.

| (20) | Danski organi so ocenili, da bi bila letna izguba davčnega prihodka zaradi tega ukrepa približno 30 milijonov DKK (približno 4 milijone EUR). Vendar pa v dopisu z dne 22. julija 2008 danski organi navajajo, da bo proračun sheme nižji od te ocene. |
| --- | --- |

(20)

Danski organi so ocenili, da bi bila letna izguba davčnega prihodka zaradi tega ukrepa približno 30 milijonov DKK (približno 4 milijone EUR). Vendar pa v dopisu z dne 22. julija 2008 danski organi navajajo, da bo proračun sheme nižji od te ocene.

| (21) | Danski organi so zakonsko podlago za predlagano shemo sprejeli leta 2004, vendar so zagotovili, da bodo shemo izvajali samo, če jo Komisija odobri. V tem primeru bo veljala od 1. januarja 2005. Trajanje sheme ni omejeno, vendar so se danski organi obvezali, da bodo to shemo, če bo odobrena, po 10 letih ponovno priglasili. |
| --- | --- |

(21)

Danski organi so zakonsko podlago za predlagano shemo sprejeli leta 2004, vendar so zagotovili, da bodo shemo izvajali samo, če jo Komisija odobri. V tem primeru bo veljala od 1. januarja 2005. Trajanje sheme ni omejeno, vendar so se danski organi obvezali, da bodo to shemo, če bo odobrena, po 10 letih ponovno priglasili.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE IZ ČLENA 88(2)

| (22) | V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija ugotovila, da se ukrep financira iz državnih virov. Velja samo za podjetja v sistemu EU ETS in ta podjetja oprošča stroškov, ki bi jih običajno morala poravnati iz svojih operativnih proračunov, torej daje ukrep tem podjetjem ekonomsko prednost. Komisija je podvomila, da narava in struktura davčnega sistema upravičujeta selektivnost ukrepa. Upravičenci so dejavni na trgih, ki so odprti za konkurenco in trgovanje med državami članicami. Ukrep lahko torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino na notranjem trgu. Zato je Komisija menila, da lahko ta ukrep pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(22)

V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija ugotovila, da se ukrep financira iz državnih virov. Velja samo za podjetja v sistemu EU ETS in ta podjetja oprošča stroškov, ki bi jih običajno morala poravnati iz svojih operativnih proračunov, torej daje ukrep tem podjetjem ekonomsko prednost. Komisija je podvomila, da narava in struktura davčnega sistema upravičujeta selektivnost ukrepa. Upravičenci so dejavni na trgih, ki so odprti za konkurenco in trgovanje med državami članicami. Ukrep lahko torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino na notranjem trgu. Zato je Komisija menila, da lahko ta ukrep pomeni državno pomoč.

| (23) | Komisija se je spraševala, ali bi bil ukrep lahko združljiv s tedaj veljavnimi smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (13) (EAG 2001), saj bi bili davki, ki bi jih podjetja plačala glede na predlagano shemo, pod najnižjimi ravnmi iz Direktive o obdavčitvi energije, ne da bi se upravičenci prostovoljno obvezali ali dogovorili za sprejetje ukrepov, ki presegajo izpolnitev usklajenih obveznosti EU. |
| --- | --- |

(23)

Komisija se je spraševala, ali bi bil ukrep lahko združljiv s tedaj veljavnimi smernicami Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (13) (EAG 2001), saj bi bili davki, ki bi jih podjetja plačala glede na predlagano shemo, pod najnižjimi ravnmi iz Direktive o obdavčitvi energije, ne da bi se upravičenci prostovoljno obvezali ali dogovorili za sprejetje ukrepov, ki presegajo izpolnitev usklajenih obveznosti EU.

| (24) | Komisija je preverila, ali bi bila morebitna pomoč lahko združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES na podlagi domnevne potrebe po odpravi dvojne ureditve. V zvezi s tem je Komisija poudarila, da se nacionalni davki na CO2 obračunajo na nacionalni ravni obdavčitve energije zaradi izpolnjevanja Direktive o obdavčitvi energije. Zato bi lahko predlagana davčna olajšava izkrivljala konkurenco na notranjem trgu, saj bi povečala diferencirano obdavčitev na področju, na katerem je bila davčna uskladitev izvedena na ravni Skupnosti. Nadalje bi lahko bila v nasprotju z načelom „onesnaževalec plača“ za zagotavljanje olajšave davka na CO2 vsem podjetjem v sistemu EU ETS, saj bi vključevala podjetja, ki brezplačno dobijo pravice do emisij. Komisija je pozvala Dansko, naj predloži informacije o mehanizmu ter s tem zagotovi, da se obstoj in količina morebitne dodatne obremenitve na davek na CO2 določita za vsako podjetje, kakor tudi, da bodo imela korist od oprostitve davkov samo podjetja, ki so dejansko občutila posledice zaradi te obremenitve. Komisija je ugotovila, da je lahko odobritev oprostitve samo tistim podjetjem, ki morajo kupiti dodatne pravice, v nasprotju z okoljsko logiko, saj lahko pomeni dajanje prednosti podjetjem, ki niso zmanjšala svojega onesnaževanja. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je preverila, ali bi bila morebitna pomoč lahko združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES na podlagi domnevne potrebe po odpravi dvojne ureditve. V zvezi s tem je Komisija poudarila, da se nacionalni davki na CO2 obračunajo na nacionalni ravni obdavčitve energije zaradi izpolnjevanja Direktive o obdavčitvi energije. Zato bi lahko predlagana davčna olajšava izkrivljala konkurenco na notranjem trgu, saj bi povečala diferencirano obdavčitev na področju, na katerem je bila davčna uskladitev izvedena na ravni Skupnosti. Nadalje bi lahko bila v nasprotju z načelom „onesnaževalec plača“ za zagotavljanje olajšave davka na CO2 vsem podjetjem v sistemu EU ETS, saj bi vključevala podjetja, ki brezplačno dobijo pravice do emisij. Komisija je pozvala Dansko, naj predloži informacije o mehanizmu ter s tem zagotovi, da se obstoj in količina morebitne dodatne obremenitve na davek na CO2 določita za vsako podjetje, kakor tudi, da bodo imela korist od oprostitve davkov samo podjetja, ki so dejansko občutila posledice zaradi te obremenitve. Komisija je ugotovila, da je lahko odobritev oprostitve samo tistim podjetjem, ki morajo kupiti dodatne pravice, v nasprotju z okoljsko logiko, saj lahko pomeni dajanje prednosti podjetjem, ki niso zmanjšala svojega onesnaževanja.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (25) | Švedski organi so izjavili, da bi morala Komisija izvesti celovito, tako gospodarsko kot pravno, analizo priglašene davčne olajšave. Sklicevali so se na argumente, podane v njihovi priglasitvi podobnega primera (14), za katerega je Komisija prav tako začela formalni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(25)

Švedski organi so izjavili, da bi morala Komisija izvesti celovito, tako gospodarsko kot pravno, analizo priglašene davčne olajšave. Sklicevali so se na argumente, podane v njihovi priglasitvi podobnega primera (14), za katerega je Komisija prav tako začela formalni postopek preiskave.

| (26) | Dansk Industri je trdil, da bi moralo biti opredeljeno, prvič, da ukrep ne pomeni državne pomoči, in drugič, da je združljiv s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. V zvezi s tem je treba upoštevati, da mora Dansk Industri plačati davek na CO2, davek na energijo, davek na SO2 in dodatek k ceni, ki ga Energinet.dk ureja in razdeli med proizvajalce okolju prijazne električne energije. Zato danska podjetja za porabo energije plačajo veliko več kot njihovi evropski in mednarodni konkurenti. |
| --- | --- |

(26)

Dansk Industri je trdil, da bi moralo biti opredeljeno, prvič, da ukrep ne pomeni državne pomoči, in drugič, da je združljiv s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. V zvezi s tem je treba upoštevati, da mora Dansk Industri plačati davek na CO2, davek na energijo, davek na SO2 in dodatek k ceni, ki ga Energinet.dk ureja in razdeli med proizvajalce okolju prijazne električne energije. Zato danska podjetja za porabo energije plačajo veliko več kot njihovi evropski in mednarodni konkurenti.

| (27) | Po besedah Novo Nordisk A/S bo njihov letni prihranek pri davku na podlagi predlaganega ukrepa 200 000 DKK. Podjetje trdi, da takšen prihranek ne bo mogel izkrivljati konkurence, še zlasti ker morajo po sistemu stopenj zniževanja emisij porabiti približno 400 000 DKK, da bi dosegli nižje emisije CO2. Sklicujejo se na pravila de minimis, ki jim dovoljujejo prejem pomoči do 200 000 EUR (pribl. 1,5 milijonov DKK) v obdobju treh let. Glede skladnosti z Direktivo o obdavčitvi energije Novo Nordisk navaja dejstvo, da uporabljajo energijo iz kombinirane proizvodnje električne in toplotne energije, zaradi česar bi jim lahko bila dovoljena oprostitev ali zmanjšanje davka v skladu s členom 15(1)(c) Direktive. Poleg tega so energetsko intenzivno podjetje in stroški, ki jih imajo zaradi svoje porabe energije (zadevni davek in stroški za zmanjšanje emisij CO2), so skupno višji od najnižjih stopenj Skupnosti. Novo Nordisk se je nato skliceval na točko 7 preambule Direktive za obdavčitev energije, ki navaja, da je lahko obdavčitev energije eden izmed instrumentov za dosego ciljev Kjotskega protokola (tj. enakih ciljev kot pri sistemu EU ETS), in zaključuje, da v tem primeru obstajajo dvojni predpisi. Nenazadnje je Novo Nordisk v zvezi s predlogom Komisije o oceni morebitne obremenitve za vsako podjetje izpostavil, da bi tak pristop pomenil resne težave pri razporeditvi v pravo obdobje itd., med drugim zato, ker ni nujno, da obdobje nakupa pravic izraža tudi obdobje, ko je energija porabljena. |
| --- | --- |

(27)

Po besedah Novo Nordisk A/S bo njihov letni prihranek pri davku na podlagi predlaganega ukrepa 200 000 DKK. Podjetje trdi, da takšen prihranek ne bo mogel izkrivljati konkurence, še zlasti ker morajo po sistemu stopenj zniževanja emisij porabiti približno 400 000 DKK, da bi dosegli nižje emisije CO2. Sklicujejo se na pravila de minimis, ki jim dovoljujejo prejem pomoči do 200 000 EUR (pribl. 1,5 milijonov DKK) v obdobju treh let. Glede skladnosti z Direktivo o obdavčitvi energije Novo Nordisk navaja dejstvo, da uporabljajo energijo iz kombinirane proizvodnje električne in toplotne energije, zaradi česar bi jim lahko bila dovoljena oprostitev ali zmanjšanje davka v skladu s členom 15(1)(c) Direktive. Poleg tega so energetsko intenzivno podjetje in stroški, ki jih imajo zaradi svoje porabe energije (zadevni davek in stroški za zmanjšanje emisij CO2), so skupno višji od najnižjih stopenj Skupnosti. Novo Nordisk se je nato skliceval na točko 7 preambule Direktive za obdavčitev energije, ki navaja, da je lahko obdavčitev energije eden izmed instrumentov za dosego ciljev Kjotskega protokola (tj. enakih ciljev kot pri sistemu EU ETS), in zaključuje, da v tem primeru obstajajo dvojni predpisi. Nenazadnje je Novo Nordisk v zvezi s predlogom Komisije o oceni morebitne obremenitve za vsako podjetje izpostavil, da bi tak pristop pomenil resne težave pri razporeditvi v pravo obdobje itd., med drugim zato, ker ni nujno, da obdobje nakupa pravic izraža tudi obdobje, ko je energija porabljena.

| (28) | Novozymes A/S je pripomnil, da v povezavi s proizvodnjo encimov proizvaja tudi električno energijo in toploto v industrijskih toplarnah-elektrarnah. Njegova proizvodnja se šteje za težki proces, kar pomeni, da je podjetje dolžno plačati davek med 3 in 25 DKK na tono CO2 porabljenega goriva. Vključeno je tudi v sistem EU ETS. Pripombe Novozymes so enake tistim, ki jih je podal Novo Nordisk. |
| --- | --- |

(28)

Novozymes A/S je pripomnil, da v povezavi s proizvodnjo encimov proizvaja tudi električno energijo in toploto v industrijskih toplarnah-elektrarnah. Njegova proizvodnja se šteje za težki proces, kar pomeni, da je podjetje dolžno plačati davek med 3 in 25 DKK na tono CO2 porabljenega goriva. Vključeno je tudi v sistem EU ETS. Pripombe Novozymes so enake tistim, ki jih je podal Novo Nordisk.

5.   PRIPOMBE DANSKE

| (29) | S sklicevanjem na sodbo Sodišča z dne 16. maja 2000 v zadevi C-83/98 P (Francija proti Ladbroke Racing Ltd in Komisiji
   (15)) danski organi trdijo, da v zadevnem primeru ni selektivne prednosti. Sodišče je v več zadevah ugotovilo (16), da če je shema splošnega gospodarsko-političnega ali socialno-političnega značaja in ne daje prednosti določenim dejavnostim ali poslovnim sektorjem, ne sodi v področje člena 87(1) Pogodbe ES. V sodbi Adria-Wien je oprostitev davka na energijo podjetjem za proizvodnjo blaga zagotovila ekonomsko prednost v primerjavi s podjetji iz storitvenega sektorja, kljub dejstvu, da so tudi podjetja iz storitvenega sektorja sorazmerno veliki porabniki energije. Danski organi trdijo, da zadevna shema ne daje prednosti določeni skupini podjetij, temveč vključuje davčno olajšavo za vsa podjetja v enakem pravnem in dejanskem položaju (17). Zato danski organi menijo, da predlagana shema ne sodi v področje člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(29)

S sklicevanjem na sodbo Sodišča z dne 16. maja 2000 v zadevi C-83/98 P (Francija proti Ladbroke Racing Ltd in Komisiji
   (15)) danski organi trdijo, da v zadevnem primeru ni selektivne prednosti. Sodišče je v več zadevah ugotovilo (16), da če je shema splošnega gospodarsko-političnega ali socialno-političnega značaja in ne daje prednosti določenim dejavnostim ali poslovnim sektorjem, ne sodi v področje člena 87(1) Pogodbe ES. V sodbi Adria-Wien je oprostitev davka na energijo podjetjem za proizvodnjo blaga zagotovila ekonomsko prednost v primerjavi s podjetji iz storitvenega sektorja, kljub dejstvu, da so tudi podjetja iz storitvenega sektorja sorazmerno veliki porabniki energije. Danski organi trdijo, da zadevna shema ne daje prednosti določeni skupini podjetij, temveč vključuje davčno olajšavo za vsa podjetja v enakem pravnem in dejanskem položaju (17). Zato danski organi menijo, da predlagana shema ne sodi v področje člena 87(1) Pogodbe ES.

| (30) | Poleg tega se sklicujejo na sklep Sodišča v zadevi Adria-Wien, da shema, ki z veliko verjetnostjo daje prednost prejemniku, vendar je upravičena z naravo ali strukturo sistema, ne izpolnjuje merila selektivnosti. V zadevnem primeru, po uvedbi sistema EU ETS, danski organi menijo, da davek nima več okoljske vrednosti. Ker namen davka ne more biti več izpolnjen ali je zmanjšan, je v logiki in naravi davčnega sistema, da zadevna podjetja oprosti davka. |
| --- | --- |

(30)

Poleg tega se sklicujejo na sklep Sodišča v zadevi Adria-Wien, da shema, ki z veliko verjetnostjo daje prednost prejemniku, vendar je upravičena z naravo ali strukturo sistema, ne izpolnjuje merila selektivnosti. V zadevnem primeru, po uvedbi sistema EU ETS, danski organi menijo, da davek nima več okoljske vrednosti. Ker namen davka ne more biti več izpolnjen ali je zmanjšan, je v logiki in naravi davčnega sistema, da zadevna podjetja oprosti davka.

| (31) | Tako dovoljenja sistema EU ETS kot davek na CO2 sta stroškovno učinkovita tržna instrumenta z namenom zmanjšanja emisij CO2 pri porabi energije. Oba instrumenta vodita do povečanja mejnih stroškov porabe energije, četudi so pravice dodeljene brezplačno. Pravice in davki se izražajo v višjih proizvodnih stroških. Skupne emisije CO2 so omejene na skupno število pravic. Če zato eno podjetje, na primer zaradi davkov, zmanjša svoje emisije, to omogoči drugim podjetjem, da svoje emisije povečajo. Zaradi dvojnih predpisov davek torej ni več stroškovno učinkovit usmerjevalni instrument. Nima nobenega dodatnega okoljskega učinka, ampak pomeni dodatno finančno breme za zadevna podjetja. Zato danski organi menijo, da je zadevna shema v naravi in logiki davčnega sistema. |
| --- | --- |

(31)

Tako dovoljenja sistema EU ETS kot davek na CO2 sta stroškovno učinkovita tržna instrumenta z namenom zmanjšanja emisij CO2 pri porabi energije. Oba instrumenta vodita do povečanja mejnih stroškov porabe energije, četudi so pravice dodeljene brezplačno. Pravice in davki se izražajo v višjih proizvodnih stroških. Skupne emisije CO2 so omejene na skupno število pravic. Če zato eno podjetje, na primer zaradi davkov, zmanjša svoje emisije, to omogoči drugim podjetjem, da svoje emisije povečajo. Zaradi dvojnih predpisov davek torej ni več stroškovno učinkovit usmerjevalni instrument. Nima nobenega dodatnega okoljskega učinka, ampak pomeni dodatno finančno breme za zadevna podjetja. Zato danski organi menijo, da je zadevna shema v naravi in logiki davčnega sistema.

| (32) | Prvič, danski organi izpostavljajo, da so EAG 2001 tako imenovani nezavezujoči pravni akti, ki vsebujejo merila za oceno državne pomoči s strani Komisije. V času priglasitve in odločitve Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES je EAG 2001 vsebovala ustrezne veljavne smernice. Teh smernic ni mogoče šteti za ustrezna merila pri oceni shem, kot je ta, saj so začele veljati več kot dve leti pred sprejetjem Direktive za trgovanje z emisijami in Direktive o obdavčitvi energije. Zato danski organi menijo, da je razlaga Komisije glede prostovoljnih sporazumov in obvez iz točke 51(1)(a) prestroga, še zlasti ker drugi odstavek te točke navaja, da določbe veljajo tudi v primerih, ko za davčno olajšavo v državi članici veljajo pogoji, ki imajo enak učinek kot sporazumi ali obveze iz prostovoljnih sporazumov. Danski organi menijo, da sistem EU ETS dosega enake učinke, kot bi bili doseženi s prostovoljnimi sporazumi ali davkom na CO2. |
| --- | --- |

(32)

Prvič, danski organi izpostavljajo, da so EAG 2001 tako imenovani nezavezujoči pravni akti, ki vsebujejo merila za oceno državne pomoči s strani Komisije. V času priglasitve in odločitve Komisije o sprožitvi formalnega postopka preiskave v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES je EAG 2001 vsebovala ustrezne veljavne smernice. Teh smernic ni mogoče šteti za ustrezna merila pri oceni shem, kot je ta, saj so začele veljati več kot dve leti pred sprejetjem Direktive za trgovanje z emisijami in Direktive o obdavčitvi energije. Zato danski organi menijo, da je razlaga Komisije glede prostovoljnih sporazumov in obvez iz točke 51(1)(a) prestroga, še zlasti ker drugi odstavek te točke navaja, da določbe veljajo tudi v primerih, ko za davčno olajšavo v državi članici veljajo pogoji, ki imajo enak učinek kot sporazumi ali obveze iz prostovoljnih sporazumov. Danski organi menijo, da sistem EU ETS dosega enake učinke, kot bi bili doseženi s prostovoljnimi sporazumi ali davkom na CO2.

| (33) | Če shema po mnenju Komisije ni združljiva z EAG 2001, danski organi menijo, da se lahko neposredno odobri na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES, saj so se razmere od sprejetja Direktive o obdavčitvi energije in sistema EU ETS bistveno spremenile, za zadevna podjetja pa zdaj veljajo dvojni predpisi. |
| --- | --- |

(33)

Če shema po mnenju Komisije ni združljiva z EAG 2001, danski organi menijo, da se lahko neposredno odobri na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES, saj so se razmere od sprejetja Direktive o obdavčitvi energije in sistema EU ETS bistveno spremenile, za zadevna podjetja pa zdaj veljajo dvojni predpisi.

| (34) | Danska se je sklicevala na delovni dokument Komisije (18), sestavljen v okviru sprejetja Direktive o obdavčitvi energije. V tem dokumentu je Komisija navedla, da oprostitev davka na CO2, odobrena podjetjem, za katera bi veljal sistem Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije, morda ne bo pomenila državne pomoči, saj bi lahko uvedba davka na CO2 in zgornjih mej emisij vodila do oblike dvojne obdavčitve, ki se ji je treba izogniti. Poleg tega se je Svet v svojem zapisniku (19) v zvezi z Direktivo na podlagi predloga Komisije zavezal, da bo podrobneje pregledal davčne ukrepe, ki bodo spremljali uvedbo sistema EU ETS, predvsem da se izogne primerom dvojne obdavčitve. |
| --- | --- |

(34)

Danska se je sklicevala na delovni dokument Komisije (18), sestavljen v okviru sprejetja Direktive o obdavčitvi energije. V tem dokumentu je Komisija navedla, da oprostitev davka na CO2, odobrena podjetjem, za katera bi veljal sistem Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije, morda ne bo pomenila državne pomoči, saj bi lahko uvedba davka na CO2 in zgornjih mej emisij vodila do oblike dvojne obdavčitve, ki se ji je treba izogniti. Poleg tega se je Svet v svojem zapisniku (19) v zvezi z Direktivo na podlagi predloga Komisije zavezal, da bo podrobneje pregledal davčne ukrepe, ki bodo spremljali uvedbo sistema EU ETS, predvsem da se izogne primerom dvojne obdavčitve.

| (35) | V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija pozvala danske organe, naj predložijo informacije, iz katerih je razvidno, da bo shema vodila do izpolnitve okoljskih ciljev ali povečane energijske zmogljivosti v približno enaki meri, kot če bi bile upoštevane najnižje stopnje Skupnosti. Danski organi trdijo, da so bile te informacije razvidne že iz njihove primerjave med cenami pravic in najnižjimi stopnjami Skupnosti. V času pripomb s strani Danske je bila cena pravic 13 EUR na tono CO2, najnižje stopnje Skupnosti pa so v EUR znašale 1,55 EUR na tono CO2 za premog in koks, 6,66 za plinsko olje in 2,64 za zemeljski plin. Cena pravice za CO2, ki znaša 13 EUR na tono CO2, torej ustvari precej večjo ekonomsko spodbudo za zmanjšanje emisij kot davek. V skladu z danskim državnim načrtom razdelitve pravic za obdobje 2005–2007 so danski industriji, ki se ureja s kvotami, dodeljene pravice na ravni, ki je 7,1 % nižja od ravni emisij CO2 v običajnih razmerah (vključno z davki in prostovoljnimi sporazumi) za enako obdobje. |
| --- | --- |

(35)

V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija pozvala danske organe, naj predložijo informacije, iz katerih je razvidno, da bo shema vodila do izpolnitve okoljskih ciljev ali povečane energijske zmogljivosti v približno enaki meri, kot če bi bile upoštevane najnižje stopnje Skupnosti. Danski organi trdijo, da so bile te informacije razvidne že iz njihove primerjave med cenami pravic in najnižjimi stopnjami Skupnosti. V času pripomb s strani Danske je bila cena pravic 13 EUR na tono CO2, najnižje stopnje Skupnosti pa so v EUR znašale 1,55 EUR na tono CO2 za premog in koks, 6,66 za plinsko olje in 2,64 za zemeljski plin. Cena pravice za CO2, ki znaša 13 EUR na tono CO2, torej ustvari precej večjo ekonomsko spodbudo za zmanjšanje emisij kot davek. V skladu z danskim državnim načrtom razdelitve pravic za obdobje 2005–2007 so danski industriji, ki se ureja s kvotami, dodeljene pravice na ravni, ki je 7,1 % nižja od ravni emisij CO2 v običajnih razmerah (vključno z davki in prostovoljnimi sporazumi) za enako obdobje.

6.   OCENA PREDLAGANEGA UKREPA

6.1   Obstoj državne pomoči

| (36) | Po členu 87(1) Pogodbe ES je državna pomoč ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(36)

Po členu 87(1) Pogodbe ES je državna pomoč ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki z dajanjem prednosti nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

| (37) | Predlagani ukrep prinaša izgubo prihodka države, zaradi česar ga Danska financira z državnimi sredstvi. Upravičenci so dejavni na trgih, na katerih sta konkurenca in trgovanje med državami članicami, zaradi česar bi lahko ukrep izkrivljal konkurenco in vplival na trgovanje med državami članicami. Da bi ugotovili, ali predlagani ukrep sodi v člen 87(1), se je treba vprašati, ali upravičencem zagotavlja selektivno ekonomsko prednost. |
| --- | --- |

(37)

Predlagani ukrep prinaša izgubo prihodka države, zaradi česar ga Danska financira z državnimi sredstvi. Upravičenci so dejavni na trgih, na katerih sta konkurenca in trgovanje med državami članicami, zaradi česar bi lahko ukrep izkrivljal konkurenco in vplival na trgovanje med državami članicami. Da bi ugotovili, ali predlagani ukrep sodi v člen 87(1), se je treba vprašati, ali upravičencem zagotavlja selektivno ekonomsko prednost.

| (38) | Danski organi trdijo, da predlagana davčna olajšava upravičencem ne zagotavlja selektivne prednosti, saj pokriva vsa podjetja, ki so v enakem dejanskem in pravnem položaju, torej tista, za katera veljajo dvojni predpisi. Vendar če bi predvidevali, da gre za primer selektivne prednosti, danski organi menijo, da to opravičujeta narava in struktura sistema. To je zato, ker imata davek na CO2 in sistem EU ETS enak cilj, tj. zmanjšanje emisij CO2. Od uvedbe sistema EU ETS davek na CO2 nima več nobene okoljske vrednosti. Za podjetja, vključena v sistem EU ETS, davek na CO2 ni učinkovit instrument za celostno zmanjšanje emisij CO2, ampak le dodatna gospodarska obremenitev. |
| --- | --- |

(38)

Danski organi trdijo, da predlagana davčna olajšava upravičencem ne zagotavlja selektivne prednosti, saj pokriva vsa podjetja, ki so v enakem dejanskem in pravnem položaju, torej tista, za katera veljajo dvojni predpisi. Vendar če bi predvidevali, da gre za primer selektivne prednosti, danski organi menijo, da to opravičujeta narava in struktura sistema. To je zato, ker imata davek na CO2 in sistem EU ETS enak cilj, tj. zmanjšanje emisij CO2. Od uvedbe sistema EU ETS davek na CO2 nima več nobene okoljske vrednosti. Za podjetja, vključena v sistem EU ETS, davek na CO2 ni učinkovit instrument za celostno zmanjšanje emisij CO2, ampak le dodatna gospodarska obremenitev.

| (39) | Komisija navaja, da je bilo v sodbi Adria-Wien
   (20) ugotovljeno, da je „treba zgolj ugotoviti, ali državni ukrep v okviru določene pravne ureditve daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 92(1) Pogodbe v primerjavi z drugimi podjetji, ki so glede na cilj zadevnega ukrepa v primerljivem dejanskem in pravnem položaju“. Obstaja novejša sodna praksa (21) o razlagi prednosti in selektivnosti. Gibraltarska sodba je ponudila standardno analizo državne pomoči za davčne primere (22). Sodišče prve stopnje je menilo, da bi morala takšna analiza vsebovati: (1) identifikacijo referenčnega sistema, (2) določitev odstopanja od tega referenčnega sistema in (3) možnost utemeljitve odstopanja zaradi narave ali strukture sistema. |
| --- | --- |

(39)

Komisija navaja, da je bilo v sodbi Adria-Wien
   (20) ugotovljeno, da je „treba zgolj ugotoviti, ali državni ukrep v okviru določene pravne ureditve daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 92(1) Pogodbe v primerjavi z drugimi podjetji, ki so glede na cilj zadevnega ukrepa v primerljivem dejanskem in pravnem položaju“. Obstaja novejša sodna praksa (21) o razlagi prednosti in selektivnosti. Gibraltarska sodba je ponudila standardno analizo državne pomoči za davčne primere (22). Sodišče prve stopnje je menilo, da bi morala takšna analiza vsebovati: (1) identifikacijo referenčnega sistema, (2) določitev odstopanja od tega referenčnega sistema in (3) možnost utemeljitve odstopanja zaradi narave ali strukture sistema.

| (40) | Glede opredelitve selektivne prednosti mora Komisija torej najprej določiti referenčni sistem. V zadevnem primeru Komisija meni, da je v skladu s standardno analizo referenčni sistem obstoječi splošni sistem obdavčitve energije (vključno z vsemi davki, zaračunanimi za porabo vsakega energetskega proizvoda, na primer davkom na CO2 in davkom na elektriko). To je skladno s členom 4(2) Direktive o obdavčitvi energije, na podlagi katere se lahko vsi posredni davki na enak energetski proizvod seštejejo za namene izpolnitve najnižjih ravni obdavčitev Skupnosti. Poleg tega je Danska leta 2004 prikazala oba davka skupaj kot del nacionalnega sistema obdavčitve energije, da bi dokazala skladnost z Direktivo o obdavčitvi energije in za namene državne pomoči upravičila oprostitev obdavčitve davka na elektriko (23). Z oprostitvijo upravičencev finančnih bremen, ki bi bila sicer del njihovih proizvodnih stroškov, shema očitno daje prednost upravičencem v primerjavi s podjetji, za katera ne velja oprostitev, in tako odstopa od referenčnega sistema. Danski organi trdijo, da bi analiza o selektivni prednosti morala upoštevati, da so upravičenci obremenjeni zaradi sistema EU ETS. Komisija ugotavlja, da ima sistem obdavčitve energije le delno enak cilj kot sistem EU ETS. Medtem ko se sistem EU ETS osredotoča samo na znižanje emisij CO2, ima sistem obdavčitve energije tudi druge cilje, kot sta na primer spodbujanje energijske učinkovitosti in pobiranje prihodka za državo. Poleg tega so v delovanju sistema obdavčitve in sistema pravic bistvene razlike (sistem EU ETS na primer ne izraža vedno dejanskih stroškov, ki bi jih moral upravičenec plačati za vsako porabljeno enoto energije). V teh okoliščinah se Komisija ne strinja s stališčem Danske, da bi bilo treba davek na CO2 skupaj s sistemom EU ETS obravnavati kot referenčni sistem. |
| --- | --- |

(40)

Glede opredelitve selektivne prednosti mora Komisija torej najprej določiti referenčni sistem. V zadevnem primeru Komisija meni, da je v skladu s standardno analizo referenčni sistem obstoječi splošni sistem obdavčitve energije (vključno z vsemi davki, zaračunanimi za porabo vsakega energetskega proizvoda, na primer davkom na CO2 in davkom na elektriko). To je skladno s členom 4(2) Direktive o obdavčitvi energije, na podlagi katere se lahko vsi posredni davki na enak energetski proizvod seštejejo za namene izpolnitve najnižjih ravni obdavčitev Skupnosti. Poleg tega je Danska leta 2004 prikazala oba davka skupaj kot del nacionalnega sistema obdavčitve energije, da bi dokazala skladnost z Direktivo o obdavčitvi energije in za namene državne pomoči upravičila oprostitev obdavčitve davka na elektriko (23). Z oprostitvijo upravičencev finančnih bremen, ki bi bila sicer del njihovih proizvodnih stroškov, shema očitno daje prednost upravičencem v primerjavi s podjetji, za katera ne velja oprostitev, in tako odstopa od referenčnega sistema. Danski organi trdijo, da bi analiza o selektivni prednosti morala upoštevati, da so upravičenci obremenjeni zaradi sistema EU ETS. Komisija ugotavlja, da ima sistem obdavčitve energije le delno enak cilj kot sistem EU ETS. Medtem ko se sistem EU ETS osredotoča samo na znižanje emisij CO2, ima sistem obdavčitve energije tudi druge cilje, kot sta na primer spodbujanje energijske učinkovitosti in pobiranje prihodka za državo. Poleg tega so v delovanju sistema obdavčitve in sistema pravic bistvene razlike (sistem EU ETS na primer ne izraža vedno dejanskih stroškov, ki bi jih moral upravičenec plačati za vsako porabljeno enoto energije). V teh okoliščinah se Komisija ne strinja s stališčem Danske, da bi bilo treba davek na CO2 skupaj s sistemom EU ETS obravnavati kot referenčni sistem.

| (41) | V sodbi NOx je Sodišče prve stopnje ugotovilo, da ni bilo selektivnosti, saj je bila prednost (dodelitev brezplačnih pravic za emisije) zagotovljena samo podjetjem, ki so imela obveznosti v okviru iste shema, in zato ni bilo mogoče šteti, da so v enakem pravnem in dejanskem položaju kot podjetja, ki niso bila v shemi (24). Komisija meni, da je položaj v zadevi NOx drugačen kot v zadevnem primeru. V zadevi NOx je bila prednost (tj. brezplačne pravice za trgovanje z NOx) dodeljena upravičencem, ki so spadali pod zgornje meje istega sistema. V zadevnem primeru pa je predlagana oprostitev davka na CO2, ki ga plačujejo vsi porabniki energije. Razlog za oprostitev bi bil, da upravičenci sodijo v drug (nedavčni) sistem. Stališče Komisije je, da je ta primer bolj podoben zgoraj omenjeni sodbi Adria-Wien, v kateri je Sodišče razsodilo, da je dejansko obstaja selektivna prednost, saj je oprostitev davka na energijo dajala prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v primerjavi z ostalimi podjetji, ki so bila glede na cilj zadevnega ukrepa v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. |
| --- | --- |

(41)

V sodbi NOx je Sodišče prve stopnje ugotovilo, da ni bilo selektivnosti, saj je bila prednost (dodelitev brezplačnih pravic za emisije) zagotovljena samo podjetjem, ki so imela obveznosti v okviru iste shema, in zato ni bilo mogoče šteti, da so v enakem pravnem in dejanskem položaju kot podjetja, ki niso bila v shemi (24). Komisija meni, da je položaj v zadevi NOx drugačen kot v zadevnem primeru. V zadevi NOx je bila prednost (tj. brezplačne pravice za trgovanje z NOx) dodeljena upravičencem, ki so spadali pod zgornje meje istega sistema. V zadevnem primeru pa je predlagana oprostitev davka na CO2, ki ga plačujejo vsi porabniki energije. Razlog za oprostitev bi bil, da upravičenci sodijo v drug (nedavčni) sistem. Stališče Komisije je, da je ta primer bolj podoben zgoraj omenjeni sodbi Adria-Wien, v kateri je Sodišče razsodilo, da je dejansko obstaja selektivna prednost, saj je oprostitev davka na energijo dajala prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v primerjavi z ostalimi podjetji, ki so bila glede na cilj zadevnega ukrepa v primerljivem pravnem in dejanskem položaju.

| (42) | V skladu z obvestilom Komisije o uporabi pravil državnih pomoči za ukrepe, povezane z neposredno obdavčitvijo podjetij (25), se davčni ukrepi povsem tehnične narave (kot je preprečevanje dvojne obdavčitve) načeloma štejejo za splošne ukrepe (26). Kot že navedeno, obstajajo med davkom in sistemom EU ETS pomembne razlike. Slednjega torej v smislu obvestila ni mogoče šteti za obdavčitev. |
| --- | --- |

(42)

V skladu z obvestilom Komisije o uporabi pravil državnih pomoči za ukrepe, povezane z neposredno obdavčitvijo podjetij (25), se davčni ukrepi povsem tehnične narave (kot je preprečevanje dvojne obdavčitve) načeloma štejejo za splošne ukrepe (26). Kot že navedeno, obstajajo med davkom in sistemom EU ETS pomembne razlike. Slednjega torej v smislu obvestila ni mogoče šteti za obdavčitev.

| (43) | Zato Komisija meni, da davčna oprostitev kot taka zagotavlja selektivne prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(43)

Zato Komisija meni, da davčna oprostitev kot taka zagotavlja selektivne prednosti v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (44) | Glede logike sistema Komisija ponovno ugotavlja, da ima sistem obdavčitve energije le delno enak cilj kot sistem EU ETS. V tem primeru je referenčni sistem sistem obdavčitve energije. Logika tega sistema je, da se obdavči vsak porabljen energetski proizvod in predlagana oprostitev davka ni v skladu s to logiko. V zvezi s tem Danska trdi, da dvojni predpisi povečajo mejne stroške podjetja, ne da bi zmanjšali skupne emisije CO2. Po mnenju Komisije je ta argument pomemben samo glede skladnosti morebitne državne pomoči, zlasti v povezavi s sorazmernostjo državne pomoči. To je zato, ker učinki sistema EU ETS niso del referenčnega sistema za opredelitev državne pomoči. Četudi bi Komisija vključila sistem EU ETS v referenčni sistem, predlagana oprostitev davka na CO2 ne bi zajela vseh dejavnosti, pri katerih nastajajo emisije, in ustreznih obveznosti za predajo pravic v skladu s sistemom EU ETS (27). To bi odstopalo od splošne logike, na katero se sklicuje Danska, olajšava pa tako ne bi bila v celoti skladna z logiko sistema. |
| --- | --- |

(44)

Glede logike sistema Komisija ponovno ugotavlja, da ima sistem obdavčitve energije le delno enak cilj kot sistem EU ETS. V tem primeru je referenčni sistem sistem obdavčitve energije. Logika tega sistema je, da se obdavči vsak porabljen energetski proizvod in predlagana oprostitev davka ni v skladu s to logiko. V zvezi s tem Danska trdi, da dvojni predpisi povečajo mejne stroške podjetja, ne da bi zmanjšali skupne emisije CO2. Po mnenju Komisije je ta argument pomemben samo glede skladnosti morebitne državne pomoči, zlasti v povezavi s sorazmernostjo državne pomoči. To je zato, ker učinki sistema EU ETS niso del referenčnega sistema za opredelitev državne pomoči. Četudi bi Komisija vključila sistem EU ETS v referenčni sistem, predlagana oprostitev davka na CO2 ne bi zajela vseh dejavnosti, pri katerih nastajajo emisije, in ustreznih obveznosti za predajo pravic v skladu s sistemom EU ETS (27). To bi odstopalo od splošne logike, na katero se sklicuje Danska, olajšava pa tako ne bi bila v celoti skladna z logiko sistema.

| (45) | Komisija zato meni, da narava in struktura davčnega sistema nista upravičila selektivnost predlaganega ukrepa. |
| --- | --- |

(45)

Komisija zato meni, da narava in struktura davčnega sistema nista upravičila selektivnost predlaganega ukrepa.

| (46) | Opredelitev priglašenega ukrepa kot državno pomoč je v skladu z ustaljeno prakso Komisije, po kateri oprostitve ali zmanjšanje okoljskih dajatev sodijo med državno pomoč. Komisija je za državno pomoč štela zlasti sheme, v katerih so bile uvedene oprostitve davka na CO2 za podjetja, ki sodijo v sistem EU ETS (28). |
| --- | --- |

(46)

Opredelitev priglašenega ukrepa kot državno pomoč je v skladu z ustaljeno prakso Komisije, po kateri oprostitve ali zmanjšanje okoljskih dajatev sodijo med državno pomoč. Komisija je za državno pomoč štela zlasti sheme, v katerih so bile uvedene oprostitve davka na CO2 za podjetja, ki sodijo v sistem EU ETS (28).

| (47) | Komisija zato zaključuje, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(47)

Komisija zato zaključuje, da priglašeni ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

6.2   Združljivost s členom 87(3)(c) Pogodbe ES

| (48) | Od sprejetja odločitve za sprožitev formalnega postopka so bile sprejete nove smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (EAG 2008) (3). V skladu s točko 204 EAG 2008 bo Komisija uporabila nove smernice za vse priglašene ukrepe pomoči, v zvezi s katerimi se mora odločati, četudi so bile sheme priglašene pred njihovo objavo. Vendar pa točka 68 EAG 2008 navaja, da v času priprave smernic Komisija še ni imela dovolj izkušenj glede ocenjevanja združljivosti zmanjšanja okoljskih davkov v primerih, ko zadevna podjetja sodelujejo v shemah trgovanja s pravicami, zato je bilo v času sprejetja EAG 2008 prezgodaj za določitev splošnih smernic v zvezi s tem. Ocenjevanje takih primerov bo torej potekalo v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. Pri ocenjevanju okoljskih primerov, ki ne sodijo v EAG, Komisija običajno upošteva merila, določena v smernicah. V tem primeru obstajajo merila za ocenjevanje zmanjšanja in oprostitve davkov na energijo, zaradi česar bi bilo nedosledno, če se ne bi vsaj upoštevala, zlasti pri ocenjevanju, ali je pomoč potrebna in sorazmerna. |
| --- | --- |

(48)

Od sprejetja odločitve za sprožitev formalnega postopka so bile sprejete nove smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (EAG 2008) (3). V skladu s točko 204 EAG 2008 bo Komisija uporabila nove smernice za vse priglašene ukrepe pomoči, v zvezi s katerimi se mora odločati, četudi so bile sheme priglašene pred njihovo objavo. Vendar pa točka 68 EAG 2008 navaja, da v času priprave smernic Komisija še ni imela dovolj izkušenj glede ocenjevanja združljivosti zmanjšanja okoljskih davkov v primerih, ko zadevna podjetja sodelujejo v shemah trgovanja s pravicami, zato je bilo v času sprejetja EAG 2008 prezgodaj za določitev splošnih smernic v zvezi s tem. Ocenjevanje takih primerov bo torej potekalo v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. Pri ocenjevanju okoljskih primerov, ki ne sodijo v EAG, Komisija običajno upošteva merila, določena v smernicah. V tem primeru obstajajo merila za ocenjevanje zmanjšanja in oprostitve davkov na energijo, zaradi česar bi bilo nedosledno, če se ne bi vsaj upoštevala, zlasti pri ocenjevanju, ali je pomoč potrebna in sorazmerna.

| (49) | Prvič, Komisija mora pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči s Pogodbo ES upoštevati pozitiven učinek zadevnega ukrepa pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa (na primer višjo stopnjo varstva okolja) glede na morebitne negativne stranske učinke na trgovino in konkurenco. V tem primeru je težko ugotoviti, ali uvedba nove sheme zagotavlja okoljsko korist. Medtem ko so cilji sistema EU ETS in davka na CO2 doseči višjo stopnjo varstva okolja, je cilj oprostitve davka kot take razbremeniti podjetja davčne obremenitve. Učinek predlaganega ukrepa je torej, da upravičenci dobijo konkurenčno prednost, katere same po sebi ni mogoče šteti za cilj skupnega interesa. Vendar pa to ne izključuje neposredne okoljske koristi na podlagi dejstva, da zmanjšanje omogoča uvedbo ali ohranjanje davčnih stopenj, ki so višje od najnižjih stopenj Skupnosti za ostala podjetja (29). |
| --- | --- |

(49)

Prvič, Komisija mora pri ocenjevanju združljivosti državne pomoči s Pogodbo ES upoštevati pozitiven učinek zadevnega ukrepa pomoči pri doseganju cilja skupnega interesa (na primer višjo stopnjo varstva okolja) glede na morebitne negativne stranske učinke na trgovino in konkurenco. V tem primeru je težko ugotoviti, ali uvedba nove sheme zagotavlja okoljsko korist. Medtem ko so cilji sistema EU ETS in davka na CO2 doseči višjo stopnjo varstva okolja, je cilj oprostitve davka kot take razbremeniti podjetja davčne obremenitve. Učinek predlaganega ukrepa je torej, da upravičenci dobijo konkurenčno prednost, katere same po sebi ni mogoče šteti za cilj skupnega interesa. Vendar pa to ne izključuje neposredne okoljske koristi na podlagi dejstva, da zmanjšanje omogoča uvedbo ali ohranjanje davčnih stopenj, ki so višje od najnižjih stopenj Skupnosti za ostala podjetja (29).

| (50) | Drugič, točka 152 EAG 2008 navaja, da morajo biti za odobritev v skladu s členom 87 Pogodbe ES zmanjšanja in oprostitve usklajenih davkov združljivi z ustrezno zakonodajo Skupnosti. Zahteva v zvezi z direktivami o davkih je bila potrjena tudi v sodni praksi s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 27. septembra 2001 v zadevi T-184/97, BP Chemicals proti Komisiji
   (30). V takih primerih, ki se nanašajo na oprostitev davka na CO2, to pomeni predvsem upoštevanje Direktive o obdavčitvi energije. V skladu s to direktivo morajo davčne stopnje upoštevati določeno najnižjo raven Skupnosti za vsak energetski proizvod in električno energijo. Najnižje ravni so določene v Prilogi I Direktive. Kot že navedeno, so lahko v skladu s členom 4(2) Direktive o obdavčitvi energije najnižje ravni dosežene s seštevkom vseh obračunanih stroškov v zvezi s posrednimi davki (razen za DDV), izračunanimi neposredno ali posredno na količino energetskih proizvodov in električne energije v času porabe. V skladu s členom 17(4) iste direktive podjetja, ki imajo korist od stopnje obdavčitve, ki je nižja od najnižjih stopenj Skupnosti, sklenejo sporazume, sodelujejo v shemah trgovanja s pravicami ali sklenejo enakovreden sporazum, ki vodi do izpolnitve okoljskih ciljev v približno enaki meri, kot če bi upoštevali najnižje stopnje Skupnosti. V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija pozvala Dansko, naj predloži nadaljnje informacije, ki bi podprle njeno trditev, da ima sistem EU ETS približno enak učinek kot davek. Danska ni predložila dodatnih informacij s tem v zvezi. Glede na cene pravic v sistemu EU ETS v primerjavi z najnižjimi ravnmi Skupnosti ni mogoče izključiti, da so učinki sistema EU ETS približno enakovredni tistim, ki bi bili doseženi z davkom na CO2
   (31). |
| --- | --- |

(50)

Drugič, točka 152 EAG 2008 navaja, da morajo biti za odobritev v skladu s členom 87 Pogodbe ES zmanjšanja in oprostitve usklajenih davkov združljivi z ustrezno zakonodajo Skupnosti. Zahteva v zvezi z direktivami o davkih je bila potrjena tudi v sodni praksi s sodbo Sodišča prve stopnje z dne 27. septembra 2001 v zadevi T-184/97, BP Chemicals proti Komisiji
   (30). V takih primerih, ki se nanašajo na oprostitev davka na CO2, to pomeni predvsem upoštevanje Direktive o obdavčitvi energije. V skladu s to direktivo morajo davčne stopnje upoštevati določeno najnižjo raven Skupnosti za vsak energetski proizvod in električno energijo. Najnižje ravni so določene v Prilogi I Direktive. Kot že navedeno, so lahko v skladu s členom 4(2) Direktive o obdavčitvi energije najnižje ravni dosežene s seštevkom vseh obračunanih stroškov v zvezi s posrednimi davki (razen za DDV), izračunanimi neposredno ali posredno na količino energetskih proizvodov in električne energije v času porabe. V skladu s členom 17(4) iste direktive podjetja, ki imajo korist od stopnje obdavčitve, ki je nižja od najnižjih stopenj Skupnosti, sklenejo sporazume, sodelujejo v shemah trgovanja s pravicami ali sklenejo enakovreden sporazum, ki vodi do izpolnitve okoljskih ciljev v približno enaki meri, kot če bi upoštevali najnižje stopnje Skupnosti. V odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija pozvala Dansko, naj predloži nadaljnje informacije, ki bi podprle njeno trditev, da ima sistem EU ETS približno enak učinek kot davek. Danska ni predložila dodatnih informacij s tem v zvezi. Glede na cene pravic v sistemu EU ETS v primerjavi z najnižjimi ravnmi Skupnosti ni mogoče izključiti, da so učinki sistema EU ETS približno enakovredni tistim, ki bi bili doseženi z davkom na CO2
   (31).

| (51) | Danska se je sklicevala na Zeleno knjigo o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik (32), ki jo je Komisija predstavila kot izhodišče za revizijo Direktive o obdavčitvi energije (33). S tem v zvezi je treba opozoriti, da je Zelena knjiga dokument, ki odpira razpravo o možnostih politike pred pripravo predlogov, torej ni zavezujoči akt. Komisija v Zeleni knjigi priznava dejstvo, da imata sistem EU ETS in Direktiva o obdavčitvi energije vsaj do določene mere enake cilje, ter izjavlja, da se je treba izogniti prekrivanjem. Ta knjiga v zvezi z obdavčitvijo energije izpostavlja tudi vprašanje več ciljev pri obdavčitvi energije in predlaga delitev obdavčitve energije na dva dela, za CO2 in energijo. Logično je, da del za CO2 ne bi veljal za naprave v sistemu EU ETS. Glede na to, da so na Danskem podjetja v sistemu EU ETS že oproščena davka na energijo, ta v primeru, če bi bil predlagani ukrep sprejet, ne bi plačala nobenih davkov za energijo, porabljeno pri proizvodnih procesih. Zato Komisija meni, da ukrep, ki ga je predlagala Danska, ni v skladu z zamislimi iz navedene zelene knjige. |
| --- | --- |

(51)

Danska se je sklicevala na Zeleno knjigo o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik (32), ki jo je Komisija predstavila kot izhodišče za revizijo Direktive o obdavčitvi energije (33). S tem v zvezi je treba opozoriti, da je Zelena knjiga dokument, ki odpira razpravo o možnostih politike pred pripravo predlogov, torej ni zavezujoči akt. Komisija v Zeleni knjigi priznava dejstvo, da imata sistem EU ETS in Direktiva o obdavčitvi energije vsaj do določene mere enake cilje, ter izjavlja, da se je treba izogniti prekrivanjem. Ta knjiga v zvezi z obdavčitvijo energije izpostavlja tudi vprašanje več ciljev pri obdavčitvi energije in predlaga delitev obdavčitve energije na dva dela, za CO2 in energijo. Logično je, da del za CO2 ne bi veljal za naprave v sistemu EU ETS. Glede na to, da so na Danskem podjetja v sistemu EU ETS že oproščena davka na energijo, ta v primeru, če bi bil predlagani ukrep sprejet, ne bi plačala nobenih davkov za energijo, porabljeno pri proizvodnih procesih. Zato Komisija meni, da ukrep, ki ga je predlagala Danska, ni v skladu z zamislimi iz navedene zelene knjige.

| (52) | Skladno z ustrezno zakonodajo Skupnosti je načelo pravil glede državne pomoči o zmanjšanju in oprostitvi okoljskih dajatev sprejeti primere, v katerih je upoštevana davčna stopnja Skupnosti, in uporabiti strožji pristop v primerih, v katerih upravičenci ne dosegajo konkurenčnih pogojev, določenih z najnižjimi ravnmi. To pomeni, da so lahko davčne oprostitve v primerih, ko so upoštevane najnižje stopnje Skupnosti, odobrene brez nadaljnje analize, medtem ko se davčne oprostitve, ki ne upoštevajo teh najnižjih stopenj, štejejo za posebej izkrivljajoče, zato Komisija podrobno analizira nujnost in sorazmernost takšne pomoči. Pri tej analizi se Komisija zanaša na podatke, ki so jih posredovale države članice. |
| --- | --- |

(52)

Skladno z ustrezno zakonodajo Skupnosti je načelo pravil glede državne pomoči o zmanjšanju in oprostitvi okoljskih dajatev sprejeti primere, v katerih je upoštevana davčna stopnja Skupnosti, in uporabiti strožji pristop v primerih, v katerih upravičenci ne dosegajo konkurenčnih pogojev, določenih z najnižjimi ravnmi. To pomeni, da so lahko davčne oprostitve v primerih, ko so upoštevane najnižje stopnje Skupnosti, odobrene brez nadaljnje analize, medtem ko se davčne oprostitve, ki ne upoštevajo teh najnižjih stopenj, štejejo za posebej izkrivljajoče, zato Komisija podrobno analizira nujnost in sorazmernost takšne pomoči. Pri tej analizi se Komisija zanaša na podatke, ki so jih posredovale države članice.

| (53) | V zvezi z nujnostjo pomoči Komisija v skladu s točko 158 EAG 2008 oceni, ali (1) izbira upravičencev temelji na objektivnih in preglednih merilih, ali (2) je prišlo do bistvenega zvišanja proizvodnih stroškov in, če je, ali (3) je to zvišanje mogoče prenesti na potrošnike, ne da bi to vodilo do znatnega znižanja prodaje (to je mogoče dokazati z oceno cenovne prožnosti izdelka, izgubljene prodaje in/ali zmanjšanega dobička zadevnih podjetij ali sektorjev). |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z nujnostjo pomoči Komisija v skladu s točko 158 EAG 2008 oceni, ali (1) izbira upravičencev temelji na objektivnih in preglednih merilih, ali (2) je prišlo do bistvenega zvišanja proizvodnih stroškov in, če je, ali (3) je to zvišanje mogoče prenesti na potrošnike, ne da bi to vodilo do znatnega znižanja prodaje (to je mogoče dokazati z oceno cenovne prožnosti izdelka, izgubljene prodaje in/ali zmanjšanega dobička zadevnih podjetij ali sektorjev).

| (54) | V zadevnem primeru so upravičenci dejansko izbrani na podlagi objektivnih in preglednih meril, tj. sodelovanja v sistemu EU ETS. V zvezi z drugim merilom so, vsaj za zdaj, vsa zadevna podjetja energetsko intenzivna v smislu člena 17(1) Direktive o obdavčitvi energije, zato se lahko to merilo šteje za izpolnjeno. Podatki o zmanjšanju prometa in/ali deležev na trgu zadevnih upravičencev bi bili pomemben kazalec, da je ukrep potreben. Vendar Danska ni predložila teh informacij. Namesto tega je Danska predložila seznam vseh upravičencev s podatki o njihovih emisijah CO2 za leta 2005, 2006 in 2007. Nekateri so svoje emisije v obdobju treh let zmanjšali, ostali pa so jih v tem obdobju povečali. Največji upravičenci so v cementni industriji (kjer je osnova za davek približno 2,8 milijona ton emisij CO2 na leto), industriji sladkorja (0,2 milijona ton na leto) in rafinerijah nafte (0,1 milijona ton na leto). Danska tako ni dokazala, da je vzporedna uporaba dveh sistemov vodila do bistvenega zvišanja proizvodnih stroškov, ki ga ni mogoče prenesti na potrošnike brez znatnega znižanja prodaje. |
| --- | --- |

(54)

V zadevnem primeru so upravičenci dejansko izbrani na podlagi objektivnih in preglednih meril, tj. sodelovanja v sistemu EU ETS. V zvezi z drugim merilom so, vsaj za zdaj, vsa zadevna podjetja energetsko intenzivna v smislu člena 17(1) Direktive o obdavčitvi energije, zato se lahko to merilo šteje za izpolnjeno. Podatki o zmanjšanju prometa in/ali deležev na trgu zadevnih upravičencev bi bili pomemben kazalec, da je ukrep potreben. Vendar Danska ni predložila teh informacij. Namesto tega je Danska predložila seznam vseh upravičencev s podatki o njihovih emisijah CO2 za leta 2005, 2006 in 2007. Nekateri so svoje emisije v obdobju treh let zmanjšali, ostali pa so jih v tem obdobju povečali. Največji upravičenci so v cementni industriji (kjer je osnova za davek približno 2,8 milijona ton emisij CO2 na leto), industriji sladkorja (0,2 milijona ton na leto) in rafinerijah nafte (0,1 milijona ton na leto). Danska tako ni dokazala, da je vzporedna uporaba dveh sistemov vodila do bistvenega zvišanja proizvodnih stroškov, ki ga ni mogoče prenesti na potrošnike brez znatnega znižanja prodaje.

| (55) | Komisija zato ne more skleniti, da je predlagana shema potrebna. |
| --- | --- |

(55)

Komisija zato ne more skleniti, da je predlagana shema potrebna.

| (56) | Glede na vprašanje sorazmernosti mora vsak upravičenec v skladu s točko 159 EAG 2008 izpolniti eno od naslednjih meril: (1) plačati mora del nacionalnih davkov, ki je na splošno enakovreden okoljski učinkovitosti vsakega posameznega upravičenca v primerjavi z učinkovitostjo, povezano z najučinkovitejšo tehniko v EGP. Upravičenci imajo lahko največ koristi od zmanjšanja, ki ustreza zvišanju proizvodnih stroškov zaradi davka, z uporabo najučinkovitejše tehnike, in ki ga ni mogoče prenesti na potrošnike; (2) plačati mora vsaj 20 % nacionalnih davkov, razen če je lahko upravičena nižja stopnja, ali (3) lahko sklene sporazume z državo članico, s čimer se obveže, da bo dosegel okoljske cilje z enakim učinkom, kot bi bili doseženi v skladu s točko 1 ali 2 oziroma bi veljale najnižje stopnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(56)

Glede na vprašanje sorazmernosti mora vsak upravičenec v skladu s točko 159 EAG 2008 izpolniti eno od naslednjih meril: (1) plačati mora del nacionalnih davkov, ki je na splošno enakovreden okoljski učinkovitosti vsakega posameznega upravičenca v primerjavi z učinkovitostjo, povezano z najučinkovitejšo tehniko v EGP. Upravičenci imajo lahko največ koristi od zmanjšanja, ki ustreza zvišanju proizvodnih stroškov zaradi davka, z uporabo najučinkovitejše tehnike, in ki ga ni mogoče prenesti na potrošnike; (2) plačati mora vsaj 20 % nacionalnih davkov, razen če je lahko upravičena nižja stopnja, ali (3) lahko sklene sporazume z državo članico, s čimer se obveže, da bo dosegel okoljske cilje z enakim učinkom, kot bi bili doseženi v skladu s točko 1 ali 2 oziroma bi veljale najnižje stopnje Skupnosti.

| (57) | V zadevnem primeru so danski organi odgovorili, da nimajo podatkov o najučinkovitejši tehniki in da predlagani ukrep ne vključuje te zahteve. Drugo merilo ni izpolnjeno in plačevanje 20 % nacionalnega davka bi v njihovem primeru vodilo do veliko višje davčne stopnje, kot znašajo najnižje stopnje Skupnosti. Glede tretjega merila so nekateri upravičenci že sklenili prostovoljne sporazume, v skladu s katerimi lahko plačujejo stopnjo, ki je nižja od najnižjih stopenj Skupnosti. Namen tega ukrepa je, da bi takšne sporazume nadomestil sistem EU ETS. Sistem EU ETS je urejen neodvisno od predlaganega davčnega ukrepa, zato se od Danske ne zahteva dodatno prizadevanje v zameno za predlagano oprostitev davka. |
| --- | --- |

(57)

V zadevnem primeru so danski organi odgovorili, da nimajo podatkov o najučinkovitejši tehniki in da predlagani ukrep ne vključuje te zahteve. Drugo merilo ni izpolnjeno in plačevanje 20 % nacionalnega davka bi v njihovem primeru vodilo do veliko višje davčne stopnje, kot znašajo najnižje stopnje Skupnosti. Glede tretjega merila so nekateri upravičenci že sklenili prostovoljne sporazume, v skladu s katerimi lahko plačujejo stopnjo, ki je nižja od najnižjih stopenj Skupnosti. Namen tega ukrepa je, da bi takšne sporazume nadomestil sistem EU ETS. Sistem EU ETS je urejen neodvisno od predlaganega davčnega ukrepa, zato se od Danske ne zahteva dodatno prizadevanje v zameno za predlagano oprostitev davka.

| (58) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave pozvala Dansko, naj predloži informacije o mehanizmih, ki bi jih danski organi lahko predvideli za zagotovitev, da bodo oprostitve odobrene samo tistim posameznim podjetjem, ki imajo neto stroške zaradi sodelovanja v sistemu EU ETS, in bodo pokrivale samo te neto stroške. Te informacije bi lahko pokazale, ali je pomoč sorazmerna, čeprav bi lahko okoljsko logiko takšnega pristopa postavili pod vprašaj, saj bi imela prednost tista podjetja, ki so morala kupiti pravice za emisije, ker niso zmanjšala onesnaževanja. V vsakem primeru danski organi niso niti dokazali niti zagotovili, da bi bile oprostitve omejene na podjetja, ki so plačala za pravice do emisij (34). |
| --- | --- |

(58)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave pozvala Dansko, naj predloži informacije o mehanizmih, ki bi jih danski organi lahko predvideli za zagotovitev, da bodo oprostitve odobrene samo tistim posameznim podjetjem, ki imajo neto stroške zaradi sodelovanja v sistemu EU ETS, in bodo pokrivale samo te neto stroške. Te informacije bi lahko pokazale, ali je pomoč sorazmerna, čeprav bi lahko okoljsko logiko takšnega pristopa postavili pod vprašaj, saj bi imela prednost tista podjetja, ki so morala kupiti pravice za emisije, ker niso zmanjšala onesnaževanja. V vsakem primeru danski organi niso niti dokazali niti zagotovili, da bi bile oprostitve omejene na podjetja, ki so plačala za pravice do emisij (34).

| (59) | Posledično danski organi niso dokazali, da je predlagana pomoč sorazmerna. |
| --- | --- |

(59)

Posledično danski organi niso dokazali, da je predlagana pomoč sorazmerna.

| (60) | Glede izkrivljanja konkurence podjetja na Danskem, ki ne sodijo v sistem EU ETS, kot tudi podjetja v drugih državah članicah upoštevajo konkurenčne pogoje, ki so določeni z najnižjimi stopnjami Skupnosti, ali pa izpolnjujejo pravila, ki jih določa EAG 2008. Zato bi predlagani ukrep povečal konkurenčnost podjetij v sistemu EU ETS, ki delujejo na Danskem, in bi tako po nepotrebnem izkrivljal konkurenco s podjetji v drugih državah članicah. |
| --- | --- |

(60)

Glede izkrivljanja konkurence podjetja na Danskem, ki ne sodijo v sistem EU ETS, kot tudi podjetja v drugih državah članicah upoštevajo konkurenčne pogoje, ki so določeni z najnižjimi stopnjami Skupnosti, ali pa izpolnjujejo pravila, ki jih določa EAG 2008. Zato bi predlagani ukrep povečal konkurenčnost podjetij v sistemu EU ETS, ki delujejo na Danskem, in bi tako po nepotrebnem izkrivljal konkurenco s podjetji v drugih državah članicah.

| (61) | V teh okoliščinah Komisija meni, da na podlagi EAG 2008 zadevnega ukrepa ni mogoče šteti za združljivega s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(61)

V teh okoliščinah Komisija meni, da na podlagi EAG 2008 zadevnega ukrepa ni mogoče šteti za združljivega s členom 87(3)(c) Pogodbe ES.

| (62) | Po sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija prejela pripombe tretjih strank, ki se nanašajo na dejstvo, da so zneski oprostitev ali zmanjšanj v večini primerov pod vrednostmi, določenimi v Uredbi Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis
   (35) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o pomoči de minimis). Če bi se danski organi zavezali k zagotavljanju, da se bodo pravila de minimis upoštevala v vseh primerih, bi se za ukrep državne pomoči štelo, da ne izpolnjuje meril iz člena 87(1) in bi lahko bil izveden brez priglasitve Komisiji. |
| --- | --- |

(62)

Po sprožitvi formalnega postopka preiskave je Komisija prejela pripombe tretjih strank, ki se nanašajo na dejstvo, da so zneski oprostitev ali zmanjšanj v večini primerov pod vrednostmi, določenimi v Uredbi Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis
   (35) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o pomoči de minimis). Če bi se danski organi zavezali k zagotavljanju, da se bodo pravila de minimis upoštevala v vseh primerih, bi se za ukrep državne pomoči štelo, da ne izpolnjuje meril iz člena 87(1) in bi lahko bil izveden brez priglasitve Komisiji.

| (63) | Kot je Komisija poudarila v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, bi predlagano shemo lahko razglasili za združljivo s skupnim trgom, če bi bile upoštevane usklajene najnižje ravni iz Direktive o obdavčitvi energije. Prav tako bi bili iz iste odločitve umaknjeni pomisleki Komisije glede načela onesnaževalec plača, če bi upravičenci plačevali najnižje stopnje Skupnosti. Zmanjšanja davka na energijo do najnižjih stopenj Skupnosti so zajeta v členu 25 Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah (36)), zato jih ni treba priglasiti Komisiji. |
| --- | --- |

(63)

Kot je Komisija poudarila v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, bi predlagano shemo lahko razglasili za združljivo s skupnim trgom, če bi bile upoštevane usklajene najnižje ravni iz Direktive o obdavčitvi energije. Prav tako bi bili iz iste odločitve umaknjeni pomisleki Komisije glede načela onesnaževalec plača, če bi upravičenci plačevali najnižje stopnje Skupnosti. Zmanjšanja davka na energijo do najnižjih stopenj Skupnosti so zajeta v členu 25 Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah (36)), zato jih ni treba priglasiti Komisiji.

| (64) | Člen 7(4) Uredbe Komisije št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (37) navaja, da lahko Komisija zaključi formalni postopek preiskave s pozitivno odločbo s pogoji, pod katerimi se pomoč lahko šteje za združljivo s skupnim trgom. Združljivost s takšnimi pogoji bo skrbno spremljana. |
| --- | --- |

(64)

Člen 7(4) Uredbe Komisije št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (37) navaja, da lahko Komisija zaključi formalni postopek preiskave s pozitivno odločbo s pogoji, pod katerimi se pomoč lahko šteje za združljivo s skupnim trgom. Združljivost s takšnimi pogoji bo skrbno spremljana.

| (65) | Komisija v zadevnem primeru meni, da se pomoč lahko odobri, če upravičenci plačajo vsaj najnižje davčne stopnje Skupnosti, ki veljajo za vsak energetski vir, bodisi v obliki davka na CO2 ali drugega davka na energijo. Vendar pa Komisija ugotavlja, da je v primeru, če oprostitev davka pade pod davčne stopnje Skupnosti, pomoč nezdružljiva s Pogodbo ES in je ni mogoče uveljaviti. |
| --- | --- |

(65)

Komisija v zadevnem primeru meni, da se pomoč lahko odobri, če upravičenci plačajo vsaj najnižje davčne stopnje Skupnosti, ki veljajo za vsak energetski vir, bodisi v obliki davka na CO2 ali drugega davka na energijo. Vendar pa Komisija ugotavlja, da je v primeru, če oprostitev davka pade pod davčne stopnje Skupnosti, pomoč nezdružljiva s Pogodbo ES in je ni mogoče uveljaviti.

| (66) | Pod navedenimi pogoji je poleg tega jasno, da bi priglašena shema upoštevala Direktivo o obdavčitvi energije, zlasti člen 17(1)(a). Vsi upravičenci so energetsko intenzivni v smislu te določbe in upoštevane so najnižje stopnje obdavčitve, določene v Direktivi. |
| --- | --- |

(66)

Pod navedenimi pogoji je poleg tega jasno, da bi priglašena shema upoštevala Direktivo o obdavčitvi energije, zlasti člen 17(1)(a). Vsi upravičenci so energetsko intenzivni v smislu te določbe in upoštevane so najnižje stopnje obdavčitve, določene v Direktivi.

7.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (67) | Komisija ugotavlja, da predlagana shema „Sprememba davka na CO2 pri porabi goriva v industriji, ki se ureja s kvotami“ pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(67)

Komisija ugotavlja, da predlagana shema „Sprememba davka na CO2 pri porabi goriva v industriji, ki se ureja s kvotami“ pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (68) | Pod pogojem, da vsi upravičenci še vedno plačujejo davek na vsak energetski vir, ki upošteva najnižje davčne stopnje Skupnosti, je pomoč razglašena za združljivo s členom 87(3)(c) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(68)

Pod pogojem, da vsi upravičenci še vedno plačujejo davek na vsak energetski vir, ki upošteva najnižje davčne stopnje Skupnosti, je pomoč razglašena za združljivo s členom 87(3)(c) Pogodbe ES.

| (69) | Del predlagane sheme, ki vodi do davčne stopnje, nižje od najnižjih usklajenih stopenj, ni združljiv s Pogodbo ES – |
| --- | --- |

(69)

Del predlagane sheme, ki vodi do davčne stopnje, nižje od najnižjih usklajenih stopenj, ni združljiv s Pogodbo ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ker predlagana danska shema (Zakon št. 464 z dne 9. junija 2004) ne sodi v področje Uredbe (ES) št. 1998/2006, pomeni državno pomoč, ki je združljiva s skupnim trgom samo pod pogojem, da zadevni upravičenci plačajo davek na svojo porabo energije, ki ustreza vsaj najnižjim stopnjam obdavčitve Skupnosti, določenim v Prilogi I Direktive 2003/96/ES.

Če Danska želi izvajati ukrep pomoči, ga je treba ustrezno spremeniti.

Člen 2

Danska v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s to odločbo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 17. junija 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica komisije

---

(1)  UL C 274, 10.11.2006, str. 25.

1

(2)  Glej sprotno opombo 1.

2

(3)  UL C 82, 1.4.2008, str. 1.

3

(4)  Davčna stopnja za električno energijo temelji na deležu ogljika v premogu, saj je večina elektrarn na Danskem na premog.

4

(5)  Zadeva v zvezi z državno pomočjo NN 75/2004, UL C 275, 8.11.2005, str. 4.

5

(6)  Takšen „težki proces“ je opredeljen kot proizvodni proces, pri katerem davek na CO2, ki znaša 50 DKK/tono CO2, predstavlja več kot 3 % dodane vrednosti v podjetju in več kot 1 % vrednosti proizvodnje. Izpolnjeni morata biti obe merili.

6

2

2

(7)  Zadeva v zvezi z državno pomočjo N 317/A/2004, UL C 226, 15.9.2005, str. 6.

7

(8)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51.

8

(9)  Zadeva v zvezi z državno pomočjo N 540/2002, UL C 78, 1.4.2003, str. 3.

9

(10)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

10

(11)  Vendar bodo lahko morebitna preostala dovoljenja iz rezerve za nove udeležence in dovoljenja, ki bodo ostala zaradi prenehanja obratovanja naprav, ponujena na dražbah.

11

(12)  V to kategorijo Danska vključuje podjetja, pri katerih znašajo davki na nacionalni ravni najmanj 0,5 % dodane vrednosti, in industrijo, opredeljeno kot „težki proces“ v skladu z danskim zakonom o CO2 (glej sprotno opombo 4).

12

2

(13)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

13

(14)  Zadeva v zvezi z državno pomočjo C 46/2006, UL C 55, 28.2.2008, str. 27.

14

(15)  Recueil, str. II-3271, pri čemer je bila potrjena sodba Sodišča prve stopnje z dne 27. januarja 1998 v zadevi T-67/94, Recueil 1998, str. II-1.

15

(16)  Glej na primer sodbi Sodišča z dne 17. junija 1999 v zadevi C-75/97 (Belgija proti Komisiji), Recueil 1999, str. I-3671, in dne 8. novembra 2001 v zadevi C-143/99 (Adria-Wien Pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH proti Finanzlandesdirektion für Kärnten), Recueil 2001, str. I-8365.

16

Belgija proti Komisiji

Adria-Wien Pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH proti Finanzlandesdirektion für Kärnten

(17)  V zvezi s tem se Danska sklicuje na sodbo Sodišča z dne 29. aprila 2004 v zadevi C-308/01 (GIL Insurance in drugi), Recueil, str. I-4777, zlasti točko 68.

17

GIL Insurance in drugi

(18)  Delovni dokument osebja Komisije z dne 24. oktobra 2002 (SEC(2002) 1142).

18

(19)  Zapisnik Sveta z dne 3. aprila 2003, 8084/03 ADD 1, FISC 59.

19

(20)  Glej sprotno opombo 16.

20

(21)  Sodba sodišča prve stopnje z dne 10. aprila 2008 v zadevi T-233/2004 (Nizozemska proti Komisiji („sodba NOx“)), Recueil 2008, str. II-591, sodba z dne 22. decembra 2008 v zadevi C-487/2006 P (British Aggregates Association proti Komisiji), številka Recueil ni na voljo, in sodba z dne 18. decembra 2008 v združenih primerih T-211/04 in T-215/04 (Gibraltar proti Komisiji („Gibraltarska sodba“)), številka Recueil ni na voljo.

21

Nizozemska proti Komisiji

sodba NOx

British Aggregates Association proti Komisiji

Gibraltar proti Komisiji

(22)  Komisija se je pritožila na Gibraltarsko sodbo, vendar pritožba ne vpliva na dejstvo, da mora analiza običajno vključevati navedene tri točke.

22

(23)  Glej sprotno opombo 5.

23

(24)  Treba je opozoriti, da se je Komisija pritožila na sodbo NOx zaradi svojih ugotovitev o selektivnosti.

24

(25)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

25

(26)  Glej točko 13, prva alinea obvestila Komisije o uporabi pravil državnih pomoči za ukrepe, povezane z neposredno obdavčitvijo podjetij (UL C 384, 10.12.1998, str. 3).

26

(27)  Proizvodnja toplote in električne energije je na primer zajeta v sistemu EU ETS, ne pa tudi v oprostitvi davka.

27

(28)  Na primer združeni zadevi državne pomoči C44/2004 in C47/2004 (UL C 268, 27.9.2006, str. 19 (Slovenija)) in zadeva N 22/2008 (UL C 184, 22.7.2008, str. 5 (Švedska)).

28

(29)  Glej točko 57 EAG 2008.

29

(30)  Recueil, str. II-3145.

30

(31)  Glede na analizo v nadaljevanju (uvodna izjava 52 in naslednje) se lahko vprašanje, ali je člen 17(4) Direktive o obdavčitvi energije razširjen na shemo trgovanja s pravicami v sistemu EU ETS oziroma ali morajo za namene te določbe zadevni upravljavci sodelovati v shemah, ki so ločene od tega in niso obvezne po predpisih Skupnosti, pusti odprto.

31

(32)  Zelena knjiga o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik (COM(2007) 140 konč. (SEC(2007) 388)).

32

(33)  Revizija Direktive o obdavčitvi energije je del zakonodajnega in delovnega programa Komisije.

33

(34)  Glede na pripombe tretjih strank (dveh danskih podjetij) bi takšen pristop povzročil resne težave pri razporeditvi v pravo obdobje itd., med drugim zato, ker ni nujno, da obdobje nakupa pravic izraža tudi obdobje, ko je energija porabljena.

34

(35)  UL L 379, 28.12.2006, str. 5.

35

(36)  UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

36

(37)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

37

---

| 23.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 345/28

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. julija 2009

o pomoči za prestrukturiranje za podjetje COMBUS AS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4538)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/973/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarske prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 30. novembra 2000 so danski organi priglasili svojo namero, da zagotovijo finančno pomoč državnemu avtobusnemu podjetju Combus A/S (v nadaljnjem besedilu: Combus) v povezavi z njegovo prodajo podjetju Arriva Denmark A/S (v nadaljnjem besedilu: Arriva). |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 30. novembra 2000 so danski organi priglasili svojo namero, da zagotovijo finančno pomoč državnemu avtobusnemu podjetju Combus A/S (v nadaljnjem besedilu: Combus) v povezavi z njegovo prodajo podjetju Arriva Denmark A/S (v nadaljnjem besedilu: Arriva).

| (2) | Pred priglasitvijo je Komisija prejela dopis z dne 25. junija 1999 in pritožbo z dne 11. novembra 1999 od trgovinskega združenja „Danske Busvognmaend“ (2), v katerem je slednje kritiziralo finančno podporo, ki je bila v preteklosti dodeljena podjetju Combus, in morebitno prihodnjo novo finančno podporo. |
| --- | --- |

(2)

Pred priglasitvijo je Komisija prejela dopis z dne 25. junija 1999 in pritožbo z dne 11. novembra 1999 od trgovinskega združenja „Danske Busvognmaend“ (2), v katerem je slednje kritiziralo finančno podporo, ki je bila v preteklosti dodeljena podjetju Combus, in morebitno prihodnjo novo finančno podporo.

| (3) | Komisija je danske organe zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 15. decembra 2000, na katerega so danski organi odgovorili z dopisom z dne 18. decembra 2000. Danski organ, pristojen za konkurenco, je prav tako posredoval informacije z dopisom z dne 20. decembra 2000. Danski organi so posredovali dodatne informacije z dopisom z dne 8. januarja 2001. Komisija je zaprosila za dodatne informacije 9. januarja 2001, danski organi pa so odgovorili še isti dan. Danski organi so posredovali dodatne informacije z dopisoma z dne 23. januarja 2001 in 26. februarja 2001. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je danske organe zaprosila za dodatne informacije z dopisom z dne 15. decembra 2000, na katerega so danski organi odgovorili z dopisom z dne 18. decembra 2000. Danski organ, pristojen za konkurenco, je prav tako posredoval informacije z dopisom z dne 20. decembra 2000. Danski organi so posredovali dodatne informacije z dopisom z dne 8. januarja 2001. Komisija je zaprosila za dodatne informacije 9. januarja 2001, danski organi pa so odgovorili še isti dan. Danski organi so posredovali dodatne informacije z dopisoma z dne 23. januarja 2001 in 26. februarja 2001.

| (4) | Srečanja med danskimi organi in službami Komisije so potekala v Bruslju 23. novembra 2000 in 19. decembra 2000 ter v Kobenhavnu 4. januarja 2001 in 15. januarja 2001. |
| --- | --- |

(4)

Srečanja med danskimi organi in službami Komisije so potekala v Bruslju 23. novembra 2000 in 19. decembra 2000 ter v Kobenhavnu 4. januarja 2001 in 15. januarja 2001.

| (5) | Po predhodni oceni se je Komisija z odločbo SG(2001) D/287297 z dne 28. marca 2001 (v nadaljnjem besedilu: prvotna odločba) odločila, da ne bo nasprotovala priglašenim ukrepom glede na to, da






  — | niso pomenili državne pomoči (kar zadeva plačilo nadomestila v višini 100 milijonov DKK za pokojninske obremenitve) ali |
| --- | --- | --- |

(5)

Po predhodni oceni se je Komisija z odločbo SG(2001) D/287297 z dne 28. marca 2001 (v nadaljnjem besedilu: prvotna odločba) odločila, da ne bo nasprotovala priglašenim ukrepom glede na to, da

—

niso pomenili državne pomoči (kar zadeva plačilo nadomestila v višini 100 milijonov DKK za pokojninske obremenitve) ali

| — | so bili, kar zadeva znesek 162 milijonov DKK (3), združljivi s skupnim trgom po členu 73 Pogodbe ES ali členu 87(3)(c) Pogodbe ES skupaj s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) (v nadaljnjem besedilu: smernice o prestrukturiranju iz leta 1999), ali |
| --- | --- |

—

so bili, kar zadeva znesek 162 milijonov DKK (3), združljivi s skupnim trgom po členu 73 Pogodbe ES ali členu 87(3)(c) Pogodbe ES skupaj s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (4) (v nadaljnjem besedilu: smernice o prestrukturiranju iz leta 1999), ali

| — | so bili, kar zadeva znesek 328 milijonov DKK (5), združljivi s skupnim trgom na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69/EGS z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (6). |
| --- | --- |

—

so bili, kar zadeva znesek 328 milijonov DKK (5), združljivi s skupnim trgom na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 1191/69/EGS z dne 26. junija 1969 o ukrepanju držav članic glede obveznosti javne službe v železniškem in cestnem prometu ter prometu po celinskih plovnih poteh (6).

| (6) | Odločba je bila objavljena v Uradnem listu 5. maja 2001 (7). Z dopisom z dne 8. maja 2001 je Komisija obvestila podjetje „Danske Busvognmaend“ o prvotni odločbi. |
| --- | --- |

(6)

Odločba je bila objavljena v Uradnem listu 5. maja 2001 (7). Z dopisom z dne 8. maja 2001 je Komisija obvestila podjetje „Danske Busvognmaend“ o prvotni odločbi.

| (7) | Z dopisom z dne 6. novembra 2002, ki ga je Komisija prejela 12. novembra 2002, in z dopisom z dne 19. januarja 2004, ki ga je Komisija prejela 20. januarja 2004, so danski organi poročali Komisiji o izvajanju načrta prestrukturiranja za podjetje Combus. |
| --- | --- |

(7)

Z dopisom z dne 6. novembra 2002, ki ga je Komisija prejela 12. novembra 2002, in z dopisom z dne 19. januarja 2004, ki ga je Komisija prejela 20. januarja 2004, so danski organi poročali Komisiji o izvajanju načrta prestrukturiranja za podjetje Combus.

| (8) | Dne 11. julija 2001 je podjetje „Danske Busvognmaend“ vložilo tožbo na Sodišču prve stopnje (v nadaljnjem besedilu: SPS) za razveljavitev prvotne odločbe. |
| --- | --- |

(8)

Dne 11. julija 2001 je podjetje „Danske Busvognmaend“ vložilo tožbo na Sodišču prve stopnje (v nadaljnjem besedilu: SPS) za razveljavitev prvotne odločbe.

| (9) | S sodbo z dne 16. marca 2004 (v nadaljnjem besedilu: sodba Combus) je SPS razveljavilo prvotno odločbo „ker ta navaja, da je pomoč, ki so jo danski organi dodelili podjetju Combus A/S v obliki kapitalskih vložkov v zneskih 162 milijonov DKK in 328 milijonov DKK, združljiva s skupnim trgom“ (8). |
| --- | --- |

(9)

S sodbo z dne 16. marca 2004 (v nadaljnjem besedilu: sodba Combus) je SPS razveljavilo prvotno odločbo „ker ta navaja, da je pomoč, ki so jo danski organi dodelili podjetju Combus A/S v obliki kapitalskih vložkov v zneskih 162 milijonov DKK in 328 milijonov DKK, združljiva s skupnim trgom“ (8).

| (10) | Kar zadeva kapitalski vložek v višini 328 milijonov DKK, je SPS ugotovilo, prvič, da je v prvotni odločbi „napačno ugotovljeno, da je plačilo 328 milijonov DKK nadomestilo za obveznost javne službe za namene členov 2 in 10 do 13 Uredbe št. 1191/69. [...] Ustrezno s tem je treba sporno odločbo razglasiti za nično, kolikor dovoljuje plačilo 328 milijonov DKK v skladu z navedeno uredbo, ne da bi bilo treba odločiti o drugih ugovorih, predloženih o tej točki“ (9). |
| --- | --- |

(10)

Kar zadeva kapitalski vložek v višini 328 milijonov DKK, je SPS ugotovilo, prvič, da je v prvotni odločbi „napačno ugotovljeno, da je plačilo 328 milijonov DKK nadomestilo za obveznost javne službe za namene členov 2 in 10 do 13 Uredbe št. 1191/69. [...] Ustrezno s tem je treba sporno odločbo razglasiti za nično, kolikor dovoljuje plačilo 328 milijonov DKK v skladu z navedeno uredbo, ne da bi bilo treba odločiti o drugih ugovorih, predloženih o tej točki“ (9).

| (11) | Drugič, v zvezi s kapitalskim vložkom v višini 328 milijonov DKK je SPS ugotovilo, da kar zadeva člen 73 Pogodbe ES „se države članice ne smejo več sklicevati neposredno na člen 73 Pogodbe ES v situacijah, ki jih ne zajema sekundarno pravo Skupnosti. To pomeni, da dokler Uredba št. 1191/69 ne velja za pričujoči primer in plačilo 328 milijonov DKK spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES, Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodeljevanju pomoči v železniškem in cestnem prevozu ter prevozu po celinskih plovnih poteh (UL, angleška posebna izdaja 1970 (II), str. 360) izčrpno našteva okoliščine, v katerih lahko organi držav članic dodelijo pomoč v skladu s členom 73 Pogodbe ES
   (10)
  . Skladno s tem je treba sprejeti ugovor proti sporni odločbi, kolikor dovoljuje plačilo 328 milijonov DKK na podlagi člena 73 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(11)

Drugič, v zvezi s kapitalskim vložkom v višini 328 milijonov DKK je SPS ugotovilo, da kar zadeva člen 73 Pogodbe ES „se države članice ne smejo več sklicevati neposredno na člen 73 Pogodbe ES v situacijah, ki jih ne zajema sekundarno pravo Skupnosti. To pomeni, da dokler Uredba št. 1191/69 ne velja za pričujoči primer in plačilo 328 milijonov DKK spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe ES, Uredba Sveta (EGS) št. 1107/70 z dne 4. junija 1970 o dodeljevanju pomoči v železniškem in cestnem prevozu ter prevozu po celinskih plovnih poteh (UL, angleška posebna izdaja 1970 (II), str. 360) izčrpno našteva okoliščine, v katerih lahko organi držav članic dodelijo pomoč v skladu s členom 73 Pogodbe ES
   (10)
  . Skladno s tem je treba sprejeti ugovor proti sporni odločbi, kolikor dovoljuje plačilo 328 milijonov DKK na podlagi člena 73 Pogodbe ES.

(12)

| (12) | Kar zadeva kapitalski vložek v višini 162 milijonov DKK, odobren na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES skupaj s smernicami o prestrukturiranju iz leta 1999, je SPS ugotovilo, da „sporne odločbe ni mogoče razlagati, kot da pomeni, da je kolegij komisarjev odobril jasno, brezpogojno in dokončno dovoljenje za plačilo 162 milijonov DKK na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES in smernic. Ravno nasprotno, utemeljitev Komisije je treba razumeti kakor izraz resnega dvoma o sposobnosti preživetja podjetja Combus v smislu navedenega člena in smernic, dvoma, glede katerega pa je Komisija menila, da ga ni dolžna izraziti, ker je člen 73 Pogodbe ES po njenem mnenju zadostna pravna podlaga za odobritev zadevne pomoči. Ker se na to zadnjo določbo v ta namen ni mogoče opreti (glej točki 100 in 101 zgoraj), se plačila 328 milijonov DKK na podlagi sporne odločbe ne more več upravičeno dovoliti. Iz zgornjega izhaja, da je treba dovoljenje za plačilo 162 milijonov DKK razglasiti za nično v celoti, ne da bi bilo treba odločati o drugih ugovorih, predloženih o tej točki“ (12). |
| --- | --- |

Kar zadeva kapitalski vložek v višini 162 milijonov DKK, odobren na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES skupaj s smernicami o prestrukturiranju iz leta 1999, je SPS ugotovilo, da „sporne odločbe ni mogoče razlagati, kot da pomeni, da je kolegij komisarjev odobril jasno, brezpogojno in dokončno dovoljenje za plačilo 162 milijonov DKK na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES in smernic. Ravno nasprotno, utemeljitev Komisije je treba razumeti kakor izraz resnega dvoma o sposobnosti preživetja podjetja Combus v smislu navedenega člena in smernic, dvoma, glede katerega pa je Komisija menila, da ga ni dolžna izraziti, ker je člen 73 Pogodbe ES po njenem mnenju zadostna pravna podlaga za odobritev zadevne pomoči. Ker se na to zadnjo določbo v ta namen ni mogoče opreti (glej točki 100 in 101 zgoraj), se plačila 328 milijonov DKK na podlagi sporne odločbe ne more več upravičeno dovoliti. Iz zgornjega izhaja, da je treba dovoljenje za plačilo 162 milijonov DKK razglasiti za nično v celoti, ne da bi bilo treba odločati o drugih ugovorih, predloženih o tej točki“ (12).

| (13) | Po sodbi SPS je Komisija pripravila novo odločbo. Dne 11. januarja 2005 so se službe Komisije sestale z danskimi organi, da bi pridobile dodatne informacije o razvoju zadeve Arriva/Combus od prvotne odločbe. Dne 1. marca 2005 so danski organi poslali Komisiji obvestilo o razvoju danskega trga avtobusnih prevozov, ki ga je pripravil danski urad za promet (Trafikstyrelse). |
| --- | --- |

(13)

Po sodbi SPS je Komisija pripravila novo odločbo. Dne 11. januarja 2005 so se službe Komisije sestale z danskimi organi, da bi pridobile dodatne informacije o razvoju zadeve Arriva/Combus od prvotne odločbe. Dne 1. marca 2005 so danski organi poslali Komisiji obvestilo o razvoju danskega trga avtobusnih prevozov, ki ga je pripravil danski urad za promet (Trafikstyrelse).

| (14) | Z dopisom z dne 3. marca 2005 (SG (2005) D/200926) je Komisija sporočila Danski, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES v zvezi s tema ukrepoma (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka), in pozvala Dansko, da predloži svoje pripombe. Danska vlada je dvakrat zaprosila za podaljšanje roka za predložitev svojih pripomb, kar je Komisija odobrila z dopisoma z dne 5. aprila 2005 (TREN D (2005) 106964) in 24. junija 2005 (TREN D (2005) 113062). Dne 21. junija 2005 je potekalo srečanje med Komisijo in dansko vlado. Dne 30. junija 2005 so danski organi poslali svoje pripombe glede odločitve o sprožitvi formalnega postopka. |
| --- | --- |

(14)

Z dopisom z dne 3. marca 2005 (SG (2005) D/200926) je Komisija sporočila Danski, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES v zvezi s tema ukrepoma (v nadaljnjem besedilu: odločitev o sprožitvi postopka), in pozvala Dansko, da predloži svoje pripombe. Danska vlada je dvakrat zaprosila za podaljšanje roka za predložitev svojih pripomb, kar je Komisija odobrila z dopisoma z dne 5. aprila 2005 (TREN D (2005) 106964) in 24. junija 2005 (TREN D (2005) 113062). Dne 21. junija 2005 je potekalo srečanje med Komisijo in dansko vlado. Dne 30. junija 2005 so danski organi poslali svoje pripombe glede odločitve o sprožitvi formalnega postopka.

| (15) | Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (13)22. septembra 2005. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih, zajetih v odločbi, v enem mesecu od datuma objave, to je do 23. oktobra 2005. |
| --- | --- |

(15)

Odločitev o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (13)22. septembra 2005. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe o ukrepih, zajetih v odločbi, v enem mesecu od datuma objave, to je do 23. oktobra 2005.

| (16) | Komisija je obvestila podjetje Danske Busvognmaend o svoji odločitvi o sprožitvi postopka z dopisom z dne 12. maja 2005 (TREN (2005) D 109473). Komisija je na prošnjo podjetja Danske Busvognmaend dvakrat podaljšala odlog za predložitev pripomb (z dopisom z dne 15. julija 2005, TREN (2005) D 115786, in z dopisom z dne 16. avgusta 2005, TREN (2005) D 117806). |
| --- | --- |

(16)

Komisija je obvestila podjetje Danske Busvognmaend o svoji odločitvi o sprožitvi postopka z dopisom z dne 12. maja 2005 (TREN (2005) D 109473). Komisija je na prošnjo podjetja Danske Busvognmaend dvakrat podaljšala odlog za predložitev pripomb (z dopisom z dne 15. julija 2005, TREN (2005) D 115786, in z dopisom z dne 16. avgusta 2005, TREN (2005) D 117806).

| (17) | Z dopisom z dne 17. junija 2005 (TREN (2005) A 15223), je podjetje Danske
  Busvognmaend prosilo Komisijo, da pošlje izvod odločitve o sprožitvi postopka, vključno z informacijami, ki so bile umaknjene na podlagi zahteve Danske. Z dopisom z dne 15. julija 2005 je Komisija odgovorila, da skladno s členom 24 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (14) Komisija ne bo razkrila informacij, ki jih je pridobila z uporabo Uredbe in za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. Komisija je nato pojasnila, da ne sme razkriti tistih informacij, ki so bile izbrisane iz izvoda odločitve, ki jo je poslala podjetju Danske Busvognmaend, ker zanje velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(17)

Z dopisom z dne 17. junija 2005 (TREN (2005) A 15223), je podjetje Danske
  Busvognmaend prosilo Komisijo, da pošlje izvod odločitve o sprožitvi postopka, vključno z informacijami, ki so bile umaknjene na podlagi zahteve Danske. Z dopisom z dne 15. julija 2005 je Komisija odgovorila, da skladno s členom 24 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (14) Komisija ne bo razkrila informacij, ki jih je pridobila z uporabo Uredbe in za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. Komisija je nato pojasnila, da ne sme razkriti tistih informacij, ki so bile izbrisane iz izvoda odločitve, ki jo je poslala podjetju Danske Busvognmaend, ker zanje velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

| (18) | V istem dopisu z dne 17. junija 2005 je podjetje Danske Busvognmaend prosilo Komisijo tudi za izvod pripomb danske vlade o odločitvi o sprožitvi formalnega postopka. Komisija je odgovorila, da člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ki opredeljuje pravice zainteresiranih strank, ne predpisuje pošiljanja odgovora države članice tožeči stranki in da skladno s tem Komisija podjetju Danske Busvognmaend ni mogla poslati izvoda pripomb danske vlade. |
| --- | --- |

(18)

V istem dopisu z dne 17. junija 2005 je podjetje Danske Busvognmaend prosilo Komisijo tudi za izvod pripomb danske vlade o odločitvi o sprožitvi formalnega postopka. Komisija je odgovorila, da člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ki opredeljuje pravice zainteresiranih strank, ne predpisuje pošiljanja odgovora države članice tožeči stranki in da skladno s tem Komisija podjetju Danske Busvognmaend ni mogla poslati izvoda pripomb danske vlade.

| (19) | V pismu z dne 23. septembra 2005 je podjetje Danske Busvognmaend posredovalo svoje pripombe. Komisija je te pripombe poslala danskim organom z dopisom z dne 25. oktobra 2005 (TREN D (2005) 122503) in dala Danski priložnost, da odgovori na pripombe v roku enega meseca. Komisija je prejela danski odgovor na te pripombe z dopisom z dne 23. decembra 2005 (SG (2006) A 80), pred tem pa je na podlagi zahteve danske vlade za en mesec podaljšala rok za odgovor. |
| --- | --- |

(19)

V pismu z dne 23. septembra 2005 je podjetje Danske Busvognmaend posredovalo svoje pripombe. Komisija je te pripombe poslala danskim organom z dopisom z dne 25. oktobra 2005 (TREN D (2005) 122503) in dala Danski priložnost, da odgovori na pripombe v roku enega meseca. Komisija je prejela danski odgovor na te pripombe z dopisom z dne 23. decembra 2005 (SG (2006) A 80), pred tem pa je na podlagi zahteve danske vlade za en mesec podaljšala rok za odgovor.

| (20) | Komisija je prejela pripombe od ene izmed zainteresiranih strank, podjetja Arriva Denmark A/S, z dopisom z dne 21. oktobra 2005 (TREN (2005) A 27196). Te pripombe je posredovala Danski z dopisom z dne 24. novembra 2005 in ji dala priložnost, da nanje odgovori v roku enega meseca. Z dopisom z dne 23. decembra 2005, ki je naveden zgoraj, je Komisija prejela tudi danski odgovor na pripombe podjetja Arriva. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je prejela pripombe od ene izmed zainteresiranih strank, podjetja Arriva Denmark A/S, z dopisom z dne 21. oktobra 2005 (TREN (2005) A 27196). Te pripombe je posredovala Danski z dopisom z dne 24. novembra 2005 in ji dala priložnost, da nanje odgovori v roku enega meseca. Z dopisom z dne 23. decembra 2005, ki je naveden zgoraj, je Komisija prejela tudi danski odgovor na pripombe podjetja Arriva.

| (21) | Danski organi so predložili dodatne stvarne informacije z dopisoma z dne 22. februarja 2007 in 2. aprila 2007 (TREN (2007) A 28850). |
| --- | --- |

(21)

Danski organi so predložili dodatne stvarne informacije z dopisoma z dne 22. februarja 2007 in 2. aprila 2007 (TREN (2007) A 28850).

2.   DEJSTVA

2.1   DANSKI TRG AVTOBUSNIH PREVOZOV

2.1.1   SPLOŠEN OPIS TRGA

| (22) | Odločitev o sprožitvi postopka (uvodne izjave 13 do 22) vsebuje podroben opis danskega trga avtobusnih prevozov. Glede na to je opis trga avtobusnih prevozov v pričujočem primeru omejen na najpomembnejše lastnosti trga v pričujočem primeru in na dodatne stvarne informacije, ki so jih predložile danska vlada in zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(22)

Odločitev o sprožitvi postopka (uvodne izjave 13 do 22) vsebuje podroben opis danskega trga avtobusnih prevozov. Glede na to je opis trga avtobusnih prevozov v pričujočem primeru omejen na najpomembnejše lastnosti trga v pričujočem primeru in na dodatne stvarne informacije, ki so jih predložile danska vlada in zainteresirane stranke.

| (23) | Od leta 1990 Danska postopoma odpira svoj trg avtobusnih prevozov za konkurenco prek javnih razpisov za javna naročila storitev, ki jih javni organi sklepajo z avtobusnimi prevozniki na Danskem. Od leta 1994 veljavni predpisi Skupnosti o javnih naročilih (Direktiva Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev (15)) obvezujejo Dansko, da razpiše javni razpis za javna naročila storitev za zagotavljanje avtobusnega prevoza, razen če se te storitve zagotovijo „interno“ (16). |
| --- | --- |

(23)

Od leta 1990 Danska postopoma odpira svoj trg avtobusnih prevozov za konkurenco prek javnih razpisov za javna naročila storitev, ki jih javni organi sklepajo z avtobusnimi prevozniki na Danskem. Od leta 1994 veljavni predpisi Skupnosti o javnih naročilih (Direktiva Sveta 92/50/EGS z dne 18. junija 1992 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev (15)) obvezujejo Dansko, da razpiše javni razpis za javna naročila storitev za zagotavljanje avtobusnega prevoza, razen če se te storitve zagotovijo „interno“ (16).

| (24) | Leta 1999, ko je podjetje Combus prvič prejelo finančno podporo danske države, je devet izmed 12 danskih okrožij izvajalo javne razpise za 100 % svojih linij. Preostala tri okrožja so razpisovala 96 % (Kobenhaven), 35 % (Ribe) in 21 % (Vyborg) svojih linij (17). Pogodbe za javna naročila storitev na Danskem trajajo pet let, nekatera omogočajo podaljšanje za dodatna tri leta. |
| --- | --- |

(24)

Leta 1999, ko je podjetje Combus prvič prejelo finančno podporo danske države, je devet izmed 12 danskih okrožij izvajalo javne razpise za 100 % svojih linij. Preostala tri okrožja so razpisovala 96 % (Kobenhaven), 35 % (Ribe) in 21 % (Vyborg) svojih linij (17). Pogodbe za javna naročila storitev na Danskem trajajo pet let, nekatera omogočajo podaljšanje za dodatna tri leta.

| (25) | Za danski trg avtobusnih prevozov je bil značilen proces neprekinjene koncentracije. Leta 1988 je več kot 400 podjetij nudilo avtobusne storitve, leta 2004 pa je poslovalo le še okoli 100 prevoznikov. Zgodovinsko gledano so bile največji prevoznik Danske železnice s svojo avtobusno podružnico. Junija 1995 se je avtobusna podružnica Danskih železnic odcepila in postala delniška družba DSB Busser a/s. Leta 1997 se je preimenovala v Combus a/s. Danska država je ohranila 100 % delnic v podjetju Combus. Podjetje Combus in njegov predhodnik sta v devetdesetih letih prejšnjega stoletja imela 20-odstotni tržni delež na Danskem. |
| --- | --- |

(25)

Za danski trg avtobusnih prevozov je bil značilen proces neprekinjene koncentracije. Leta 1988 je več kot 400 podjetij nudilo avtobusne storitve, leta 2004 pa je poslovalo le še okoli 100 prevoznikov. Zgodovinsko gledano so bile največji prevoznik Danske železnice s svojo avtobusno podružnico. Junija 1995 se je avtobusna podružnica Danskih železnic odcepila in postala delniška družba DSB Busser a/s. Leta 1997 se je preimenovala v Combus a/s. Danska država je ohranila 100 % delnic v podjetju Combus. Podjetje Combus in njegov predhodnik sta v devetdesetih letih prejšnjega stoletja imela 20-odstotni tržni delež na Danskem.

| (26) | Leta 1997 sta Arriva Denmark a/s (v nadaljnjem besedilu: Arriva), odvisno podjetje britanskega podjetja Arriva plc, in Connex Denmark a/s (v nadaljnjem besedilu: Connex), odvisno podjetje francoskega podjetja Veolia, vstopili na danski trg avtobusnih prevozov prek prevzemov (18). V letih 1999 in 2004, ki je zadnje leto, za katerega so na voljo podatki, so bili tržni deleži omenjenih treh podjetij naslednji:
  Tabela 1
  Tržni deleži podjetij Combus, Arriva in Connex v letih 1999 in 2004











  (v %) |
| --- | --- |
| | Combus
  1999 | Combus
  2004 | Arriva
  1999 | Arriva
  2004 | Connex
  1999 | Connex
  2004 |
| Nordjylland | 64,85 | 0 | 0 | 18,64 | 7,17 | 24,72 |
| Viborg | 17,27 | 0 | 0 | 17,40 | 0 | 0,33 |
| Århus | 54,24 | 0 | 0 | 10,15 | 9,11 | 41,07 |
| Ringkjøbing | 38,18 | 0 | 0 | 27,38 | 0 | 0 |
| Vejle | 56,96 | 0 | 21,68 | 13,29 | 0 | 17,22 |
| Ribe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 39,23 |
| Sønderjylland | 32,41 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fyn | 97,80 | 0 | 0 | 100,00 | 0 | 0 |
| Vestsjælland | 25,20 | 0 | 24,00 | 33,86 | 32,60 | 35,26 |
| Storstrøm | 19,78 | 0 | 1,80 | 28,51 | 64,49 | 33,00 |
| Bornholm | 28,00 | 0 | 0 | 0 | 50,67 | 81,02 |
| Prestolnica | 22,26 | 0 | 50,47 | 46,73 | 8,60 | 27,95 |
| Celotna država | 33,98 | 0 | 26,59 | 34,46 | 10,99 | 25,14 |
| Celotna država brez prestolnice | 56,06 | 0 | 5,82 | 23,94 | 13,06 | 22,73 |

(26)

Leta 1997 sta Arriva Denmark a/s (v nadaljnjem besedilu: Arriva), odvisno podjetje britanskega podjetja Arriva plc, in Connex Denmark a/s (v nadaljnjem besedilu: Connex), odvisno podjetje francoskega podjetja Veolia, vstopili na danski trg avtobusnih prevozov prek prevzemov (18). V letih 1999 in 2004, ki je zadnje leto, za katerega so na voljo podatki, so bili tržni deleži omenjenih treh podjetij naslednji:

Tabela 1

Tržni deleži podjetij Combus, Arriva in Connex v letih 1999 in 2004

(v %)

Combus

1999

Combus

2004

Arriva

1999

Arriva

2004

Connex

1999

Connex

2004

Nordjylland

64,85

0

0

18,64

7,17

24,72

Viborg

17,27

0

0

17,40

0

0,33

Århus

54,24

0

0

10,15

9,11

41,07

Ringkjøbing

38,18

0

0

27,38

0

0

Vejle

56,96

0

21,68

13,29

0

17,22

Ribe

0

0

0

0

0

39,23

Sønderjylland

32,41

0

0

0

0

0

Fyn

97,80

0

0

100,00

0

0

Vestsjælland

25,20

0

24,00

33,86

32,60

35,26

Storstrøm

19,78

0

1,80

28,51

64,49

33,00

Bornholm

28,00

0

0

0

50,67

81,02

Prestolnica

22,26

0

50,47

46,73

8,60

27,95

Celotna država

33,98

0

26,59

34,46

10,99

25,14

Celotna država brez prestolnice

56,06

0

5,82

23,94

13,06

22,73

| (27) | Za razlaganje teh podatkov so potrebne naslednje informacije: leta 2001 je podjetje Arriva prevzelo podjetje Combus. Najpozneje istega leta je podjetje Connex od podjetja Arriva kupilo 50 % linij, ki jih je prvotno uporabljalo podjetje Combus. Leta 2004 je podjetje Arriva dodatno okrepilo svoj položaj s prevzemom podjetja Wulff Bus a/s, ki je imelo 10-odstotni tržni delež v provinci Jutland. |
| --- | --- |

(27)

Za razlaganje teh podatkov so potrebne naslednje informacije: leta 2001 je podjetje Arriva prevzelo podjetje Combus. Najpozneje istega leta je podjetje Connex od podjetja Arriva kupilo 50 % linij, ki jih je prvotno uporabljalo podjetje Combus. Leta 2004 je podjetje Arriva dodatno okrepilo svoj položaj s prevzemom podjetja Wulff Bus a/s, ki je imelo 10-odstotni tržni delež v provinci Jutland.

| (28) | Skupni promet na danskem trgu avtobusnih prevozov znaša približno 5,5 milijarde DKK na leto. |
| --- | --- |

(28)

Skupni promet na danskem trgu avtobusnih prevozov znaša približno 5,5 milijarde DKK na leto.

2.1.2   FINANČNE TEŽAVE PODJETJA COMBUS

| (29) | Kot pojasnjuje odločitev o sprožitvi postopka (uvodna izjava 34 in naslednje), je podjetje Combus po odcepitvi od Danskih železnic začelo izvajati ambiciozno politiko širitve. Pridobilo je mnogo novih pogodb, zlasti na območju Kobenhavna, in v obdobju 1995–1999 povečalo svoj promet za več kot 40 %. Toda izkazalo se je, da velika večina teh novih pogodb prinaša izgubo. |
| --- | --- |

(29)

Kot pojasnjuje odločitev o sprožitvi postopka (uvodna izjava 34 in naslednje), je podjetje Combus po odcepitvi od Danskih železnic začelo izvajati ambiciozno politiko širitve. Pridobilo je mnogo novih pogodb, zlasti na območju Kobenhavna, in v obdobju 1995–1999 povečalo svoj promet za več kot 40 %. Toda izkazalo se je, da velika večina teh novih pogodb prinaša izgubo.

| (30) | Posledično je podjetje Combus zašlo v resne finančne težave, ki so se začele leta 1998. Spodnji dve razpredelnici ponazarjata te težave v absolutnih zneskih in v odstotkih.
  Tabela 2
  Ključni podatki za podjetje Combus A/S 1995–2000











  (v %) |
| --- | --- |
| 1 000 DKK | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Neto promet | 625 392 | 686 123 | 763 432 | 1 049 489 | 1 097 535 | 1 091 253 |
| Bruto rezultat | 84 172 | 100 003 | 81 776 | 11 910 | –17 230 | 68 206 |
| Rezultat pred obrestmi | 30 870 | 37 423 | 12 227 | – 105 029 | – 134 812 | –50 035 |
| Letni rezultat | 31 184 | 28 546 | 7 684 | – 139 128 | – 168 267 | –82 249 |

(30)

Posledično je podjetje Combus zašlo v resne finančne težave, ki so se začele leta 1998. Spodnji dve razpredelnici ponazarjata te težave v absolutnih zneskih in v odstotkih.

Tabela 2

Ključni podatki za podjetje Combus A/S 1995–2000

(v %)

1 000 DKK

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Neto promet

625 392

686 123

763 432

1 049 489

1 097 535

1 091 253

Bruto rezultat

84 172

100 003

81 776

11 910

–17 230

68 206

Rezultat pred obrestmi

30 870

37 423

12 227

– 105 029

– 134 812

–50 035

Letni rezultat

31 184

28 546

7 684

– 139 128

– 168 267

–82 249

Tabela 3

Ključni podatki za podjetje Combus A/S 1995–2000

| (v %) |
| --- |
| 1 000 DKK | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Dobiček iz poslovanja | 4,9 | 5,5 | 1,6 | neg. | neg. | neg. |
| Razmerje med dobičkom in kapitalom | 4,0 | 5,5 | 1,3 | neg. | neg. | neg. |
| Bruto marža | 13,5 | 14,6 | 10,7 | 6,3 | –1,6 | 1,1 |
| Donosnost lastniškega kapitala | 23,5 | 18,2 | 2,5 | neg. | neg. | neg. |

(v %)

1 000 DKK

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Dobiček iz poslovanja

4,9

5,5

1,6

neg.

neg.

neg.

Razmerje med dobičkom in kapitalom

4,0

5,5

1,3

neg.

neg.

neg.

Bruto marža

13,5

14,6

10,7

6,3

–1,6

1,1

Donosnost lastniškega kapitala

23,5

18,2

2,5

neg.

neg.

neg.

| (31) | V postopku privatizacije podjetja Combus ločimo med tremi obdobji. V letih med 1995 in 1998 je danska država težila k cilju prodaje 25-odstotnega manjšinskega deleža, toda do tega ni nikoli prišlo. Konec leta 1998 je prvič poskusila prodati 100 % delnic. Ta poskus je spodletel julija 1999. Nato se danska vlada odločila, da bo podjetje najprej prestrukturirala in ga nato prodala. Rezultat tega načrta je bila prodaja podjetja Combus podjetju Arriva v začetku leta 2001. |
| --- | --- |

(31)

V postopku privatizacije podjetja Combus ločimo med tremi obdobji. V letih med 1995 in 1998 je danska država težila k cilju prodaje 25-odstotnega manjšinskega deleža, toda do tega ni nikoli prišlo. Konec leta 1998 je prvič poskusila prodati 100 % delnic. Ta poskus je spodletel julija 1999. Nato se danska vlada odločila, da bo podjetje najprej prestrukturirala in ga nato prodala. Rezultat tega načrta je bila prodaja podjetja Combus podjetju Arriva v začetku leta 2001.

| (32) | Zakon št. 232 o DSB Busser A/S iz leta 1995, na podlagi katerega je bilo ustanovljeno podjetje Combus a/s kot samostojno podjetje, je predvideval, da bo danska država prodala do 25 % delnic v podjetju do konca leta 1998. V ta namen je bil oblikovan usmerjevalni odbor, sestavljen iz predstavnikov Ministrstva za finance, Ministrstva za promet, podjetja Combus ter zunanjih pravnih in finančnih svetovalcev. Usmerjevalni odbor je imel skupaj sedem sestankov, preden se je delo začasno ustavilo sredi leta 1997. |
| --- | --- |

(32)

Zakon št. 232 o DSB Busser A/S iz leta 1995, na podlagi katerega je bilo ustanovljeno podjetje Combus a/s kot samostojno podjetje, je predvideval, da bo danska država prodala do 25 % delnic v podjetju do konca leta 1998. V ta namen je bil oblikovan usmerjevalni odbor, sestavljen iz predstavnikov Ministrstva za finance, Ministrstva za promet, podjetja Combus ter zunanjih pravnih in finančnih svetovalcev. Usmerjevalni odbor je imel skupaj sedem sestankov, preden se je delo začasno ustavilo sredi leta 1997.

| (33) | V začetku novembra 1998 je usmerjevalni odbor ponovno začel z delom, tokrat z navodili, da pripravi prodajo najmanj večinskega deleža v podjetju Combus. Odbor je začel s finančnim vrednotenjem podjetja. |
| --- | --- |

(33)

V začetku novembra 1998 je usmerjevalni odbor ponovno začel z delom, tokrat z navodili, da pripravi prodajo najmanj večinskega deleža v podjetju Combus. Odbor je začel s finančnim vrednotenjem podjetja.

| (34) | Vrednotenje je temeljilo na napovedi računovodskih rezultatov za leto 1998, ki jih je podjetje Combus predložilo sredi novembra 1998, in napovedi proračunskih zneskov za obdobje od leta 1999 do leta 2001. Na podlagi teh predloženih podatkov je finančni svetovalec vlade, kobenhavnski urad Alfred Berg Corporate Finance (v nadaljnjem besedilu: Alfred Berg) sklenil:
  „... sklepamo lahko, da ima skupni osnovni kapital podjetja Combus negativno tržno vrednost v višini nekaj sto milijonov danskih kron. Poleg tega, da je donosnost osnovne dejavnosti v zadnjih nekaj letih bistveno padla, se je ocenjena vrednost še dodatno zmanjšala zaradi precejšnjega obrestovanega neto dolga, ki si ga je podjetje nabralo v istem obdobju. Toda večina potencialnih kupcev se zaveda, da se finančno in gospodarsko zelo šibka podjetja, kot je Combus, ne prodajajo, ko imajo visoko negativno vrednost, saj bi bilo v tem primeru ustrezneje, da prodajalec zapre podjetje.
  Glede na to ozadje priporočamo, da se v postopku prodaje in priprave informativnega gradiva v zvezi z njo, kolikor je to mogoče, določijo okoliščine, da se cena podjetja Combus določi na podlagi dejanskega lastniškega kapitala podjetja, zmanjšanega za popust. Na tej podlagi in skupaj s






  — | potencialom za poslovna izboljšanja |
| --- | --- | --- |

(34)

Vrednotenje je temeljilo na napovedi računovodskih rezultatov za leto 1998, ki jih je podjetje Combus predložilo sredi novembra 1998, in napovedi proračunskih zneskov za obdobje od leta 1999 do leta 2001. Na podlagi teh predloženih podatkov je finančni svetovalec vlade, kobenhavnski urad Alfred Berg Corporate Finance (v nadaljnjem besedilu: Alfred Berg) sklenil:

„... sklepamo lahko, da ima skupni osnovni kapital podjetja Combus negativno tržno vrednost v višini nekaj sto milijonov danskih kron. Poleg tega, da je donosnost osnovne dejavnosti v zadnjih nekaj letih bistveno padla, se je ocenjena vrednost še dodatno zmanjšala zaradi precejšnjega obrestovanega neto dolga, ki si ga je podjetje nabralo v istem obdobju. Toda večina potencialnih kupcev se zaveda, da se finančno in gospodarsko zelo šibka podjetja, kot je Combus, ne prodajajo, ko imajo visoko negativno vrednost, saj bi bilo v tem primeru ustrezneje, da prodajalec zapre podjetje.

Glede na to ozadje priporočamo, da se v postopku prodaje in priprave informativnega gradiva v zvezi z njo, kolikor je to mogoče, določijo okoliščine, da se cena podjetja Combus določi na podlagi dejanskega lastniškega kapitala podjetja, zmanjšanega za popust. Na tej podlagi in skupaj s

—

potencialom za poslovna izboljšanja

| — | potencialom za sinergije |
| --- | --- |

—

potencialom za sinergije

| — | strateško vrednostjo podjetja glede na njegov velik tržni delež v danskem avtobusnem sektorju |
| --- | --- |

—

strateško vrednostjo podjetja glede na njegov velik tržni delež v danskem avtobusnem sektorju

je predvidoma še vedno mogoče, kljub temu, da se finančni in gospodarski položaj podjetja še vedno slabša, da se bo našel kupec za podjetje Combus, tako da bo lahko danska država (‚država‘) prodala podjetje in povsem poplačala njegove upnike.

Pričakovati je mogoče tudi, da bo večina potencialnih kupcev menila, da je zaradi zelo šibke kapitalske strukture in nizke donosnosti podjetja Combus potreba po dokapitalizaciji podjetja tako velika, da se jim ne bi izplačalo kupiti celotnega osnovnega kapitala podjetja Combus za pozitiven znesek.

Precejšnjo negotovost v zvezi s pogoji, pod katerimi lahko država proda podjetje Combus, pa je mogoče premagati z nadaljevanjem postopka prodaje, ki je v teku.“

| (35) | Podjetje Alfred Berg je kot druge možnosti namesto hitre prodaje podjetja Combus A/S navedlo naslednje možnosti:






  „— | nadzorovano zaprtje podjetja, ki bi med drugim pomenilo, da država/DSB prevzame vse javne uslužbence, ki so danes v podjetje Combus premeščeni s strani podjetja DSB, in hkratne finančne obveznosti. Vprašljivo je, ali je mogoče podjetje Combus kljub pozitivni knjigovodski vrednosti kapitala in rezerv likvidirati in obenem v celoti poplačati njegove upnike, posledično pa obstaja tveganje negativnega poročanja posojilodajalcev in medijev itd. o tem, kako država obravnava zadevo; |
| --- | --- | --- |

(35)

Podjetje Alfred Berg je kot druge možnosti namesto hitre prodaje podjetja Combus A/S navedlo naslednje možnosti:

„—

nadzorovano zaprtje podjetja, ki bi med drugim pomenilo, da država/DSB prevzame vse javne uslužbence, ki so danes v podjetje Combus premeščeni s strani podjetja DSB, in hkratne finančne obveznosti. Vprašljivo je, ali je mogoče podjetje Combus kljub pozitivni knjigovodski vrednosti kapitala in rezerv likvidirati in obenem v celoti poplačati njegove upnike, posledično pa obstaja tveganje negativnega poročanja posojilodajalcev in medijev itd. o tem, kako država obravnava zadevo;

| — | nadaljnje lastništvo, da se izvede celovita racionalizacija podjetja Combus in s tem zagotovi, da bo podjetje v dveh do treh letih začelo poslovati z dobičkom in ga bo zato mogoče lažje prodati. Zaradi zelo šibke kapitalske strukture in obstoječega velikega dolga podjetja bo to verjetno pomenilo, da bo država v kratkem roku povečala lastniški kapital za devetštevilčni znesek. Obstaja precejšnje tveganje pri naložbi v ‚preobrat‘ podjetja Combus in ni zagotovila, da bo država iz te naložbe iztržila pozitiven donos.“ |
| --- | --- |

—

nadaljnje lastništvo, da se izvede celovita racionalizacija podjetja Combus in s tem zagotovi, da bo podjetje v dveh do treh letih začelo poslovati z dobičkom in ga bo zato mogoče lažje prodati. Zaradi zelo šibke kapitalske strukture in obstoječega velikega dolga podjetja bo to verjetno pomenilo, da bo država v kratkem roku povečala lastniški kapital za devetštevilčni znesek. Obstaja precejšnje tveganje pri naložbi v ‚preobrat‘ podjetja Combus in ni zagotovila, da bo država iz te naložbe iztržila pozitiven donos.“

| (36) | Na podlagi te ocene je finančni svetovalec priporočil:
  „Nobena izmed zgoraj omenjenih možnosti na prvi pogled ni privlačna in od države je odvisno, ali bo povečala lastniški kapital podjetja Combus in tudi prevzela odgovornost za izvedbo celovite racionalizacije podjetja.
  Zato podjetje Alfred Berg priporoča, da država nadaljuje s tekočim postopkom prodaje podjetja Combus, da bi pridobila natančnejšo sliko o tem, katerim vidikom (kot so gibanje rezultatov, kapitalska struktura, tržni delež, knjiga naročil, stanje avtobusne flote, viri upravljanja, potencial za poslovna izboljšanja in sinergije itd.) bodo pripisali pomen potencialni kupci pri skupni oceni podjetja in kako.
  Če se s tem postopkom ne najde potencialni kupec, ki je privlačnejši od zgoraj omenjenih možnosti, bo država izbrala možnost, za katero meni, da je finančno najprivlačnejša in politično ustrezna v tistem času.“ |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi te ocene je finančni svetovalec priporočil:

„Nobena izmed zgoraj omenjenih možnosti na prvi pogled ni privlačna in od države je odvisno, ali bo povečala lastniški kapital podjetja Combus in tudi prevzela odgovornost za izvedbo celovite racionalizacije podjetja.

Zato podjetje Alfred Berg priporoča, da država nadaljuje s tekočim postopkom prodaje podjetja Combus, da bi pridobila natančnejšo sliko o tem, katerim vidikom (kot so gibanje rezultatov, kapitalska struktura, tržni delež, knjiga naročil, stanje avtobusne flote, viri upravljanja, potencial za poslovna izboljšanja in sinergije itd.) bodo pripisali pomen potencialni kupci pri skupni oceni podjetja in kako.

Če se s tem postopkom ne najde potencialni kupec, ki je privlačnejši od zgoraj omenjenih možnosti, bo država izbrala možnost, za katero meni, da je finančno najprivlačnejša in politično ustrezna v tistem času.“

| (37) | Na podlagi tega nasveta je danski parlament decembra 1998 sprejel zakon, ki državi dovoljuje, da proda vse svoje delnice (100 %) v podjetju Combus (19). |
| --- | --- |

(37)

Na podlagi tega nasveta je danski parlament decembra 1998 sprejel zakon, ki državi dovoljuje, da proda vse svoje delnice (100 %) v podjetju Combus (19).

| (38) | Podjetje Alfred Berg je nato opravilo pregled trga na podlagi petih meril; potencialni kupec mora






  — | biti aktiven znotraj javne uprave, |
| --- | --- | --- |

(38)

Podjetje Alfred Berg je nato opravilo pregled trga na podlagi petih meril; potencialni kupec mora

—

biti aktiven znotraj javne uprave,

| — | imeti močan finančen položaj, |
| --- | --- |

—

imeti močan finančen položaj,

| — | biti določene velikosti (opredeljeno kot „poslovati z več kot 1 000 avtobusi“), |
| --- | --- |

—

biti določene velikosti (opredeljeno kot „poslovati z več kot 1 000 avtobusi“),

| — | imeti velik promet (opredeljeno kot „več kot 1 milijardo DKK“), |
| --- | --- |

—

imeti velik promet (opredeljeno kot „več kot 1 milijardo DKK“),

| — | biti aktiven na podobnih trgih kot podjetje Combus. |
| --- | --- |

—

biti aktiven na podobnih trgih kot podjetje Combus.

| (39) | Na podlagi pregleda trga je podjetje Alfred Berg sestavilo seznam 12 potencialnih kupcev. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi pregleda trga je podjetje Alfred Berg sestavilo seznam 12 potencialnih kupcev.

| (40) | Usmerjevalni odbor je nato oblikoval naslednji časovni okvir: predstavitve uprave za 12 predhodno izbranih potencialnih kupcev naj bi potekale med 9. in 18. februarjem 1999. Rok za predložitev „navedbe interesa“ je bil konec februarja 1999, „navedbe interesa“ pa naj bi ocenili v začetku marca 1999. Izbrani kupci naj bi imeli dostop do podatkovne sobe med 10. in 24. marcem 1999. Zatem so morali predložiti svoje končne ponudbe 1. aprila, usmerjevalni odbor pa naj bi izbral končnega kupca 8. aprila. |
| --- | --- |

(40)

Usmerjevalni odbor je nato oblikoval naslednji časovni okvir: predstavitve uprave za 12 predhodno izbranih potencialnih kupcev naj bi potekale med 9. in 18. februarjem 1999. Rok za predložitev „navedbe interesa“ je bil konec februarja 1999, „navedbe interesa“ pa naj bi ocenili v začetku marca 1999. Izbrani kupci naj bi imeli dostop do podatkovne sobe med 10. in 24. marcem 1999. Zatem so morali predložiti svoje končne ponudbe 1. aprila, usmerjevalni odbor pa naj bi izbral končnega kupca 8. aprila.

| (41) | Izmed 12 potencialnih kupcev jih je sedem sodelovalo pri predstavitvi uprave podjetja Combus. Na predstavitvi so potencialni kupci prejeli pismo, ki opisuje prihodnji postopek nakupa. Prek tega pisma so bili potencialni kupci obveščeni, da imajo lahko dostop do podatkov podjetja Combus in da imajo lahko dodatne sestanke z upravo podjetja Combus, če to želijo. Da bi izkoristili te možnosti, so morali potencialni kupci predložiti „navedbo interesa“ do konca februarja 1999. |
| --- | --- |

(41)

Izmed 12 potencialnih kupcev jih je sedem sodelovalo pri predstavitvi uprave podjetja Combus. Na predstavitvi so potencialni kupci prejeli pismo, ki opisuje prihodnji postopek nakupa. Prek tega pisma so bili potencialni kupci obveščeni, da imajo lahko dostop do podatkov podjetja Combus in da imajo lahko dodatne sestanke z upravo podjetja Combus, če to želijo. Da bi izkoristili te možnosti, so morali potencialni kupci predložiti „navedbo interesa“ do konca februarja 1999.

| (42) | Podjetje Alfred Berg je februarja 1999 prejelo navedbe interesa od šestih predhodno izbranih potencialnih kupcev. Marca 1999 sta bila dva izbrana za dostop do podatkovne sobe. Po pregledu podatkovne sobe sta oba potencialna kupca znižala navedeno ceno tako zelo, da je ustrezala negativni tržni vrednosti več sto milijonov DKK. |
| --- | --- |

(42)

Podjetje Alfred Berg je februarja 1999 prejelo navedbe interesa od šestih predhodno izbranih potencialnih kupcev. Marca 1999 sta bila dva izbrana za dostop do podatkovne sobe. Po pregledu podatkovne sobe sta oba potencialna kupca znižala navedeno ceno tako zelo, da je ustrezala negativni tržni vrednosti več sto milijonov DKK.

| (43) | Podjetje Alfred Berg je 9. aprila 1999 predložilo obvestilo usmerjevalnemu odboru, v katerem ugotavlja, da bo podjetje Combus A/S težko prodati po pozitivni vrednosti. Glede na to je podjetje Alfred Berg opredelilo tri možnosti prodaje podjetja:
  „1. možnost: Država obdrži lastništvo, da izvede celovito racionalizacijo podjetja Combus in s tem zagotovi, da bo podjetje v dveh do treh letih začelo poslovati z dobičkom in ga bo zato lažje prodati. Zaradi zelo šibke kapitalske strukture in obstoječega velikega dolga podjetja bo to verjetno pomenilo, da bo država v kratkem roku povečala lastniški kapital za devetštevilčni znesek. Obstaja precejšnje tveganje pri naložbi v ‚preobrat‘ podjetja Combus in ni zagotovila, da bo država iz te naložbe iztržila pozitiven donos.

  2. možnost: Izvedba nadzorovanega zaprtja podjetja in/ali predaja ‚ključa‘ upnikom podjetja. Vprašljivo je, ali je mogoče podjetje Combus kljub pozitivni knjigovodski vrednosti kapitala in rezerv likvidirati in obenem v celoti poplačati njegove upnike, posledično pa obstaja tveganje negativnega poročanja posojilodajalcev in medijev itd. o tem, kako država obravnava zadevo.

  3. možnost: Podjetje Combus oddeli vsakodnevno avtobusno dejavnost na samostojno odvisno podjetje. Z drugimi besedami, obstoječa sredstva (avtobusi itd.) in obveznosti (posojila itd.) obdrži podjetje Combus samo, pravica do pogodb o avtobusnem prevozu itd. pa se prenese na [samostojno] novo odvisno podjetje, ki bi nato najelo potrebna sredstva (avtobuse itd.) od podjetja Combus. Novo odvisno podjetje bi poskusili prodati in kupnino uporabiti za zmanjšanje dolga podjetja Combus, ki bi bil še naprej v 100-odstotni lasti države. Nato bi lahko poskusili zmanjšati preostali dolg podjetja Combus z uporabo prihodkov iz najema obratnih sredstev s strani novega odvisnega podjetja. Ta model ne daje neposredno nobenega zagotovila, da bodo upniki iz svojih zavez s podjetjem Combus izšli brez izgub. Zato bodo upniki verjetno zahtevali nekakšno jamstvo države itd.“ |
| --- | --- |

(43)

Podjetje Alfred Berg je 9. aprila 1999 predložilo obvestilo usmerjevalnemu odboru, v katerem ugotavlja, da bo podjetje Combus A/S težko prodati po pozitivni vrednosti. Glede na to je podjetje Alfred Berg opredelilo tri možnosti prodaje podjetja:

„1. možnost: Država obdrži lastništvo, da izvede celovito racionalizacijo podjetja Combus in s tem zagotovi, da bo podjetje v dveh do treh letih začelo poslovati z dobičkom in ga bo zato lažje prodati. Zaradi zelo šibke kapitalske strukture in obstoječega velikega dolga podjetja bo to verjetno pomenilo, da bo država v kratkem roku povečala lastniški kapital za devetštevilčni znesek. Obstaja precejšnje tveganje pri naložbi v ‚preobrat‘ podjetja Combus in ni zagotovila, da bo država iz te naložbe iztržila pozitiven donos.

2. možnost: Izvedba nadzorovanega zaprtja podjetja in/ali predaja ‚ključa‘ upnikom podjetja. Vprašljivo je, ali je mogoče podjetje Combus kljub pozitivni knjigovodski vrednosti kapitala in rezerv likvidirati in obenem v celoti poplačati njegove upnike, posledično pa obstaja tveganje negativnega poročanja posojilodajalcev in medijev itd. o tem, kako država obravnava zadevo.

3. možnost: Podjetje Combus oddeli vsakodnevno avtobusno dejavnost na samostojno odvisno podjetje. Z drugimi besedami, obstoječa sredstva (avtobusi itd.) in obveznosti (posojila itd.) obdrži podjetje Combus samo, pravica do pogodb o avtobusnem prevozu itd. pa se prenese na [samostojno] novo odvisno podjetje, ki bi nato najelo potrebna sredstva (avtobuse itd.) od podjetja Combus. Novo odvisno podjetje bi poskusili prodati in kupnino uporabiti za zmanjšanje dolga podjetja Combus, ki bi bil še naprej v 100-odstotni lasti države. Nato bi lahko poskusili zmanjšati preostali dolg podjetja Combus z uporabo prihodkov iz najema obratnih sredstev s strani novega odvisnega podjetja. Ta model ne daje neposredno nobenega zagotovila, da bodo upniki iz svojih zavez s podjetjem Combus izšli brez izgub. Zato bodo upniki verjetno zahtevali nekakšno jamstvo države itd.“

| (44) | Na podlagi te ocene podjetja Alfred Berg se je danska vlada odločila, da nadaljuje s postopkom prestrukturiranja podjetja Combus z namenom poznejše prodaje (1. možnost, ki jo predlaga podjetje Alfred Berg). Ta postopek prestrukturiranja je podrobno opisan v naslednjem pododdelku. |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi te ocene podjetja Alfred Berg se je danska vlada odločila, da nadaljuje s postopkom prestrukturiranja podjetja Combus z namenom poznejše prodaje (1. možnost, ki jo predlaga podjetje Alfred Berg). Ta postopek prestrukturiranja je podrobno opisan v naslednjem pododdelku.

| (45) | Podjetje Alfred Berg je 23. aprila 1999 obvestilo vlado, da je prejelo novo „navedbo interesa“ od podjetja Arriva, ki je ponudilo, da bo prevzelo 100 % osnovnega kapitala podjetja Combus A/S za 35 milijonov DKK. K ponudbi so bili priloženi pogoji v zvezi z višino lastniškega kapitala in rezultati podjetja, vključno s klavzulo znižanja „krono za krono“ v primeru odstopanj. Ponudba je temeljila na lastniškem kapitalu v višini 131 milijonov DKK, po oceni podjetja Alfred Berg pa je lastniški kapital takrat znašal okoli 10 milijonov DKK manj. Podjetje Alfred Berg je priporočalo, da se nadaljuje prodajni postopek s tem kupcem vzporedno z razvojem možnosti prestrukturiranja. Podjetje Alfred Berg je poudarilo, da se je treba pogovoriti še o zelo zapletenih zadevah, ki bi lahko strankama otežile sklenitev zadovoljivega dogovora. |
| --- | --- |

(45)

Podjetje Alfred Berg je 23. aprila 1999 obvestilo vlado, da je prejelo novo „navedbo interesa“ od podjetja Arriva, ki je ponudilo, da bo prevzelo 100 % osnovnega kapitala podjetja Combus A/S za 35 milijonov DKK. K ponudbi so bili priloženi pogoji v zvezi z višino lastniškega kapitala in rezultati podjetja, vključno s klavzulo znižanja „krono za krono“ v primeru odstopanj. Ponudba je temeljila na lastniškem kapitalu v višini 131 milijonov DKK, po oceni podjetja Alfred Berg pa je lastniški kapital takrat znašal okoli 10 milijonov DKK manj. Podjetje Alfred Berg je priporočalo, da se nadaljuje prodajni postopek s tem kupcem vzporedno z razvojem možnosti prestrukturiranja. Podjetje Alfred Berg je poudarilo, da se je treba pogovoriti še o zelo zapletenih zadevah, ki bi lahko strankama otežile sklenitev zadovoljivega dogovora.

| (46) | Dne 27. aprila 1999 je bilo med Ministrstvom za promet in podjetjem Arriva podpisano pismo o nameri prevzema podjetja Combus za 45 milijonov DKK, pod pogojem, da bo lastniški kapital podjetja v času prenosa 131 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(46)

Dne 27. aprila 1999 je bilo med Ministrstvom za promet in podjetjem Arriva podpisano pismo o nameri prevzema podjetja Combus za 45 milijonov DKK, pod pogojem, da bo lastniški kapital podjetja v času prenosa 131 milijonov DKK.

| (47) | V začetku junija so pogajanja s podjetjem Arriva tako napredovala, da so svetovalci menili, da bi lahko bila končna prodajna pogodba realno sklenjena v prvi polovici julija 1999. Toda pozneje v juniju 1999 so mediji veliko pisali o podjetju Combus, predvsem v zvezi z izjavami nekaterih političnih strank o tem, da je treba pravno urediti avtobusne prevoznike na Danskem z vidika znatnih tržnih deležev. Zaradi ugibanj o tržnih omejitvah je podjetje Arriva izgubilo zanimanje za prevzem podjetja Combus. Podjetje Arriva je poudarilo, da je njegov dolgoročni interes za prevzem podjetja Combus odvisen od uvedbe morebitnih tržnih omejitev. |
| --- | --- |

(47)

V začetku junija so pogajanja s podjetjem Arriva tako napredovala, da so svetovalci menili, da bi lahko bila končna prodajna pogodba realno sklenjena v prvi polovici julija 1999. Toda pozneje v juniju 1999 so mediji veliko pisali o podjetju Combus, predvsem v zvezi z izjavami nekaterih političnih strank o tem, da je treba pravno urediti avtobusne prevoznike na Danskem z vidika znatnih tržnih deležev. Zaradi ugibanj o tržnih omejitvah je podjetje Arriva izgubilo zanimanje za prevzem podjetja Combus. Podjetje Arriva je poudarilo, da je njegov dolgoročni interes za prevzem podjetja Combus odvisen od uvedbe morebitnih tržnih omejitev.

| (48) | Prestrukturiranje podjetja Combus je postalo zelo nujno avgusta 1999, saj je moralo v skladu z danskim zakonom o letnih izkazih podjetje Combus sklicati letno skupščino delničarjev pred koncem maja 1999 in ji predložiti svoje revidirane izkaze za leto 1998. Letni izkazi so morali biti na voljo medijem in javnosti najmanj 14 dni pred letno skupščino delničarjev. |
| --- | --- |

(48)

Prestrukturiranje podjetja Combus je postalo zelo nujno avgusta 1999, saj je moralo v skladu z danskim zakonom o letnih izkazih podjetje Combus sklicati letno skupščino delničarjev pred koncem maja 1999 in ji predložiti svoje revidirane izkaze za leto 1998. Letni izkazi so morali biti na voljo medijem in javnosti najmanj 14 dni pred letno skupščino delničarjev.

| (49) | Finance podjetja so bile tako izkoriščene, da so računovodje dejali, da letnih izkazov ni mogoče predstaviti brez zadržkov glede načela delujočega podjetja. Na podlagi računovodskega pregleda pogodb podjetja, ki je pokazal potrebo po okoli 65 milijonih DKK za pokritje pogodb, ki ustvarjajo izgubo, bi moralo podjetje, če ne bi prišlo do dokapitalizacije, v prisilno upravo. Poleg tega je obstajalo neizbežno tveganje obveznega vračila posojil številnim finančnim ustanovam, saj so vse kreditne pogodbe, sklenjene z njimi, vsebovale zavezujoče določbe, ki so predpisovale lasten kapital v višini najmanj 10 % bilančne vsote, vendar ne manj kot 125 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(49)

Finance podjetja so bile tako izkoriščene, da so računovodje dejali, da letnih izkazov ni mogoče predstaviti brez zadržkov glede načela delujočega podjetja. Na podlagi računovodskega pregleda pogodb podjetja, ki je pokazal potrebo po okoli 65 milijonih DKK za pokritje pogodb, ki ustvarjajo izgubo, bi moralo podjetje, če ne bi prišlo do dokapitalizacije, v prisilno upravo. Poleg tega je obstajalo neizbežno tveganje obveznega vračila posojil številnim finančnim ustanovam, saj so vse kreditne pogodbe, sklenjene z njimi, vsebovale zavezujoče določbe, ki so predpisovale lasten kapital v višini najmanj 10 % bilančne vsote, vendar ne manj kot 125 milijonov DKK.

| (50) | Aprila 1999 je dansko Ministrstvo za promet imenovalo pravnega svetovalca, podjetje Kromann and Münter, da bi pomagal rešiti finančne težave podjetja Combus. Pravni svetovalec je v obvestilu, izdanem sredi maja 1999, predlagal kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK. Na podlagi tega obvestila je Ministrstvo za promet 21. maja 1999 predložilo zaupen predlog zakona finančnemu odboru danskega parlamenta, v katerem je predlagalo kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK. Predlog je finančni odbor potrdil z večino 27. maja 1999 (20). |
| --- | --- |

(50)

Aprila 1999 je dansko Ministrstvo za promet imenovalo pravnega svetovalca, podjetje Kromann and Münter, da bi pomagal rešiti finančne težave podjetja Combus. Pravni svetovalec je v obvestilu, izdanem sredi maja 1999, predlagal kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK. Na podlagi tega obvestila je Ministrstvo za promet 21. maja 1999 predložilo zaupen predlog zakona finančnemu odboru danskega parlamenta, v katerem je predlagalo kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK. Predlog je finančni odbor potrdil z večino 27. maja 1999 (20).

| (51) | Kar zadeva finančno stanje podjetja Combus, je predlog zakona navajal, da je leta 1998 podjetje moralo večkrat prilagoditi svoja pričakovanja glede rezultata za 1998. Nazadnje, po sprejetju zakona o prodaji vseh delnic podjetja Combus decembra 1998, se je finančno stanje podjetja močno poslabšalo. |
| --- | --- |

(51)

Kar zadeva finančno stanje podjetja Combus, je predlog zakona navajal, da je leta 1998 podjetje moralo večkrat prilagoditi svoja pričakovanja glede rezultata za 1998. Nazadnje, po sprejetju zakona o prodaji vseh delnic podjetja Combus decembra 1998, se je finančno stanje podjetja močno poslabšalo.

| (52) | Predlog zakona navaja tudi, da je podjetju Combus neposredno grozila prisilna uprava ali stečaj, toda kapitalski vložek bi zagotovil nadaljnje poslovanje podjetja z namenom poznejše prodaje. Po ocenah je potrebni kapitalski vložek znašal 300 milijonov DKK, ob tem pa bi morale biti kreditne pogodbe podjetja trdne, razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom pa ustrezno. |
| --- | --- |

(52)

Predlog zakona navaja tudi, da je podjetju Combus neposredno grozila prisilna uprava ali stečaj, toda kapitalski vložek bi zagotovil nadaljnje poslovanje podjetja z namenom poznejše prodaje. Po ocenah je potrebni kapitalski vložek znašal 300 milijonov DKK, ob tem pa bi morale biti kreditne pogodbe podjetja trdne, razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom pa ustrezno.

| (53) | Predlog zakona predvideva tudi, da se še naprej preiskuje možnost prodaje podjetja Combus. Ni se zdelo verjetno, da si bo država povrnila vloženi kapital v kratkem roku. Kapitalski vložek je bila izveden s ciljem, da se podjetju zagotovi poslovanje v prihodnosti in zadosten kapital, ki ga potrebuje. |
| --- | --- |

(53)

Predlog zakona predvideva tudi, da se še naprej preiskuje možnost prodaje podjetja Combus. Ni se zdelo verjetno, da si bo država povrnila vloženi kapital v kratkem roku. Kapitalski vložek je bila izveden s ciljem, da se podjetju zagotovi poslovanje v prihodnosti in zadosten kapital, ki ga potrebuje.

| (54) | Predlog zakona je finančni odbor potrdil z večino 27. maja 1999. |
| --- | --- |

(54)

Predlog zakona je finančni odbor potrdil z večino 27. maja 1999.

| (55) | Prodajni postopek se je nadaljeval spomladi leta 2000, zatem ko je letne izkaze podjetja Combus za leto 1999 potrdila letna skupščina delničarjev v maju 2000. Podjetje Alfred Berg bo še naprej sodelovalo v pogajanjih o prodaji kot finančni svetovalec, podjetje Kromann and Münter pa kot pravni svetovalec. |
| --- | --- |

(55)

Prodajni postopek se je nadaljeval spomladi leta 2000, zatem ko je letne izkaze podjetja Combus za leto 1999 potrdila letna skupščina delničarjev v maju 2000. Podjetje Alfred Berg bo še naprej sodelovalo v pogajanjih o prodaji kot finančni svetovalec, podjetje Kromann and Münter pa kot pravni svetovalec.

| (56) | Sredi julija 2000 je podjetje Alfred Berg predstavilo okvirno vrednotenje podjetja Combus. Po mnenju podjetja Alfred Berg ni bilo mogoče uporabiti običajnih metod vrednotenja podjetja Combus zaradi visoke stopnje negotovosti. Svetovalci so izvedli vrednotenje na podlagi napovedi rezultatov podjetja do leta 2004 glede na več tehtanih predpostavk o gibanju prometa in ukrepih prestrukturiranja. Vrednost podjetja je bila izračunana za datum v prihodnosti. Pri tem so bili upoštevani vsi dobički/primanjkljaji v vmesnem obdobju in učinek na negativno neto bilanco podjetja na datum v prihodnosti. Dejanska prodajna vrednost je bila določena z diskontiranjem izračunane prihodnje prodajne vrednosti. Spodnja tabela prikazuje rezultate te ocene.
  Tabela 4
  Povzetek vrednotenja podjetja Combus, ki ga je opravilo podjetje Alfred Berg | Scenarij |
| --- | --- | --- |
| Najslabši primer | Nevtralen/negativen | Nevtralen/pozitiven | Najboljši primer |
| Predpostavka: |
| Promet | nespremenjeno | nespremenjeno | povečanje | povečanje |
| Bruto marža | nespremenjeno | nespremenjeno | nespremenjeno | povečanje |
| Ukrepi izboljšanja | ne | da | da | da |
| Vrednost lastniškega kapitala v milijonih DKK, julij 2005 | ÷ 1 116,2 | ÷ 431,9 | 6,0 | 674,2 |
| Vrednost lastniškega kapitala v milijonih DKK, trenutna (10 % disk.) | ÷ 693,1 | ÷ 268,2 | 3,7 | 418,6 |
| Vir: Okvirno vrednotenje, ki so ga pripravili finančni svetovalci |

(56)

Sredi julija 2000 je podjetje Alfred Berg predstavilo okvirno vrednotenje podjetja Combus. Po mnenju podjetja Alfred Berg ni bilo mogoče uporabiti običajnih metod vrednotenja podjetja Combus zaradi visoke stopnje negotovosti. Svetovalci so izvedli vrednotenje na podlagi napovedi rezultatov podjetja do leta 2004 glede na več tehtanih predpostavk o gibanju prometa in ukrepih prestrukturiranja. Vrednost podjetja je bila izračunana za datum v prihodnosti. Pri tem so bili upoštevani vsi dobički/primanjkljaji v vmesnem obdobju in učinek na negativno neto bilanco podjetja na datum v prihodnosti. Dejanska prodajna vrednost je bila določena z diskontiranjem izračunane prihodnje prodajne vrednosti. Spodnja tabela prikazuje rezultate te ocene.

Tabela 4

Povzetek vrednotenja podjetja Combus, ki ga je opravilo podjetje Alfred Berg

Scenarij

Najslabši primer

Nevtralen/negativen

Nevtralen/pozitiven

Najboljši primer

Predpostavka:

Promet

nespremenjeno

nespremenjeno

povečanje

povečanje

Bruto marža

nespremenjeno

nespremenjeno

nespremenjeno

povečanje

Ukrepi izboljšanja

ne

da

da

da

Vrednost lastniškega kapitala v milijonih DKK, julij 2005

÷ 1 116,2

÷ 431,9

6,0

674,2

Vrednost lastniškega kapitala v milijonih DKK, trenutna (10 % disk.)

÷ 693,1

÷ 268,2

3,7

418,6

Vir: Okvirno vrednotenje, ki so ga pripravili finančni svetovalci

| (57) | Za razumevanje tega vrednotenja so potrebne naslednje dodatne pripombe. „Nespremenjena realizacija“ predvideva, da se pogodbe v regiji Kobenhavna ob izteku ne nadomestijo z novimi pogodbami, medtem ko ostanejo pogodbe v regijah nespremenjene. „Povečanje prometa“ pomeni, da se promet v drugih regijah povečuje, ko obstoječe pogodbe v regiji Kobenhavna potečejo. Predvideni rezultat ukrepov izboljšanja, ki jih je sprejela nova uprava, naj bi bil predvidoma 48,7 milijona DKK na leto od leta 2002. Tabela kaže, da je morala biti vrednost podjetja Combus ocenjena kot zelo negativna, zlasti ker se je predpostavljalo, da bo povečanje realizacije in bruto dohodka ter izvajanje ukrepov izboljšanja v tako kratkem obdobju težko. |
| --- | --- |

(57)

Za razumevanje tega vrednotenja so potrebne naslednje dodatne pripombe. „Nespremenjena realizacija“ predvideva, da se pogodbe v regiji Kobenhavna ob izteku ne nadomestijo z novimi pogodbami, medtem ko ostanejo pogodbe v regijah nespremenjene. „Povečanje prometa“ pomeni, da se promet v drugih regijah povečuje, ko obstoječe pogodbe v regiji Kobenhavna potečejo. Predvideni rezultat ukrepov izboljšanja, ki jih je sprejela nova uprava, naj bi bil predvidoma 48,7 milijona DKK na leto od leta 2002. Tabela kaže, da je morala biti vrednost podjetja Combus ocenjena kot zelo negativna, zlasti ker se je predpostavljalo, da bo povečanje realizacije in bruto dohodka ter izvajanje ukrepov izboljšanja v tako kratkem obdobju težko.

| (58) | Pomembno vprašanje za postopek privatizacije je bila politična razprava o uvedbi tržnih omejitev za avtobusne prevoznike. Odbor za promet danskega parlamenta je zahteval poročilo o koncentraciji in konkurenci na danskem trgu avtobusnih prevozov, ki ga je jeseni 1999 pripravila delovna skupina, sestavljena iz predstavnikov danskega organa za konkurenco, Ministrstva za finance in Ministrstva za promet. Poročilo ugotavlja, da se večina regionalnih in lokalnih avtobusnih storitev oddaja prek javnih razpisov, da je kljub neprekinjenemu postopku koncentracije za trg značilna huda konkurenca med izvajalci in da ni nobenih znakov, da en sam ali posamezen izvajalec prevladuje na trgu v škodo konkurentov. Delovna skupina je ugotovila, da po njeni oceni danskega trga avtobusnih prevozov ni treba uvesti tržnih omejitev. V odgovor na poročilo je odbor za promet dal izjavo jeseni 1999, v kateri je potrdil ugotovitve poročila in ponovno zatrdil, da ni primerno uvesti tržnih omejitev. |
| --- | --- |

(58)

Pomembno vprašanje za postopek privatizacije je bila politična razprava o uvedbi tržnih omejitev za avtobusne prevoznike. Odbor za promet danskega parlamenta je zahteval poročilo o koncentraciji in konkurenci na danskem trgu avtobusnih prevozov, ki ga je jeseni 1999 pripravila delovna skupina, sestavljena iz predstavnikov danskega organa za konkurenco, Ministrstva za finance in Ministrstva za promet. Poročilo ugotavlja, da se večina regionalnih in lokalnih avtobusnih storitev oddaja prek javnih razpisov, da je kljub neprekinjenemu postopku koncentracije za trg značilna huda konkurenca med izvajalci in da ni nobenih znakov, da en sam ali posamezen izvajalec prevladuje na trgu v škodo konkurentov. Delovna skupina je ugotovila, da po njeni oceni danskega trga avtobusnih prevozov ni treba uvesti tržnih omejitev. V odgovor na poročilo je odbor za promet dal izjavo jeseni 1999, v kateri je potrdil ugotovitve poročila in ponovno zatrdil, da ni primerno uvesti tržnih omejitev.

| (59) | Danska vlada je nato ponovno stopila v stik z več potencialnimi kupci. Po predstavitvi finančnega položaja podjetja Combus sta dva potencialna kupca izjavila, da ju zanima nakup 100 % delnic podjetja Combusa. Tretji kupec je bil previdnejši pri izražanju interesa. |
| --- | --- |

(59)

Danska vlada je nato ponovno stopila v stik z več potencialnimi kupci. Po predstavitvi finančnega položaja podjetja Combus sta dva potencialna kupca izjavila, da ju zanima nakup 100 % delnic podjetja Combusa. Tretji kupec je bil previdnejši pri izražanju interesa.

| (60) | Eden izmed zainteresiranih kupcev je bilo podjetja Arriva, katerega okvirna ponudba je bila enaka negativni prodajni ceni 200–250 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(60)

Eden izmed zainteresiranih kupcev je bilo podjetja Arriva, katerega okvirna ponudba je bila enaka negativni prodajni ceni 200–250 milijonov DKK.

| (61) | Drugi zainteresirani kupec je bil podjetje Metroline. Njegova ponudba je bila sprva privlačnejša, saj je podjetje predlagalo nakup delnic po pozitivni ceni med 10 in 24 milijoni DKK. Toda podjetje Metroline je dodalo, da je med finančno predstavitvijo podjetja izvedelo številne stvari, ki jih želi podrobneje preučiti. |
| --- | --- |

(61)

Drugi zainteresirani kupec je bil podjetje Metroline. Njegova ponudba je bila sprva privlačnejša, saj je podjetje predlagalo nakup delnic po pozitivni ceni med 10 in 24 milijoni DKK. Toda podjetje Metroline je dodalo, da je med finančno predstavitvijo podjetja izvedelo številne stvari, ki jih želi podrobneje preučiti.

| (62) | Dne 18. oktobra 2000 je podjetje Alfred Berg obvestilo dansko vlado, da je prejelo spremenjeno ponudbo podjetja Metroline, v kateri slednji predlaga nakup podjetja Combus za negativno ceno v višini 500 milijonov DKK. Poleg tega je podjetje Metroline zahtevalo mnoga jamstva. |
| --- | --- |

(62)

Dne 18. oktobra 2000 je podjetje Alfred Berg obvestilo dansko vlado, da je prejelo spremenjeno ponudbo podjetja Metroline, v kateri slednji predlaga nakup podjetja Combus za negativno ceno v višini 500 milijonov DKK. Poleg tega je podjetje Metroline zahtevalo mnoga jamstva.

| (63) | Po predložitvi te ponudbe je podjetje Alfred Berg predlagalo, da se prekinejo splošni razgovori, ki so potekali s tretjim zainteresiranim kupcem, saj je bilo mnenja, da kupec ni dovolj zainteresiran. Usmerjevalna skupina je podjetje Alfred Berg zaprosila, da stopi v stik s podjetjem Arriva, čigar okvira ponudba je bila očitno boljša kot ponudba podjetja Metroline, in razišče možnosti prodaje. |
| --- | --- |

(63)

Po predložitvi te ponudbe je podjetje Alfred Berg predlagalo, da se prekinejo splošni razgovori, ki so potekali s tretjim zainteresiranim kupcem, saj je bilo mnenja, da kupec ni dovolj zainteresiran. Usmerjevalna skupina je podjetje Alfred Berg zaprosila, da stopi v stik s podjetjem Arriva, čigar okvira ponudba je bila očitno boljša kot ponudba podjetja Metroline, in razišče možnosti prodaje.

| (64) | Dne 3. novembra 2000 je podjetje Arriva v pismu podjetju Alfred Berg naznanilo, da je opravilo skrben pregled poslovanja in da lahko zdaj predlagajo, kako nadaljevati. V pismu je podjetje Arriva izpostavilo, da je oceno pripravilo v sodelovanju s podjetjem Connex. Podjetje Arriva je pred tem finančne svetovalce obvestilo o skupnem interesu obeh avtobusnih podjetij. |
| --- | --- |

(64)

Dne 3. novembra 2000 je podjetje Arriva v pismu podjetju Alfred Berg naznanilo, da je opravilo skrben pregled poslovanja in da lahko zdaj predlagajo, kako nadaljevati. V pismu je podjetje Arriva izpostavilo, da je oceno pripravilo v sodelovanju s podjetjem Connex. Podjetje Arriva je pred tem finančne svetovalce obvestilo o skupnem interesu obeh avtobusnih podjetij.

| (65) | V skladu s predlogom je podjetje Arriva ponudilo 100 milijonov DKK za vse delnice podjetja Combus. Ponudba je veljala pod pogojem, da se dolžniški kapital v višini 100 milijonov DKK, ki ga je leta 1999 vložilo Ministrstvo za promet, pretvori v lastniški kapital in da se izvede dodaten kapitalski vložek v podjetje Combus v višini 290 milijonov DKK. Ponudba je bila pogojena tudi s tem, da se vsi potrebni popravki bilančnih postavk podjetja, ugotovljeni med poznejšim postopkom skrbnega pregleda poslovanja, pokrijejo z vložkom novih sredstev. Podjetje Arriva je omenilo več primerov takih popravkov, ki so skupaj znašali približno 109 milijonov DKK. Podjetje Arriva je danski vladi določilo rok 8. november 2000 za sklenitev sporazuma. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s predlogom je podjetje Arriva ponudilo 100 milijonov DKK za vse delnice podjetja Combus. Ponudba je veljala pod pogojem, da se dolžniški kapital v višini 100 milijonov DKK, ki ga je leta 1999 vložilo Ministrstvo za promet, pretvori v lastniški kapital in da se izvede dodaten kapitalski vložek v podjetje Combus v višini 290 milijonov DKK. Ponudba je bila pogojena tudi s tem, da se vsi potrebni popravki bilančnih postavk podjetja, ugotovljeni med poznejšim postopkom skrbnega pregleda poslovanja, pokrijejo z vložkom novih sredstev. Podjetje Arriva je omenilo več primerov takih popravkov, ki so skupaj znašali približno 109 milijonov DKK. Podjetje Arriva je danski vladi določilo rok 8. november 2000 za sklenitev sporazuma.

| (66) | Finančni svetovalci, ki so pregledali predlog podjetja Arriva, so ugotovili, da bi glede na ponudbo potrebovali 399 milijonov DKK novih sredstev, ki bi jih vložili v podjetje Combus, in da bi moralo Ministrstvo za promet pretvoriti podrejen dolg v višini 100 milijonov DKK v lastniški kapital, s čimer bi skupna izguba države znašala 499 milijonov DKK. Poleg tega bi država izgubila preostali lastniški kapital v podjetju Combus, ki je bil ocenjen na 38 milijonov DKK na dan 30. septembra 2000. |
| --- | --- |

(66)

Finančni svetovalci, ki so pregledali predlog podjetja Arriva, so ugotovili, da bi glede na ponudbo potrebovali 399 milijonov DKK novih sredstev, ki bi jih vložili v podjetje Combus, in da bi moralo Ministrstvo za promet pretvoriti podrejen dolg v višini 100 milijonov DKK v lastniški kapital, s čimer bi skupna izguba države znašala 499 milijonov DKK. Poleg tega bi država izgubila preostali lastniški kapital v podjetju Combus, ki je bil ocenjen na 38 milijonov DKK na dan 30. septembra 2000.

| (67) | Ministrstvo za promet in Ministrstvo za finance sta bili mnenja, da je ponudba podjetja Arriva nizka. Po drugi strani pa ni bila nobena predhodna resna ponudba boljša od ponudbe podjetja Arriva. Podjetje Metroline je zahtevalo enako negativno ceno kot podjetje Arriva, tj. približno 500 milijonov DKK, tretji zainteresirani kupec pa je podal le ohlapno in neobvezujočo ponudbo za negativno ceno okoli 350 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(67)

Ministrstvo za promet in Ministrstvo za finance sta bili mnenja, da je ponudba podjetja Arriva nizka. Po drugi strani pa ni bila nobena predhodna resna ponudba boljša od ponudbe podjetja Arriva. Podjetje Metroline je zahtevalo enako negativno ceno kot podjetje Arriva, tj. približno 500 milijonov DKK, tretji zainteresirani kupec pa je podal le ohlapno in neobvezujočo ponudbo za negativno ceno okoli 350 milijonov DKK.

| (68) | Sprejeta je bila odločitev, da Ministrstvo za promet najprej stopi v stik s podjetjem Arriva, da bi povišalo ceno za prevzem podjetja Combus. Istočasno je ministrstvo preučilo več scenarijev likvidacije/razvoja podjetja Combus. Scenariji niso zadevali neposrednega vrednotenja podjetja, temveč izračun likvidnostnih potreb podjetja v različnih pogojih v primerjavi s ponudbo podjetja Arriva. Rezultat izračuna, ki ga je potrdilo podjetje Combus, njegovi revizorji in odvetniki, je prikazan v spodnji tabeli:
  Tabela 5
  Scenariji za likvidacijo/razvoj podjetja Combus







  Scenarij | Likvidnost v milijonih DKK ob koncu obdobja | Komentar |
| --- | --- | --- | --- |
| Postopna likvidacija v roku petih let | – 331 | Negotov scenarij |
| Nadaljevanje z novejšimi, boljšimi pogodbami za šest let | – 315 | Razmeroma negotov scenarij |
| Nadaljevanje še eno leto brez refinanciranja zapadlega dolga | 71 | Med drugim bi bilo potrebno novo zadolževanje pri bankah v višini 107 milijonov DKK. Pridobili bi čas, toda situacija glede prodaje bi verjetno ostala enaka. |
| Stečaj | – 649 | Celoten primanjkljaj, dividenda 35–40 %. Posojilodajalci bi izgubili 280–300 milijonov DKK. |
| Ponudba podjetja Arriva | – 399 | |
| Vir: Ministrstvo za promet |

(68)

Sprejeta je bila odločitev, da Ministrstvo za promet najprej stopi v stik s podjetjem Arriva, da bi povišalo ceno za prevzem podjetja Combus. Istočasno je ministrstvo preučilo več scenarijev likvidacije/razvoja podjetja Combus. Scenariji niso zadevali neposrednega vrednotenja podjetja, temveč izračun likvidnostnih potreb podjetja v različnih pogojih v primerjavi s ponudbo podjetja Arriva. Rezultat izračuna, ki ga je potrdilo podjetje Combus, njegovi revizorji in odvetniki, je prikazan v spodnji tabeli:

Tabela 5

Scenariji za likvidacijo/razvoj podjetja Combus

Scenarij

Likvidnost v milijonih DKK ob koncu obdobja

Komentar

Postopna likvidacija v roku petih let

– 331

Negotov scenarij

Nadaljevanje z novejšimi, boljšimi pogodbami za šest let

– 315

Razmeroma negotov scenarij

Nadaljevanje še eno leto brez refinanciranja zapadlega dolga

71

Med drugim bi bilo potrebno novo zadolževanje pri bankah v višini 107 milijonov DKK. Pridobili bi čas, toda situacija glede prodaje bi verjetno ostala enaka.

Stečaj

– 649

Celoten primanjkljaj, dividenda 35–40 %. Posojilodajalci bi izgubili 280–300 milijonov DKK.

Ponudba podjetja Arriva

– 399

Vir: Ministrstvo za promet

| (69) | Glede na interno sporočilo je bilo ministrstvo mnenja, da scenariji kažejo, da upniki ne bodo imeli nobene koristi od nadaljnjega poslovanja podjetja, ne pri postopni likvidaciji ne pri nadaljnjem poslovanju, saj ni bil nobeden izmed scenarijev bistveno boljši od ponudbe podjetja Arriva. Zaradi negotove prihodnosti bi bila upnikom verjetno ljubša hitra prodaja. |
| --- | --- |

(69)

Glede na interno sporočilo je bilo ministrstvo mnenja, da scenariji kažejo, da upniki ne bodo imeli nobene koristi od nadaljnjega poslovanja podjetja, ne pri postopni likvidaciji ne pri nadaljnjem poslovanju, saj ni bil nobeden izmed scenarijev bistveno boljši od ponudbe podjetja Arriva. Zaradi negotove prihodnosti bi bila upnikom verjetno ljubša hitra prodaja.

| (70) | Poleg tega so scenariji pokazali, da po mnenju ministrstva ponudba podjetja Arriva verjetno temelji na kratkoročnem finančnem stanju podjetja Combus in ne dejanskem vrednotenju podjetja. Če povzamemo, bi bilo glede na navedeno verjetno težko prepričati podjetje Arriva, da ima ministrstvo v rezervi boljše možnosti v obliki postopne likvidacije ali nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega so scenariji pokazali, da po mnenju ministrstva ponudba podjetja Arriva verjetno temelji na kratkoročnem finančnem stanju podjetja Combus in ne dejanskem vrednotenju podjetja. Če povzamemo, bi bilo glede na navedeno verjetno težko prepričati podjetje Arriva, da ima ministrstvo v rezervi boljše možnosti v obliki postopne likvidacije ali nadaljnjega poslovanja.

| (71) | V sporočilu je bilo izpostavljeno, da ni mogoče povsem izključiti, da bi lahko bila postopna likvidacija s postopno prodajo pogodb za avtobusne storitve v majhnih – geografskih – paketih lokalnim avtobusnim podjetjem ustrezna alternativa predstavljenim scenarijem. Ta scenarij ni bil raziskan, toda bil je prav tako zelo negotov, saj naj bi po mnenju podjetja Combus bilo zainteresiranih več lokalnih avtobusnih podjetij, toda kvečjemu nekaj jih je finančno dovolj močnih, da bi lahko prevzeli vsaj najmanjše dele. |
| --- | --- |

(71)

V sporočilu je bilo izpostavljeno, da ni mogoče povsem izključiti, da bi lahko bila postopna likvidacija s postopno prodajo pogodb za avtobusne storitve v majhnih – geografskih – paketih lokalnim avtobusnim podjetjem ustrezna alternativa predstavljenim scenarijem. Ta scenarij ni bil raziskan, toda bil je prav tako zelo negotov, saj naj bi po mnenju podjetja Combus bilo zainteresiranih več lokalnih avtobusnih podjetij, toda kvečjemu nekaj jih je finančno dovolj močnih, da bi lahko prevzeli vsaj najmanjše dele.

| (72) | Ministrstvo je sklenilo, da če je mogoče ponudbo podjetja Arriva znižati na negativno ceno 290 milijonov DKK, je to očitno najboljša možnost za nadaljevanje z upniki. |
| --- | --- |

(72)

Ministrstvo je sklenilo, da če je mogoče ponudbo podjetja Arriva znižati na negativno ceno 290 milijonov DKK, je to očitno najboljša možnost za nadaljevanje z upniki.

| (73) | Ta pogajanja so 21. novembra 2000 privedla do dogovora o pismu o nameri glede prodaje podjetja Combus podjetju Arriva, ki so ga podpisali dansko Ministrstvo za promet kot prodajalec podjetja Combus, podjetje Arriva kot kupec podjetja Combus in zasebni komercialni upniki podjetja Combus. |
| --- | --- |

(73)

Ta pogajanja so 21. novembra 2000 privedla do dogovora o pismu o nameri glede prodaje podjetja Combus podjetju Arriva, ki so ga podpisali dansko Ministrstvo za promet kot prodajalec podjetja Combus, podjetje Arriva kot kupec podjetja Combus in zasebni komercialni upniki podjetja Combus.

| (74) | Pismo o nameri je vsebovalo naslednje poglavitne elemente:






  — | Država bi prejela 100 milijonov DKK za prenos vseh delnic v podjetju Combus (100 %). |
| --- | --- | --- |

(74)

Pismo o nameri je vsebovalo naslednje poglavitne elemente:

—

Država bi prejela 100 milijonov DKK za prenos vseh delnic v podjetju Combus (100 %).

| — | Država bi vnaprej pretvorila podrejeni dolžniški kapital v višini 100 milijonov DKK v osnovni kapital. |
| --- | --- |

—

Država bi vnaprej pretvorila podrejeni dolžniški kapital v višini 100 milijonov DKK v osnovni kapital.

| — | Lasten kapital podjetja Combus bi se okrepil za dodatnih 240 milijonov DKK, bodisi v obliki vložka novega lastniškega kapitala ali odpisa/pretvorbe bančnega dolga. |
| --- | --- |

—

Lasten kapital podjetja Combus bi se okrepil za dodatnih 240 milijonov DKK, bodisi v obliki vložka novega lastniškega kapitala ali odpisa/pretvorbe bančnega dolga.

| — | Država bi dodatno zagotovila omejena jamstva v skupnem znesku 57,5 milijona DKK v obliki (i) jamstva za morebitne okoljske stroške v višini 22,5 milijona DKK, ki bi se uveljavljala v primeru, če bi stroški presegli znesek 10 milijonov DKK, ki je bil že dodeljen podjetju za okoljske stroške, in (ii) jamstva v znesku do 35 milijonov DKK za vse zadeve, vključno z ureditvijo lastniškega kapitala podjetja glede na stanje, ki ga je uprava predstavila konec septembra 2000, in nadaljnjimi zavezami. |
| --- | --- |

—

Država bi dodatno zagotovila omejena jamstva v skupnem znesku 57,5 milijona DKK v obliki (i) jamstva za morebitne okoljske stroške v višini 22,5 milijona DKK, ki bi se uveljavljala v primeru, če bi stroški presegli znesek 10 milijonov DKK, ki je bil že dodeljen podjetju za okoljske stroške, in (ii) jamstva v znesku do 35 milijonov DKK za vse zadeve, vključno z ureditvijo lastniškega kapitala podjetja glede na stanje, ki ga je uprava predstavila konec septembra 2000, in nadaljnjimi zavezami.

| — | Država bi podjetju Arriva zagotovila neomejena jamstva v zvezi z vsemi davčnimi zahtevami, ki bi lahko izhajale iz obdobja pred prenosom, za izgube, ki so posledica terjatev nekdanjih delavcev, za vse izgube, ki bi lahko izhajale iz predhodne prodaje podjetja Combus International, in za vse finančne izgube, za katere bi podjetje Arriva lahko dokazalo, da izvirajo iz prihodnjega revizijskega poročila. |
| --- | --- |

—

Država bi podjetju Arriva zagotovila neomejena jamstva v zvezi z vsemi davčnimi zahtevami, ki bi lahko izhajale iz obdobja pred prenosom, za izgube, ki so posledica terjatev nekdanjih delavcev, za vse izgube, ki bi lahko izhajale iz predhodne prodaje podjetja Combus International, in za vse finančne izgube, za katere bi podjetje Arriva lahko dokazalo, da izvirajo iz prihodnjega revizijskega poročila.

| — | Prenos bi začel veljati 1. januarja 2001. |
| --- | --- |

—

Prenos bi začel veljati 1. januarja 2001.

| — | Posel je bil odvisen od obeh prevoznih podjetij, od tega, ali bo Danska agencija za varnost na cesti in promet odobrila, da pogodbe podjetja Combus za avtobusne storitve prevzame novi lastnik, in od soglasja organov za konkurenco. |
| --- | --- |

—

Posel je bil odvisen od obeh prevoznih podjetij, od tega, ali bo Danska agencija za varnost na cesti in promet odobrila, da pogodbe podjetja Combus za avtobusne storitve prevzame novi lastnik, in od soglasja organov za konkurenco.

| (75) | Nadaljnji postopek, dogovorjen v pismu o nameri, je pomenil, da sta Ministrstvo za promet in podjetje Arriva – po predhodnem soglasju finančnega odbora danskega parlamenta in uprave podjetja Arriva – posledično sklenila končen sporazum v skladu z zgoraj navedenimi smernicami. Posel bo sklenjen, ko bodo pridobljena vsa potrebna zunanja soglasja, toda najpozneje do 1. februarja 2001. |
| --- | --- |

(75)

Nadaljnji postopek, dogovorjen v pismu o nameri, je pomenil, da sta Ministrstvo za promet in podjetje Arriva – po predhodnem soglasju finančnega odbora danskega parlamenta in uprave podjetja Arriva – posledično sklenila končen sporazum v skladu z zgoraj navedenimi smernicami. Posel bo sklenjen, ko bodo pridobljena vsa potrebna zunanja soglasja, toda najpozneje do 1. februarja 2001.

| (76) | Pismo o nameri je bilo razširjeno, ko se je Ministrstvo za promet z upniki dogovorilo o delitvi kapitalskega vložka v višini 240 milijonov DKK. Sklenjen je bil dogovor, da danska vlada vloži nov lastniški kapital v višini 140 milijonov DKK in da upniki bodisi pretvorijo dolgove v osnovni kapital v znesku, enakovrednemu 100 milijonov DKK, bodisi zmanjšajo dolg za ta znesek. |
| --- | --- |

(76)

Pismo o nameri je bilo razširjeno, ko se je Ministrstvo za promet z upniki dogovorilo o delitvi kapitalskega vložka v višini 240 milijonov DKK. Sklenjen je bil dogovor, da danska vlada vloži nov lastniški kapital v višini 140 milijonov DKK in da upniki bodisi pretvorijo dolgove v osnovni kapital v znesku, enakovrednemu 100 milijonov DKK, bodisi zmanjšajo dolg za ta znesek.

| (77) | V sporočilu se je danska vlada zavezala, da bo prilagodila prodajno ceno (omejeno na največ 35 milijonov DKK), pod pogojem, da so v bilanci stanja podjetja na dan 31. decembra 2000 izkazane kapitalske rezerve nižje od 31,8 milijona DKK, kar je uprava pričakovala, ko sta stranki podpisali pismo o nameri. Kapitalske rezerve na dan 31. decembra 2000 so znašale 10,3 milijona DKK. Tako je morala danska vlada plačati 20,5 milijona DKK, da je izpolnila svojo obveznost po tem jamstvu. |
| --- | --- |

(77)

V sporočilu se je danska vlada zavezala, da bo prilagodila prodajno ceno (omejeno na največ 35 milijonov DKK), pod pogojem, da so v bilanci stanja podjetja na dan 31. decembra 2000 izkazane kapitalske rezerve nižje od 31,8 milijona DKK, kar je uprava pričakovala, ko sta stranki podpisali pismo o nameri. Kapitalske rezerve na dan 31. decembra 2000 so znašale 10,3 milijona DKK. Tako je morala danska vlada plačati 20,5 milijona DKK, da je izpolnila svojo obveznost po tem jamstvu.

| (78) | Podjetje Arriva je prevzelo preostale obveznosti podjetja Combus, ki so takrat znašale 208 milijonov DKK. Podjetje Arriva je obveznosti odplačalo takoj ob nakupu podjetja Combus in jih nadomestilo s posojilom, ki ga je dalo njegovo matično podjetje, Arriva plc. |
| --- | --- |

(78)

Podjetje Arriva je prevzelo preostale obveznosti podjetja Combus, ki so takrat znašale 208 milijonov DKK. Podjetje Arriva je obveznosti odplačalo takoj ob nakupu podjetja Combus in jih nadomestilo s posojilom, ki ga je dalo njegovo matično podjetje, Arriva plc.

| (79) | V primerjavi s prvotno ponudbo podjetja Arriva si je danska vlada izpogajala naslednje bistvene spremembe:






  — | Posojilodajalci podjetja Combus so pristali, da bodo sodelovali v postopku prestrukturiranja, tako da bodo odpisali del svojih terjatev (skupno 100 milijonov DKK). |
| --- | --- | --- |

(79)

V primerjavi s prvotno ponudbo podjetja Arriva si je danska vlada izpogajala naslednje bistvene spremembe:

—

Posojilodajalci podjetja Combus so pristali, da bodo sodelovali v postopku prestrukturiranja, tako da bodo odpisali del svojih terjatev (skupno 100 milijonov DKK).

| — | Zahteva po kapitalskem vložku 290 milijonov DKK je bila zmanjšana na 240 milijonov DKK. |
| --- | --- |

—

Zahteva po kapitalskem vložku 290 milijonov DKK je bila zmanjšana na 240 milijonov DKK.

| — | Sporazum je vseboval jamstva z omejenim kritjem v skupni višini 57,5 milijona DKK in številna neomejena jamstva. |
| --- | --- |

—

Sporazum je vseboval jamstva z omejenim kritjem v skupni višini 57,5 milijona DKK in številna neomejena jamstva.

| — | Danska vlada je zajamčila, da bo čisto premoženje podjetja Combus na dan 31. decembra 2000, po popravkih zaradi odpisov itd. v skladu s sporazumom, znašalo 31,8 milijona DKK. |
| --- | --- |

—

Danska vlada je zajamčila, da bo čisto premoženje podjetja Combus na dan 31. decembra 2000, po popravkih zaradi odpisov itd. v skladu s sporazumom, znašalo 31,8 milijona DKK.

| — | Podjetje Arriva se je strinjalo, da zahteve glede popravkov v višini 109 milijonov DKK (omenjene v predlogu z dne 3. novembra 2000) niso več pomembne. |
| --- | --- |

—

Podjetje Arriva se je strinjalo, da zahteve glede popravkov v višini 109 milijonov DKK (omenjene v predlogu z dne 3. novembra 2000) niso več pomembne.

| (80) | Ministrstvo za promet je bilo torej uspešno pri pogajanjih o vsebini pisma o nameri, saj je bistveno znižalo zahteve podjetja Arriva glede cene v primerjavi s predlogom z dne 3. novembra 2000. |
| --- | --- |

(80)

Ministrstvo za promet je bilo torej uspešno pri pogajanjih o vsebini pisma o nameri, saj je bistveno znižalo zahteve podjetja Arriva glede cene v primerjavi s predlogom z dne 3. novembra 2000.

| (81) | V zaupnem predlogu zakona z dne 13. decembra 2000 je Ministrstvo za promet zahtevalo soglasje finančnega odbora za prodajo vseh delnic podjetja Combus s strani države. Večina članov finančnega odbora je odobrila zaupni predlog zakona še isti dan. |
| --- | --- |

(81)

V zaupnem predlogu zakona z dne 13. decembra 2000 je Ministrstvo za promet zahtevalo soglasje finančnega odbora za prodajo vseh delnic podjetja Combus s strani države. Večina članov finančnega odbora je odobrila zaupni predlog zakona še isti dan.

| (82) | „Pogodba o prodaji delnic“ je bila podpisana 15. januarja 2001; podjetje Combus je bilo preneseno na podjetje Arriva 2. aprila 2001 po sprejetju prvotne odločbe Komisije z veljavo za nazaj od 1. januarja 2001. „Sklenitev posla“ je potekala 2. aprila 2001 med Ministrstvom za promet in podjetjem Arriva. |
| --- | --- |

(82)

„Pogodba o prodaji delnic“ je bila podpisana 15. januarja 2001; podjetje Combus je bilo preneseno na podjetje Arriva 2. aprila 2001 po sprejetju prvotne odločbe Komisije z veljavo za nazaj od 1. januarja 2001. „Sklenitev posla“ je potekala 2. aprila 2001 med Ministrstvom za promet in podjetjem Arriva.

| (83) | Starejši osnutek pogodbe o prodaji delnic, ki ga je danska vlada poslala Komisiji 18. decembra 2000, je vseboval klavzulo, v skladu s katero naj bi danska vlada dala jamstvo podjetju Arriva za morebitne terjatve javnih ustanov (npr. organov za konkurenco in Komisije EU). Danska vlada je v dopisu z dne 23. januarja 2001 obvestila Komisijo, da ta klavzula ni bila vključena v končno pogodbo o prodaji delnic. Razlog za to spremembo je bil, da „se je danska vlada odločila zahtevati soglasje ustreznih organov pred sklenitvijo posla“. |
| --- | --- |

(83)

Starejši osnutek pogodbe o prodaji delnic, ki ga je danska vlada poslala Komisiji 18. decembra 2000, je vseboval klavzulo, v skladu s katero naj bi danska vlada dala jamstvo podjetju Arriva za morebitne terjatve javnih ustanov (npr. organov za konkurenco in Komisije EU). Danska vlada je v dopisu z dne 23. januarja 2001 obvestila Komisijo, da ta klavzula ni bila vključena v končno pogodbo o prodaji delnic. Razlog za to spremembo je bil, da „se je danska vlada odločila zahtevati soglasje ustreznih organov pred sklenitvijo posla“.

| (84) | Prodajni postopek je bil obravnavan tudi v posebnem poročilu Urada generalnega revizorja Danske (21). |
| --- | --- |

(84)

Prodajni postopek je bil obravnavan tudi v posebnem poročilu Urada generalnega revizorja Danske (21).

| (85) | Na koncu (stran 60) poročila je navedeno:
  „Preiskava, ki jo je izvedel Urad generalnega revizorja Danske, je pokazala, da je bila ponudba podjetja Arriva nizka, toda ni bilo nobene boljše resne ponudbe.
  Urad generalnega revizorja Danske je ugotovil, da so preiskave Ministrstva za promet pokazale, da je prodaja vseh delnic podjetja Combus bolj zaželena kot postopna razpustitev podjetja ali prisilna uprava.
  Urad generalnega revizorja Danske je ugotovil, da so bili pomisleki Ministrstva za promet pri pripravi in vodenju prodaje delnic utemeljeni. Ministrstvo za promet je s pogajanji uspelo znižati ceno podjetja Arriva za prevzem delnic in prav tako s pogajanji doseglo, da v delniškem poslu sodelujejo posojilodajalci podjetja. Na podlagi ocen in razpoložljivih informacij Urad generalnega revizorja Danske ugotavlja, da bi moral sporazum šteti za zadovoljivega. Zato je morala država vložiti 140 milijonov DKK v podjetje Combus in zagotoviti jamstva v višini okoli 58 milijonov DKK za podjetje v povezavi s prodajno pogodbo.“ |
| --- | --- |

(85)

Na koncu (stran 60) poročila je navedeno:

„Preiskava, ki jo je izvedel Urad generalnega revizorja Danske, je pokazala, da je bila ponudba podjetja Arriva nizka, toda ni bilo nobene boljše resne ponudbe.

Urad generalnega revizorja Danske je ugotovil, da so preiskave Ministrstva za promet pokazale, da je prodaja vseh delnic podjetja Combus bolj zaželena kot postopna razpustitev podjetja ali prisilna uprava.

Urad generalnega revizorja Danske je ugotovil, da so bili pomisleki Ministrstva za promet pri pripravi in vodenju prodaje delnic utemeljeni. Ministrstvo za promet je s pogajanji uspelo znižati ceno podjetja Arriva za prevzem delnic in prav tako s pogajanji doseglo, da v delniškem poslu sodelujejo posojilodajalci podjetja. Na podlagi ocen in razpoložljivih informacij Urad generalnega revizorja Danske ugotavlja, da bi moral sporazum šteti za zadovoljivega. Zato je morala država vložiti 140 milijonov DKK v podjetje Combus in zagotoviti jamstva v višini okoli 58 milijonov DKK za podjetje v povezavi s prodajno pogodbo.“

| (86) | V uvodni izjavi 66 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija izrazila dvom o tem, ali je prodajna cena podjetja Combus pri prodaji podjetju Arriva tržna cena. Ti dvomi so temeljili predvsem na ugotovitvi, da je bilo po poročanju danskih medijev 50 % podjetja Combus prodanih podjetju Connex 1. maja 2001, manj kot en mesec po podpisu prodajne pogodbe med dansko vlado in podjetjem Arriva, za ceno 223 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(86)

V uvodni izjavi 66 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija izrazila dvom o tem, ali je prodajna cena podjetja Combus pri prodaji podjetju Arriva tržna cena. Ti dvomi so temeljili predvsem na ugotovitvi, da je bilo po poročanju danskih medijev 50 % podjetja Combus prodanih podjetju Connex 1. maja 2001, manj kot en mesec po podpisu prodajne pogodbe med dansko vlado in podjetjem Arriva, za ceno 223 milijonov DKK.

| (87) | Danska vlada in podjetje Arriva sta Komisiji posredovala dodatne stvarne informacije o tej točki. |
| --- | --- |

(87)

Danska vlada in podjetje Arriva sta Komisiji posredovala dodatne stvarne informacije o tej točki.

| (88) | Postopek pogajanj med podjetjem Arriva in podjetjem Connex se je začel leta 2000. Podjetji Arriva in Connex sta 10. oktobra 2000 sklenili „memorandum o soglasju“ na evropski upravni ravni, ki je določal načela sodelovanja med strankama pred prevzemom podjetja Combus. Po prvotni zamisli naj bi obe podjetji predložili skupno ponudbo. |
| --- | --- |

(88)

Postopek pogajanj med podjetjem Arriva in podjetjem Connex se je začel leta 2000. Podjetji Arriva in Connex sta 10. oktobra 2000 sklenili „memorandum o soglasju“ na evropski upravni ravni, ki je določal načela sodelovanja med strankama pred prevzemom podjetja Combus. Po prvotni zamisli naj bi obe podjetji predložili skupno ponudbo.

| (89) | Preden je bila sestavljena ta izjava o nameri, sta podjetji Connex in Arriva sodelovali v postopku preverjanja, ki ga je nadzorovalo podjetje Alfred Berg, toda podjetje Connex se je odločilo, da ne bo nadaljevalo samo. V skladu z „memorandumom o soglasju“ sta imeli obe stranki dostop do podatkovne sobe, da sta lahko ocenili vrednost podjetja in tveganja, povezana z nakupom. |
| --- | --- |

(89)

Preden je bila sestavljena ta izjava o nameri, sta podjetji Connex in Arriva sodelovali v postopku preverjanja, ki ga je nadzorovalo podjetje Alfred Berg, toda podjetje Connex se je odločilo, da ne bo nadaljevalo samo. V skladu z „memorandumom o soglasju“ sta imeli obe stranki dostop do podatkovne sobe, da sta lahko ocenili vrednost podjetja in tveganja, povezana z nakupom.

| (90) | Podjetji Arriva in Connex sta si izmenjali izkušnje iz podatkovne sobe in jasno je bilo, da se njuna pričakovanja in oceni podjetja Combus precej razlikujejo. Tako je imelo podjetje Combus po oceni podjetja Arriva negativno vrednost v višini okoli 300 milijonov DKK, podjetje Connex pa je ocenilo, da ima Combus negativno vrednost približno 700–1 000 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(90)

Podjetji Arriva in Connex sta si izmenjali izkušnje iz podatkovne sobe in jasno je bilo, da se njuna pričakovanja in oceni podjetja Combus precej razlikujejo. Tako je imelo podjetje Combus po oceni podjetja Arriva negativno vrednost v višini okoli 300 milijonov DKK, podjetje Connex pa je ocenilo, da ima Combus negativno vrednost približno 700–1 000 milijonov DKK.

| (91) | Ker se stranki torej v osnovi nista strinjali o tveganjih, povezanih z nakupom, so bila pogajanja o delitvi podjetja prekinjena, podjetje Arriva pa je samo nadaljevalo s pogajanji z dansko državo. Kot je opisano zgoraj, so ta pogajanja sčasoma privedla do uspešne prodaje podjetja Combus podjetju Arriva maja 2001. |
| --- | --- |

(91)

Ker se stranki torej v osnovi nista strinjali o tveganjih, povezanih z nakupom, so bila pogajanja o delitvi podjetja prekinjena, podjetje Arriva pa je samo nadaljevalo s pogajanji z dansko državo. Kot je opisano zgoraj, so ta pogajanja sčasoma privedla do uspešne prodaje podjetja Combus podjetju Arriva maja 2001.

| (92) | Konec decembra 2000 so se pogajanja med podjetji Arriva in Connex nadaljevala, tokrat z namenom prodaje določenih sredstev (tj. pogodb in avtobusov) podjetja Combus podjetju Connex. Podjetje Connex je imelo popoln dostop do zbranega gradiva o skrbnem pregledu, podjetje Arriva pa mu je predstavilo podrobnosti o svoji študiji primera. Glede na to sta stranki sklenili dogovor o glavnih pogojih, ki je bil podpisan 21. februarja 2001 za dogovorjeno ceno 230 milijonov DKK. Ta vrednost je ustrezala knjigovodski vrednosti vključenih sredstev (avtobusi, infrastruktura in obstoječe pogodbe za javna naročila storitev, ki prinašajo izgubo, predvsem v območju Kobenhavna). |
| --- | --- |

(92)

Konec decembra 2000 so se pogajanja med podjetji Arriva in Connex nadaljevala, tokrat z namenom prodaje določenih sredstev (tj. pogodb in avtobusov) podjetja Combus podjetju Connex. Podjetje Connex je imelo popoln dostop do zbranega gradiva o skrbnem pregledu, podjetje Arriva pa mu je predstavilo podrobnosti o svoji študiji primera. Glede na to sta stranki sklenili dogovor o glavnih pogojih, ki je bil podpisan 21. februarja 2001 za dogovorjeno ceno 230 milijonov DKK. Ta vrednost je ustrezala knjigovodski vrednosti vključenih sredstev (avtobusi, infrastruktura in obstoječe pogodbe za javna naročila storitev, ki prinašajo izgubo, predvsem v območju Kobenhavna).

| (93) | Po nadaljnjih pogajanjih, ki so zajemala zlasti podrobno analizo denarnih tokov, je končna cena v prodajni pogodbi, podpisani 30. aprila 2001, znašala 113,9 milijona DKK. Popravek prodajne cene navzdol je posledica dejstva, da je analiza denarnih tokov pokazala, da so izgube iz obstoječih pogodb za javna naročila storitev veliko višje, kot je bilo prvotno predvideno. Posledično je moralo podjetje Arriva v celoti uporabiti rezervacije z računov podjetja Combus za pogodbe za javna naročila storitev, ki ustvarjajo izgubo. |
| --- | --- |

(93)

Po nadaljnjih pogajanjih, ki so zajemala zlasti podrobno analizo denarnih tokov, je končna cena v prodajni pogodbi, podpisani 30. aprila 2001, znašala 113,9 milijona DKK. Popravek prodajne cene navzdol je posledica dejstva, da je analiza denarnih tokov pokazala, da so izgube iz obstoječih pogodb za javna naročila storitev veliko višje, kot je bilo prvotno predvideno. Posledično je moralo podjetje Arriva v celoti uporabiti rezervacije z računov podjetja Combus za pogodbe za javna naročila storitev, ki ustvarjajo izgubo.

| (94) | V odgovor na uvodno izjavo 118 odločitve o sprožitvi postopka, kjer se Komisija sprašuje, ali bi lahko podjetje Arriva prodalo pogodbe, ki vsebujejo pravne klavzule, s katerimi naj bi preprečili prekinitev pogodb, danska vlada pojasnjuje, da prodaja pogodb pomeni odkrito spremembo ponudnika, za katero je potrebno soglasje prejemnika (občine in okrožja) in pri kateri naj bi avtobusna dejavnost še naprej potekala po predhodno določeni ceni in pod predhodno določenimi pogoji. V primeru prenosa pogodb s podjetja Arriva na podjetje Connex so zadevne občine in okrožja dali soglasje. |
| --- | --- |

(94)

V odgovor na uvodno izjavo 118 odločitve o sprožitvi postopka, kjer se Komisija sprašuje, ali bi lahko podjetje Arriva prodalo pogodbe, ki vsebujejo pravne klavzule, s katerimi naj bi preprečili prekinitev pogodb, danska vlada pojasnjuje, da prodaja pogodb pomeni odkrito spremembo ponudnika, za katero je potrebno soglasje prejemnika (občine in okrožja) in pri kateri naj bi avtobusna dejavnost še naprej potekala po predhodno določeni ceni in pod predhodno določenimi pogoji. V primeru prenosa pogodb s podjetja Arriva na podjetje Connex so zadevne občine in okrožja dali soglasje.

2.1.3   UKREPA PRESTRUKTURIRANJA V LETIH 1999 IN 2001

| (95) | Kapitalska vložka v letih 1999 in 2001 so spremljali ukrepi prestrukturiranja. Slednji so podrobno opisani v spodnjih oddelkih. |
| --- | --- |

(95)

Kapitalska vložka v letih 1999 in 2001 so spremljali ukrepi prestrukturiranja. Slednji so podrobno opisani v spodnjih oddelkih.

| (96) | Danski organi so Komisiji aprila 2007 predložili štiri posamezna sporočila. Tri izmed njih z dne 26. aprila 1999, 15. maja 1999 in 18. maja 1999 je napisalo podjetje Kromann and Münter, eno z dne 18. maja 1999 pa KPMG. Danski organi menijo, da sporočilo KPMG predstavlja operativni načrt prestrukturiranja za kapitalski vložek v letu 1999 in da tri sporočila podjetja Kromann and Münter predstavljajo načrt finančnega prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(96)

Danski organi so Komisiji aprila 2007 predložili štiri posamezna sporočila. Tri izmed njih z dne 26. aprila 1999, 15. maja 1999 in 18. maja 1999 je napisalo podjetje Kromann and Münter, eno z dne 18. maja 1999 pa KPMG. Danski organi menijo, da sporočilo KPMG predstavlja operativni načrt prestrukturiranja za kapitalski vložek v letu 1999 in da tri sporočila podjetja Kromann and Münter predstavljajo načrt finančnega prestrukturiranja.

| (97) | KPMG, ena izmed računovodskih družb podjetja Combus, je maja 1999 opravila pregled donosnosti izbranih pogodb o avtobusnem prevozu. V obvestilu z dne 18. maja 1999 z naslovom „Donosnost izbranih pogodb o prevoznih storitvah v obdobju 1999/2001“ je navedla svoje rezultate. |
| --- | --- |

(97)

KPMG, ena izmed računovodskih družb podjetja Combus, je maja 1999 opravila pregled donosnosti izbranih pogodb o avtobusnem prevozu. V obvestilu z dne 18. maja 1999 z naslovom „Donosnost izbranih pogodb o prevoznih storitvah v obdobju 1999/2001“ je navedla svoje rezultate.

| (98) | Pregled je temeljil na operativnih proračunih podjetja Combus za obdobje 1999–2001, ki jih je odobrila uprava podjetja Combus novembra 1998 in ki so bili popravljeni z oceno proračuna, ki jo je pripravila uprava aprila 1999. Računovodje so v obvestilu navedli, da opravljeno delo ni zajemalo pregleda proračuna. Obvestilo pravi, da računovodje niso ocenili, ali proračuni kot celota vsebujejo vse informacije, ki so potrebne za neodvisno oceno pričakovanega razvoja podjetja Combus, niti niso ocenili, ali proračuni odražajo najverjetnejši razvoj. |
| --- | --- |

(98)

Pregled je temeljil na operativnih proračunih podjetja Combus za obdobje 1999–2001, ki jih je odobrila uprava podjetja Combus novembra 1998 in ki so bili popravljeni z oceno proračuna, ki jo je pripravila uprava aprila 1999. Računovodje so v obvestilu navedli, da opravljeno delo ni zajemalo pregleda proračuna. Obvestilo pravi, da računovodje niso ocenili, ali proračuni kot celota vsebujejo vse informacije, ki so potrebne za neodvisno oceno pričakovanega razvoja podjetja Combus, niti niso ocenili, ali proračuni odražajo najverjetnejši razvoj.

| (99) | V svojem obvestilu so računovodje navedli, da donosnosti ni bilo mogoče oceniti po pogodbah, temveč po območjih avtobusnih prevozov. Ocena donosnosti območja avtobusnih prevozov je bila tako hkrati posredna ocena pogodb za avtobusne storitve, povezane s posameznim območjem avtobusnih prevozov. Računovodje so pregledali operativne proračune za 5 območjih avtobusnih prevozov. |
| --- | --- |

(99)

V svojem obvestilu so računovodje navedli, da donosnosti ni bilo mogoče oceniti po pogodbah, temveč po območjih avtobusnih prevozov. Ocena donosnosti območja avtobusnih prevozov je bila tako hkrati posredna ocena pogodb za avtobusne storitve, povezane s posameznim območjem avtobusnih prevozov. Računovodje so pregledali operativne proračune za 5 območjih avtobusnih prevozov.

| (100) | Povzetek pregleda računovodij je prikazan v tabeli 6.
  Tabela 6
  Zbrani proračuni za obdobje 1999–2001









  (v milijonih DKK) |
| --- | --- |
| | Neto promet | Rezultat pred pobotom rezervacij | Rezervacije 1998 | Rezultat pred davki |
| Območje avtobusnih prevozov Kobenhaven | 927,1 | –90,0 | 60,0 (22) | –30,0 |
| Območje avtobusnih prevozov Sjælland | 230,4 | 4,8 | | 4,8 |
| Območje avtobusnih prevozov Århus | 353,3 | 19,8 | | 19,8 |
| Območje avtobusnih prevozov Vejle | 351,0 | 0,5 | | 0,5 |
| Območje avtobusnih prevozov Fyn | 371,6 | 4,7 | | 4,7 |
| Skupaj izbrana območja avtobusnih prevozov | 2 233,4 | –60,2 | | –0,2 |
| Skupaj druga območja avtobusnih prevozov | 725,2 | 34,4 | | 34,4 |
| Režijski stroški | | –77,4 | | –77,4 |
| Območja avtobusnih prevozov + režijski stroški skupaj | 2 958,6 | – 103,2 | 60 | 43,2 |
| Racionalizacija | | 105,9 | | 105,9 |
| Predvideni nadaljnji rezultat | 2 958,6 | 2,7 | 60 | 62,7 |
| Vir: Obvestilo o donosnosti izbranih pogodb za storitve avtobusnega prevoza v obdobju 1999–2001 |

(100)

Povzetek pregleda računovodij je prikazan v tabeli 6.

Tabela 6

Zbrani proračuni za obdobje 1999–2001

(v milijonih DKK)

Neto promet

Rezultat pred pobotom rezervacij

Rezervacije 1998

Rezultat pred davki

Območje avtobusnih prevozov Kobenhaven

927,1

–90,0

60,0 (22)

–30,0

Območje avtobusnih prevozov Sjælland

230,4

4,8

4,8

Območje avtobusnih prevozov Århus

353,3

19,8

19,8

Območje avtobusnih prevozov Vejle

351,0

0,5

0,5

Območje avtobusnih prevozov Fyn

371,6

4,7

4,7

Skupaj izbrana območja avtobusnih prevozov

2 233,4

–60,2

–0,2

Skupaj druga območja avtobusnih prevozov

725,2

34,4

34,4

Režijski stroški

–77,4

–77,4

Območja avtobusnih prevozov + režijski stroški skupaj

2 958,6

– 103,2

60

43,2

Racionalizacija

105,9

105,9

Predvideni nadaljnji rezultat

2 958,6

2,7

60

62,7

Vir: Obvestilo o donosnosti izbranih pogodb za storitve avtobusnega prevoza v obdobju 1999–2001

| (101) | Tabela prikazuje, da je uprava podjetja Combus pričakovala, da bo skupen rezultat za obdobje 1999–2001 dobiček v višini 62,7 milijona DKK. |
| --- | --- |

(101)

Tabela prikazuje, da je uprava podjetja Combus pričakovala, da bo skupen rezultat za obdobje 1999–2001 dobiček v višini 62,7 milijona DKK.

| (102) | Kot prikazuje tabela, operativni proračuni za območja avtobusnih prevozov in režijski stroški kažejo na skupen primanjkljaj v višini 103,2 milijona DKK. Po ocenah uprave iz aprila 1999 naj bi na podlagi izvedenih ali načrtovanih ukrepov racionalizacije uspeli prihraniti približno 105,9 milijona DKK v obdobju 1999–2001. Ti ukrepi za prihranke so bili naslednji:






  — | prihranki, povezani z javnimi uslužbenci kot posledica spremembe njihovega statusa javnih uslužbencev v status običajnih zaposlenih, |
| --- | --- | --- |

(102)

Kot prikazuje tabela, operativni proračuni za območja avtobusnih prevozov in režijski stroški kažejo na skupen primanjkljaj v višini 103,2 milijona DKK. Po ocenah uprave iz aprila 1999 naj bi na podlagi izvedenih ali načrtovanih ukrepov racionalizacije uspeli prihraniti približno 105,9 milijona DKK v obdobju 1999–2001. Ti ukrepi za prihranke so bili naslednji:

—

prihranki, povezani z javnimi uslužbenci kot posledica spremembe njihovega statusa javnih uslužbencev v status običajnih zaposlenih,

| — | manjša nadomestila za čas bolezni, |
| --- | --- |

—

manjša nadomestila za čas bolezni,

| — | izboljšana logistika med javnimi uslužbenci, |
| --- | --- |

—

izboljšana logistika med javnimi uslužbenci,

| — | izboljšano načrtovanje dolžnosti, |
| --- | --- |

—

izboljšano načrtovanje dolžnosti,

| — | zmanjšanje števila administrativnih delavcev, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje števila administrativnih delavcev,

| — | nižji stroški vzdrževanja, |
| --- | --- |

—

nižji stroški vzdrževanja,

| — | nižji stroški nabave, |
| --- | --- |

—

nižji stroški nabave,

| — | prestrukturiranje sedeža podjetja. |
| --- | --- |

—

prestrukturiranje sedeža podjetja.

| (103) | Ocenjeni prihranki niso bili razdeljeni po območjih avtobusnih prevozov, toda v skladu z obvestilom je uprava upoštevala, da je na območju avtobusnih prevozov Kobenhaven mogoče precej prihraniti. |
| --- | --- |

(103)

Ocenjeni prihranki niso bili razdeljeni po območjih avtobusnih prevozov, toda v skladu z obvestilom je uprava upoštevala, da je na območju avtobusnih prevozov Kobenhaven mogoče precej prihraniti.

| (104) | Tri sporočila podjetja Kromann and Münter navajajo, da so odvetniška pisarna in računovodje preučili donosnost reprezentativnega vzorca pogodb podjetja z namenom, da bi ocenili poslovanje podjetja, po preučitvi pa se je zdelo nujno ustvariti dodatne rezervacije v višini okoli 65 milijonov DKK za kritje pogodb, ki ustvarjajo izgubo, do njihovega izteka. Tako je lastniški kapital podjetja znašal 47 milijonov DKK. Bilo je torej očitno, da podjetje ni moglo izpolniti pogojev iz svojih kreditnih pogodb in da letnih izkazov ni mogoče predstaviti brez zadržkov računovodij glede načela delujočega podjetja, razen če bi se položaj bistveno spremenil. |
| --- | --- |

(104)

Tri sporočila podjetja Kromann and Münter navajajo, da so odvetniška pisarna in računovodje preučili donosnost reprezentativnega vzorca pogodb podjetja z namenom, da bi ocenili poslovanje podjetja, po preučitvi pa se je zdelo nujno ustvariti dodatne rezervacije v višini okoli 65 milijonov DKK za kritje pogodb, ki ustvarjajo izgubo, do njihovega izteka. Tako je lastniški kapital podjetja znašal 47 milijonov DKK. Bilo je torej očitno, da podjetje ni moglo izpolniti pogojev iz svojih kreditnih pogodb in da letnih izkazov ni mogoče predstaviti brez zadržkov računovodij glede načela delujočega podjetja, razen če bi se položaj bistveno spremenil.

| (105) | Po mnenju svetovalca bi za prestrukturiranje podjetja potrebovali kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK. Ta znesek se utemeljuje tako:






  — | zahteva glede trdnosti pri različnih bančnih posojilih bi se 31. decembra 1999 povečala z 10 % na 20 %, zato bi bila potrebna dokapitalizacija (23); |
| --- | --- | --- |

(105)

Po mnenju svetovalca bi za prestrukturiranje podjetja potrebovali kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK. Ta znesek se utemeljuje tako:

—

zahteva glede trdnosti pri različnih bančnih posojilih bi se 31. decembra 1999 povečala z 10 % na 20 %, zato bi bila potrebna dokapitalizacija (23);

| — | dokapitalizacija v tem znesku bi povzročila ustrezno razmerje med dolgom in lastniškim kapitalom. |
| --- | --- |

—

dokapitalizacija v tem znesku bi povzročila ustrezno razmerje med dolgom in lastniškim kapitalom.

| (106) | S kapitalskim vložkom v navedenem znesku bi po mnenju svetovalca lahko razrešili finančno stanje podjetja. |
| --- | --- |

(106)

S kapitalskim vložkom v navedenem znesku bi po mnenju svetovalca lahko razrešili finančno stanje podjetja.

| (107) | Sočasno s pripravo prodaje podjetja Combus podjetju Arriva je danska vlada od podjetja Arriva zahtevala, da pripravi načrt poslovanja in prestrukturiranja za podjetje Combus. Januarja 2001 je danska vlada predložila ta načrt prestrukturiranja Komisiji. Predložitev je potekala v dveh fazah, 8. in 23. januarja 2001, in je bila del tekočega primera NN 127/00, ki je sčasoma privedel do prvotne odločbe Komisije. |
| --- | --- |

(107)

Sočasno s pripravo prodaje podjetja Combus podjetju Arriva je danska vlada od podjetja Arriva zahtevala, da pripravi načrt poslovanja in prestrukturiranja za podjetje Combus. Januarja 2001 je danska vlada predložila ta načrt prestrukturiranja Komisiji. Predložitev je potekala v dveh fazah, 8. in 23. januarja 2001, in je bila del tekočega primera NN 127/00, ki je sčasoma privedel do prvotne odločbe Komisije.

| (108) | Ta načrt prestrukturiranja sestavljajo naslednji elementi:






  — | tržna študija, |
| --- | --- | --- |

(108)

Ta načrt prestrukturiranja sestavljajo naslednji elementi:

—

tržna študija,

| — | podroben opis vseh okoliščin, ki so privedle do hudih finančnih težav podjetja Combus, |
| --- | --- |

—

podroben opis vseh okoliščin, ki so privedle do hudih finančnih težav podjetja Combus,

| — | podroben opis vseh načrtovanih sprememb, da bi zagotovili, da bo podjetje samo sposobno pokriti vse svoje stroške, med drugim stroške obrokov in finančne stroške, ter se soočiti s konkurenco po zaključku postopka prestrukturiranja, |
| --- | --- |

—

podroben opis vseh načrtovanih sprememb, da bi zagotovili, da bo podjetje samo sposobno pokriti vse svoje stroške, med drugim stroške obrokov in finančne stroške, ter se soočiti s konkurenco po zaključku postopka prestrukturiranja,

| — | podroben opis financiranja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

—

podroben opis financiranja prestrukturiranja.

| (109) | Tržna študija navaja, da se je danski trg avtobusnih prevozov stabiliziral po deregulaciji, ki se je začela leta 1990. |
| --- | --- |

(109)

Tržna študija navaja, da se je danski trg avtobusnih prevozov stabiliziral po deregulaciji, ki se je začela leta 1990.

| (110) | Cene avtobusnih prevoznih storitev so med letoma 1990 in 1997 nenehno padale. Ta trend je verjetno posledica odpiranja trga, ki se je začelo v zgodnjih devetdesetih letih prejšnjega stoletja. Cene so, kot kaže, najnižjo raven dosegle leta 1997; od takrat beležijo majhno, a redno rast. |
| --- | --- |

(110)

Cene avtobusnih prevoznih storitev so med letoma 1990 in 1997 nenehno padale. Ta trend je verjetno posledica odpiranja trga, ki se je začelo v zgodnjih devetdesetih letih prejšnjega stoletja. Cene so, kot kaže, najnižjo raven dosegle leta 1997; od takrat beležijo majhno, a redno rast.

| (111) | Na celotnem danskem trgu javnih avtobusnih prevozov so leta 1999 prevladovali štirje veliki prevozniki. Skupaj so ti štirje prevozniki imeli okoli dve tretjini razpisanih pogodb (24). |
| --- | --- |

(111)

Na celotnem danskem trgu javnih avtobusnih prevozov so leta 1999 prevladovali štirje veliki prevozniki. Skupaj so ti štirje prevozniki imeli okoli dve tretjini razpisanih pogodb (24).

| (112) | Poročilo danskega organa, pristojnega za konkurenco, iz leta 2000, na katerega se sklicuje tržna študija, pravi, da na danskem trgu avtobusnih prevozov verjetno ne bo prišlo do presežnih zmogljivosti. Ker regionalni in lokalni organi subvencionirajo avtobusne proge v višini več kot 50 %, bo avtobusni prevoznik nudil avtobusno storitev le, če dobi razpis. To pomeni, da prevoznik sklene posel le za število avtobusov in avtobusnih voznikov, ki so potrebni za izvajanje avtobusnega prevoza, potem ko dobi javno naročilo storitev na razpisu. |
| --- | --- |

(112)

Poročilo danskega organa, pristojnega za konkurenco, iz leta 2000, na katerega se sklicuje tržna študija, pravi, da na danskem trgu avtobusnih prevozov verjetno ne bo prišlo do presežnih zmogljivosti. Ker regionalni in lokalni organi subvencionirajo avtobusne proge v višini več kot 50 %, bo avtobusni prevoznik nudil avtobusno storitev le, če dobi razpis. To pomeni, da prevoznik sklene posel le za število avtobusov in avtobusnih voznikov, ki so potrebni za izvajanje avtobusnega prevoza, potem ko dobi javno naročilo storitev na razpisu.

| (113) | Poročilo danskega organa, pristojnega za konkurenco, ugotavlja tudi, da so ovire za vstop majhne, in sicer zaradi dveh dejavnikov:






  — | prvič, vsa javna naročila storitev se oddajajo prek razpisov vsakih pet let. Skladno s tem se lahko novi prevozniki vsako leto potegujejo za okoli 20 % trga; |
| --- | --- | --- |

(113)

Poročilo danskega organa, pristojnega za konkurenco, ugotavlja tudi, da so ovire za vstop majhne, in sicer zaradi dveh dejavnikov:

—

prvič, vsa javna naročila storitev se oddajajo prek razpisov vsakih pet let. Skladno s tem se lahko novi prevozniki vsako leto potegujejo za okoli 20 % trga;

| — | drugič, tako avtobusi kot delavci niso predragi in jih je zlahka najti na danskem trgu. |
| --- | --- |

—

drugič, tako avtobusi kot delavci niso predragi in jih je zlahka najti na danskem trgu.

| (114) | Posledično je danski organ, pristojen za konkurenco, ugotovil, da je za trg značilna kupna moč, kar ponazarja gibanje cen po deregulaciji danskega trga avtobusnih prevozov. |
| --- | --- |

(114)

Posledično je danski organ, pristojen za konkurenco, ugotovil, da je za trg značilna kupna moč, kar ponazarja gibanje cen po deregulaciji danskega trga avtobusnih prevozov.

| (115) | Podroben opis vseh okoliščin, ki so privedle do hudih finančnih težav podjetja Combus, kaže, da so bile finančne težave podjetja posledica njegove agresivne politike širitve na danskem trgu avtobusnih prevozov, zlasti na območju Kobenhavna. Podjetje Combus je pridobilo pogodbe po pretirano nizkih cenah, kar je povzročilo finančne težave. Zaradi politike širitve je podjetje Combus izvajalo številne avtobusne storitve, ki so prinašale izgubo (25). |
| --- | --- |

(115)

Podroben opis vseh okoliščin, ki so privedle do hudih finančnih težav podjetja Combus, kaže, da so bile finančne težave podjetja posledica njegove agresivne politike širitve na danskem trgu avtobusnih prevozov, zlasti na območju Kobenhavna. Podjetje Combus je pridobilo pogodbe po pretirano nizkih cenah, kar je povzročilo finančne težave. Zaradi politike širitve je podjetje Combus izvajalo številne avtobusne storitve, ki so prinašale izgubo (25).

| (116) | V načrtu, predloženem 8. januarja 2001, so med drugim navedeni ukrepi, ki bi jih izvedlo podjetje Arriva, in prispevki, ki bi jih dalo v zvezi z nakupom podjetja Combus. |
| --- | --- |

(116)

V načrtu, predloženem 8. januarja 2001, so med drugim navedeni ukrepi, ki bi jih izvedlo podjetje Arriva, in prispevki, ki bi jih dalo v zvezi z nakupom podjetja Combus.

| (117) | Kar zadeva podroben opis načrtovanih sprememb, načrt prestrukturiranja opredeljuje šest ukrepov za zmanjšanje stroškov, ki naj bi jih izvedlo podjetje Arriva zatem, ko bi kupilo podjetje Combus. Načrt prestrukturiranja predvideva tudi povečanje stroškov vzdrževanja in goriva kot tudi nekatere izredne stroške, povezane s prestrukturiranjem podjetja Combus. |
| --- | --- |

(117)

Kar zadeva podroben opis načrtovanih sprememb, načrt prestrukturiranja opredeljuje šest ukrepov za zmanjšanje stroškov, ki naj bi jih izvedlo podjetje Arriva zatem, ko bi kupilo podjetje Combus. Načrt prestrukturiranja predvideva tudi povečanje stroškov vzdrževanja in goriva kot tudi nekatere izredne stroške, povezane s prestrukturiranjem podjetja Combus.

| (118) | Pri opisanih spremembah so bili stroški razdeljeni na stroške poslovanja, finančne in izredne stroške, povezane s prestrukturiranjem podjetja Combus. |
| --- | --- |

(118)

Pri opisanih spremembah so bili stroški razdeljeni na stroške poslovanja, finančne in izredne stroške, povezane s prestrukturiranjem podjetja Combus.

| (119) | Tabela 7 vsebuje kratek pregled povečanj in zmanjšanj stroškov poslovanja.
  Tabela 7
  Povečanja in zmanjšanja predvidenih stroškov poslovanja (v DKK na leto)






  v milijonih DKK |
| --- | --- |
| Povečanje stroškov |
| Višji stroški vzdrževanja | –28,0 |
| Višje cene goriva | –3,0 |
| | –31,0 |
| Zmanjšanje stroškov |
| Manjše število dni bolniškega dopusta | 3,5 |
| Nižji stroški popravil | 7,0 |
| Nižji stroški zavarovanja | 2,0 |
| Zaprtje in prodaja poslovnih prostorov | 3,0 |
| Združitev poslovnih sedežev | 39,0 |
| | +54,5 |
| Letni neto učinek | +23,5 |
| Vir: Arriva. |

(119)

Tabela 7 vsebuje kratek pregled povečanj in zmanjšanj stroškov poslovanja.

Tabela 7

Povečanja in zmanjšanja predvidenih stroškov poslovanja (v DKK na leto)

v milijonih DKK

Povečanje stroškov

Višji stroški vzdrževanja

–28,0

Višje cene goriva

–3,0

–31,0

Zmanjšanje stroškov

Manjše število dni bolniškega dopusta

3,5

Nižji stroški popravil

7,0

Nižji stroški zavarovanja

2,0

Zaprtje in prodaja poslovnih prostorov

3,0

Združitev poslovnih sedežev

39,0

+54,5

Letni neto učinek

+23,5

Vir: Arriva.

| (120) | Kot prikazuje tabela 7, se bodo skupni stroški poslovanja zmanjšali zaradi manjšega števila dni bolniškega dopusta delavcev, nižjih stroškov popravil avtobusov, stroškov zavarovanja, upravnih stroškov in prodaje nepotrebnih infrastruktur. |
| --- | --- |

(120)

Kot prikazuje tabela 7, se bodo skupni stroški poslovanja zmanjšali zaradi manjšega števila dni bolniškega dopusta delavcev, nižjih stroškov popravil avtobusov, stroškov zavarovanja, upravnih stroškov in prodaje nepotrebnih infrastruktur.

| (121) | Kar zadeva število dni bolniškega dopusta zaposlenih, načrt prestrukturiranja potrjuje, da so delavci podjetja Combus pogosteje bolni kot delavci podjetja Arriva. Podjetja Arriva namerava uvesti lastne metode spremljanja delavcev z visoko stopnjo bolniškega dopusta. Podjetje Arriva pričakuje, da bo tako zmanjšalo stroške za do 3,5 milijona DKK. |
| --- | --- |

(121)

Kar zadeva število dni bolniškega dopusta zaposlenih, načrt prestrukturiranja potrjuje, da so delavci podjetja Combus pogosteje bolni kot delavci podjetja Arriva. Podjetja Arriva namerava uvesti lastne metode spremljanja delavcev z visoko stopnjo bolniškega dopusta. Podjetje Arriva pričakuje, da bo tako zmanjšalo stroške za do 3,5 milijona DKK.

| (122) | V zvezi z zmanjšanjem stroškov popravil avtobusov in stroškov zavarovanja namerava podjetje Arriva uvesti svoje metode in zavarovalne pogodbe, da bi znižalo stroške podjetja Combus na teh področjih. Podjetje Arriva pričakuje, da bo tako zmanjšalo stroške zavarovanja delavcev za do 2 milijona DKK in stroške zavarovanja vozil za do 7 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(122)

V zvezi z zmanjšanjem stroškov popravil avtobusov in stroškov zavarovanja namerava podjetje Arriva uvesti svoje metode in zavarovalne pogodbe, da bi znižalo stroške podjetja Combus na teh področjih. Podjetje Arriva pričakuje, da bo tako zmanjšalo stroške zavarovanja delavcev za do 2 milijona DKK in stroške zavarovanja vozil za do 7 milijonov DKK.

| (123) | Kar zadeva zmanjšanje upravnih stroškov, podjetje Arriva pričakuje, da bo z združitvijo poslovnih sedežev z letom 2002 zmanjšalo stroške v višini 39 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(123)

Kar zadeva zmanjšanje upravnih stroškov, podjetje Arriva pričakuje, da bo z združitvijo poslovnih sedežev z letom 2002 zmanjšalo stroške v višini 39 milijonov DKK.

| (124) | Končno pa podjetje Arriva namerava prodati štiri skladišča, ki bodo po združitvi nepotrebna. Podjetje Arriva pričakuje, da bo tako zmanjšalo stroške za 3 milijone DKK na leto. Po načrtih podjetja Arriva naj bi se stroški zmanjšali skupaj za 54,5 milijona DKK na leto. |
| --- | --- |

(124)

Končno pa podjetje Arriva namerava prodati štiri skladišča, ki bodo po združitvi nepotrebna. Podjetje Arriva pričakuje, da bo tako zmanjšalo stroške za 3 milijone DKK na leto. Po načrtih podjetja Arriva naj bi se stroški zmanjšali skupaj za 54,5 milijona DKK na leto.

| (125) | Vendar pa podjetje Arriva pričakuje porast stroškov vzdrževanja. Glede na informacije, ki jih je posredovalo podjetje Combus, so njegovi stroški vzdrževanja v letu 2000 znašali 70 000 DKK na avtobus. Podjetje Arriva pričakuje, da se bodo ti stroški povečali do 120 000 DKK na mestni avtobus in 80 000 DKK na regionalni avtobus, zaradi česar bodo stroški vzdrževanja narasli za 28 milijonov DKK. Poleg tega naj bi po pričakovanjih podjetja Arriva stroški goriva porasli za 3 milijone DKK na leto. |
| --- | --- |

(125)

Vendar pa podjetje Arriva pričakuje porast stroškov vzdrževanja. Glede na informacije, ki jih je posredovalo podjetje Combus, so njegovi stroški vzdrževanja v letu 2000 znašali 70 000 DKK na avtobus. Podjetje Arriva pričakuje, da se bodo ti stroški povečali do 120 000 DKK na mestni avtobus in 80 000 DKK na regionalni avtobus, zaradi česar bodo stroški vzdrževanja narasli za 28 milijonov DKK. Poleg tega naj bi po pričakovanjih podjetja Arriva stroški goriva porasli za 3 milijone DKK na leto.

| (126) | Kar zadeva pričakovano zmanjšanje finančnih stroškov, je podjetje Arriva pogodbeno obvezano poplačati celoten neporavnani dolg podjetja Combus njegovim zasebnim posojilodajalcem. |
| --- | --- |

(126)

Kar zadeva pričakovano zmanjšanje finančnih stroškov, je podjetje Arriva pogodbeno obvezano poplačati celoten neporavnani dolg podjetja Combus njegovim zasebnim posojilodajalcem.

| (127) | V tem smislu prodajna pogodba predvideva, da bodo danska država in zasebni komercialni upniki podjetja Combus odpisali del dolga tega podjetja pred prodajo podjetju Arriva, kar pomeni, da bo preostali dolg znašal 208 milijonov DKK. Podjetje Arriva mora nato ob nakupu takoj plačati ta preostali dolg. |
| --- | --- |

(127)

V tem smislu prodajna pogodba predvideva, da bodo danska država in zasebni komercialni upniki podjetja Combus odpisali del dolga tega podjetja pred prodajo podjetju Arriva, kar pomeni, da bo preostali dolg znašal 208 milijonov DKK. Podjetje Arriva mora nato ob nakupu takoj plačati ta preostali dolg.

| (128) | Načrt prestrukturiranja predvideva, da podjetje Arriva nadomesti posojilo zasebnih posojilodajalcev s posojilom znotraj skupine. Letna plačila obresti za to posojilo v skupini znašajo 13,5 milijona DKK. |
| --- | --- |

(128)

Načrt prestrukturiranja predvideva, da podjetje Arriva nadomesti posojilo zasebnih posojilodajalcev s posojilom znotraj skupine. Letna plačila obresti za to posojilo v skupini znašajo 13,5 milijona DKK.

| (129) | Kar zadeva izredne stroške, povezane s prestrukturiranjem podjetja Combus, podjetje Arriva ocenjuje, da bodo v obdobju 2001/2002 znašali 35,6 milijona DKK. Približno 15 milijonov DKK je povezanih s potrebnimi odpustitvami z namenom zmanjšanja splošnih stroškov (26). Preostali znesek se nanaša na integracijo informacijskih sistemov zadevnih podjetij (5 milijonov DKK), nakup novih uniform za voznike avtobusov (7,2 milijona DKK), pravne in gospodarske stroške, povezane z združitvijo in prestrukturiranjem (7 milijonov DKK), in druge manjše stroške (2,5 milijona DKK). |
| --- | --- |

(129)

Kar zadeva izredne stroške, povezane s prestrukturiranjem podjetja Combus, podjetje Arriva ocenjuje, da bodo v obdobju 2001/2002 znašali 35,6 milijona DKK. Približno 15 milijonov DKK je povezanih s potrebnimi odpustitvami z namenom zmanjšanja splošnih stroškov (26). Preostali znesek se nanaša na integracijo informacijskih sistemov zadevnih podjetij (5 milijonov DKK), nakup novih uniform za voznike avtobusov (7,2 milijona DKK), pravne in gospodarske stroške, povezane z združitvijo in prestrukturiranjem (7 milijonov DKK), in druge manjše stroške (2,5 milijona DKK).

| (130) | Podjetje Arriva namerava zmanjšati stroške tudi tako, da postopoma prekine vse pogodbe podjetja Combus, ki prinašajo izgubo. Poleg tega podjetje Arriva predlaga oblikovanje rezerv v zvezi s potekom pogodb v Kobenhavnu in Aalborgu zaradi tveganja, da teh mestnih avtobusov ne bo mogoče uporabiti v prometu na drugih linijah, ker so bodisi zastareli (za Kobenhaven bo rezerva znašala 45 milijonov DKK) ali preveč specifični, da bi se uporabljali v drugem mestu (za Aalborg bo rezerva znašala 18 milijonov DKK). |
| --- | --- |

(130)

Podjetje Arriva namerava zmanjšati stroške tudi tako, da postopoma prekine vse pogodbe podjetja Combus, ki prinašajo izgubo. Poleg tega podjetje Arriva predlaga oblikovanje rezerv v zvezi s potekom pogodb v Kobenhavnu in Aalborgu zaradi tveganja, da teh mestnih avtobusov ne bo mogoče uporabiti v prometu na drugih linijah, ker so bodisi zastareli (za Kobenhaven bo rezerva znašala 45 milijonov DKK) ali preveč specifični, da bi se uporabljali v drugem mestu (za Aalborg bo rezerva znašala 18 milijonov DKK).

| (131) | Načrt prestrukturiranja predvideva, da bo podjetje Combus pridobilo sposobnost ekonomskega preživetja z letom 2006 zaradi ukrepov, ki jih bo sprejelo podjetje Arriva. Tabela 8 prikazuje napovedan promet in poslovni izid podjetja Combus za obdobje 2000–2007.
  Tabela 8
  Napoved prometa in poslovnega izida za obdobje 2000–2007













  (v milijonih DKK) |
| --- | --- |
| Leto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Promet | 1 089 | 1 055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Poslovni izid | – 118 | –66 | –59 | –53 | –43 | –21 | +6 | +2 |

(131)

Načrt prestrukturiranja predvideva, da bo podjetje Combus pridobilo sposobnost ekonomskega preživetja z letom 2006 zaradi ukrepov, ki jih bo sprejelo podjetje Arriva. Tabela 8 prikazuje napovedan promet in poslovni izid podjetja Combus za obdobje 2000–2007.

Tabela 8

Napoved prometa in poslovnega izida za obdobje 2000–2007

(v milijonih DKK)

Leto

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Promet

1 089

1 055

934

824

696

440

206

60

Poslovni izid

– 118

–66

–59

–53

–43

–21

+6

+2

| (132) | Stroški prestrukturiranja se lahko financirajo:






  — | s pomočjo za prestrukturiranje od danske vlade, |
| --- | --- | --- |

(132)

Stroški prestrukturiranja se lahko financirajo:

—

s pomočjo za prestrukturiranje od danske vlade,

| — | s prestrukturiranjem dolga podjetja Combus in |
| --- | --- |

—

s prestrukturiranjem dolga podjetja Combus in

| — | z lastnim prispevkom podjetij Combus in Arriva. |
| --- | --- |

—

z lastnim prispevkom podjetij Combus in Arriva.

| (133) | Podrobnosti prispevka danske vlade so pojasnjene v zgornjem opisu postopka privatizacije. Tabela s povzetkom prispevkov je v naslednjem oddelku. |
| --- | --- |

(133)

Podrobnosti prispevka danske vlade so pojasnjene v zgornjem opisu postopka privatizacije. Tabela s povzetkom prispevkov je v naslednjem oddelku.

| (134) | Prispevek zasebnih upnikov podjetja Combus je odpis dolgov v višini 100 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(134)

Prispevek zasebnih upnikov podjetja Combus je odpis dolgov v višini 100 milijonov DKK.

| 135) | Lasten prispevek podjetij Combus in Arriva je bil sestavljen iz naslednjih elementov:
  Arriva






  — | poplačilo preostalih posojil takoj po nakupu, |
| --- | --- | --- |

135)

Lasten prispevek podjetij Combus in Arriva je bil sestavljen iz naslednjih elementov:

Arriva

—

poplačilo preostalih posojil takoj po nakupu,

| — | neposreden prispevek k stroškom prestrukturiranja v višini 33,6 milijona DKK, |
| --- | --- |

—

neposreden prispevek k stroškom prestrukturiranja v višini 33,6 milijona DKK,

| — | prodaja 50 % podjetja Combus podjetju Connex s strani podjetja Arriva za ceno 113,9 milijona DKK, |
| --- | --- |

—

prodaja 50 % podjetja Combus podjetju Connex s strani podjetja Arriva za ceno 113,9 milijona DKK,

| — | prodajna cena 100 milijonov DKK. |
| --- | --- |

—

prodajna cena 100 milijonov DKK.

Combus

| — | prihranki, predvideni v zgoraj obrazloženem načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

—

prihranki, predvideni v zgoraj obrazloženem načrtu prestrukturiranja.

2.1.4   POVZETEK O FINANČNI PODPORI, KI JO JE DANSKA DRŽAVA ZAGOTOVILA PODJETJU COMBUS

| (136) | V tabeli 11 prvotne odločbe ter v uvodni izjavi 68 in tabeli 8 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija povzela ukrep prestrukturiranja, ki ga je podjetju Combus plačala danska država. Zneski se očitno ne ujemajo, kar pojasnjuje dejstvo, da tabela 7 iz prvotne odločbe vsebuje zneske za leto 2001 v neto sedanji vrednosti, tabela 8 odločitve o sprožitvi postopka pa realne zneske. |
| --- | --- |

(136)

V tabeli 11 prvotne odločbe ter v uvodni izjavi 68 in tabeli 8 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija povzela ukrep prestrukturiranja, ki ga je podjetju Combus plačala danska država. Zneski se očitno ne ujemajo, kar pojasnjuje dejstvo, da tabela 7 iz prvotne odločbe vsebuje zneske za leto 2001 v neto sedanji vrednosti, tabela 8 odločitve o sprožitvi postopka pa realne zneske.

| (137) | Danska vlada je v svojih opažanjih Komisijo opozorila na dejstvo, da je 100 milijonov DKK dvakrat prikazanih v tabeli 8 odločitve o sprožitvi postopka, kar je zavajajoče, saj je podjetje Combus ta znesek prejelo le enkrat (27). Glede na to ugotovitev danske vlade je Komisija popravila tabelo, kot je razvidno iz tabele 9 spodaj.
  Tabela 9
  Popravljen povzetek finančne podpore, ki jo je danska država zagotovila podjetju Combus, v realnih zneskih







  Vrsta podpore | Leto | Znesek
  (v milijonih DKK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rezervacije v otvoritveni bilanci za javne uslužbence (to plačilo je bilo odobreno na podlagi dela prvotne odločbe, ki jo je potrdilo SPS) | 1995 | 140 |
| Enkratno plačilo javnim uslužbencem zaradi spremembe njihovega statusa (to plačilo je bilo odobreno na podlagi dela prvotne odločbe, ki jo je potrdilo SPS) | 1999 | 100 |
| Dokapitalizacija | 1999 | 200 |
| Podrejen dolg
  (Ta podrejen dolg je bil odpisan leta 2001.) | 1999 | 100 |
| Dokapitalizacija | 2001 | 140 |
| Jamstva (glej podroben opis pod tabelo 9) | 2001 in naprej | 37,1 |
| Skupaj | 1995 do 2001 | 717,1 |

(137)

Danska vlada je v svojih opažanjih Komisijo opozorila na dejstvo, da je 100 milijonov DKK dvakrat prikazanih v tabeli 8 odločitve o sprožitvi postopka, kar je zavajajoče, saj je podjetje Combus ta znesek prejelo le enkrat (27). Glede na to ugotovitev danske vlade je Komisija popravila tabelo, kot je razvidno iz tabele 9 spodaj.

Tabela 9

Popravljen povzetek finančne podpore, ki jo je danska država zagotovila podjetju Combus, v realnih zneskih

Vrsta podpore

Leto

Znesek

(v milijonih DKK)

Rezervacije v otvoritveni bilanci za javne uslužbence (to plačilo je bilo odobreno na podlagi dela prvotne odločbe, ki jo je potrdilo SPS)

1995

140

Enkratno plačilo javnim uslužbencem zaradi spremembe njihovega statusa (to plačilo je bilo odobreno na podlagi dela prvotne odločbe, ki jo je potrdilo SPS)

1999

100

Dokapitalizacija

1999

200

Podrejen dolg

(Ta podrejen dolg je bil odpisan leta 2001.)

1999

100

Dokapitalizacija

2001

140

Jamstva (glej podroben opis pod tabelo 9)

2001 in naprej

37,1

Skupaj

1995 do 2001

717,1

| (138) | V tabeli 8 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla največji znesek jamstev, danih leta 2001, v povezavi s sklenitvijo prodajne pogodbe s podjetjem Arriva. |
| --- | --- |

(138)

V tabeli 8 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla največji znesek jamstev, danih leta 2001, v povezavi s sklenitvijo prodajne pogodbe s podjetjem Arriva.

| (139) | Komisija v spodnji tabeli 10 poleg najvišjega kritja prikazuje tudi informacije o dejanskih zneskih, izplačanih v zvezi z jamstvi, konec februarja 2005.
  Tabela 10
  Povzetek terjatev in plačil iz naslova danih jamstev







  Jamstva | Najvišje kritje | Plačani znesek |
| --- | --- | --- | --- |
| Okoljski stroški | 22,5 milijona DKK | Brez plačil |
| Zmanjšanje lastniškega kapitala | 35,5 milijona DKK | 20,5 milijona DKK |
| Dodatne zaveze v povezavi z jamstvom za lastniški kapital | 0,9 milijona DKK | 0,9 milijona DKK |
| Davčni zahtevek iz obdobja pred prenosom podjetja Combus | Neomejeno | Predloženi so bile zahtevki za plačilo v višini 6,2 milijona DKK (sedanji primer na nacionalnem davčnem sodišču). |
| Izgube zaradi nekdanjih javnih uslužbencev | Neomejeno | Brez terjatev ali plačil |
| Izgube v zvezi s prodajo podjetja Combus International (Comfort Bus Danmark A/S) | Neomejeno | 9,5 milijona DKK (delno poplačilo izplačila dividend podjetja Comfort Bus Denmark A/S u/k.) |
| Vse izgube, povezane z revizijsko preiskavo podjetja Combus A/S | Neomejeno | Brez terjatev ali plačil |
| Skupaj | | 37,1 milijona DKK |

(139)

Komisija v spodnji tabeli 10 poleg najvišjega kritja prikazuje tudi informacije o dejanskih zneskih, izplačanih v zvezi z jamstvi, konec februarja 2005.

Tabela 10

Povzetek terjatev in plačil iz naslova danih jamstev

Jamstva

Najvišje kritje

Plačani znesek

Okoljski stroški

22,5 milijona DKK

Brez plačil

Zmanjšanje lastniškega kapitala

35,5 milijona DKK

20,5 milijona DKK

Dodatne zaveze v povezavi z jamstvom za lastniški kapital

0,9 milijona DKK

0,9 milijona DKK

Davčni zahtevek iz obdobja pred prenosom podjetja Combus

Neomejeno

Predloženi so bile zahtevki za plačilo v višini 6,2 milijona DKK (sedanji primer na nacionalnem davčnem sodišču).

Izgube zaradi nekdanjih javnih uslužbencev

Neomejeno

Brez terjatev ali plačil

Izgube v zvezi s prodajo podjetja Combus International (Comfort Bus Danmark A/S)

Neomejeno

9,5 milijona DKK (delno poplačilo izplačila dividend podjetja Comfort Bus Denmark A/S u/k.)

Vse izgube, povezane z revizijsko preiskavo podjetja Combus A/S

Neomejeno

Brez terjatev ali plačil

Skupaj

37,1 milijona DKK

| (140) | Zgornji dve tabeli lahko povzamemo tako:
  Tabela 11
  Povzetek državne podpore







  Ukrep in leto | Znesek
  (v milijonih DKK) | Komentar |
| --- | --- | --- | --- |
| Dokapitalizacija, 1999 | 200 | |
| Podrejen dolg, 1999 | 100 | Odpisan leta 2001 |
| Dokapitalizacija, 2001 | 140 | |
| Skupni znesek, izplačan iz naslova jamstev, 2001 | 37,1 | Zgornja meja omejenih jamstev je bila 58,9 milijona DKK, od katerih je bilo 21,4 milijona DKK črpanih; od neomejenih jamstev je bilo črpanih skupno 15,7 milijona DKK. |
| Skupaj 1999 | 300 | Izraženo v realni vrednosti za leto 1999 |
| Skupaj 2001 | 177,1 | Izraženo v realni vrednosti za leto 2001 |

(140)

Zgornji dve tabeli lahko povzamemo tako:

Tabela 11

Povzetek državne podpore

Ukrep in leto

Znesek

(v milijonih DKK)

Komentar

Dokapitalizacija, 1999

200

Podrejen dolg, 1999

100

Odpisan leta 2001

Dokapitalizacija, 2001

140

Skupni znesek, izplačan iz naslova jamstev, 2001

37,1

Zgornja meja omejenih jamstev je bila 58,9 milijona DKK, od katerih je bilo 21,4 milijona DKK črpanih; od neomejenih jamstev je bilo črpanih skupno 15,7 milijona DKK.

Skupaj 1999

300

Izraženo v realni vrednosti za leto 1999

Skupaj 2001

177,1

Izraženo v realni vrednosti za leto 2001

| (141) | Zgoraj navedeni podatki nekoliko odstopajo od zneskov, navedenih v tabeli 7 prvotne odločbe, in od zneskov v odločitvi o sprožitvi postopka. Ta odstopanja pojasnjuje dejstvo, da so v prvotni odločbi zneski pretvorjeni v neto sedanjo vrednost za leto 2001 ter da prvotna odločba in odločitev o sprožitvi postopka nista skladni, kar zadeva izračun denarne vrednosti jamstev. |
| --- | --- |

(141)

Zgoraj navedeni podatki nekoliko odstopajo od zneskov, navedenih v tabeli 7 prvotne odločbe, in od zneskov v odločitvi o sprožitvi postopka. Ta odstopanja pojasnjuje dejstvo, da so v prvotni odločbi zneski pretvorjeni v neto sedanjo vrednost za leto 2001 ter da prvotna odločba in odločitev o sprožitvi postopka nista skladni, kar zadeva izračun denarne vrednosti jamstev.

2.1.5   RAZVOJ PODJETJA ARRIVA/COMBUS PO PRIVATIZACIJI

| (142) | Po sklenitvi pogodbe o prodaji delnic 2. aprila 2001 (28) je podjetje Arriva nadaljevalo na naslednji način:






  — | Podjetje Combus je postalo 100-odstotno odvisno podjetje podjetja Arriva. |
| --- | --- | --- |

(142)

Po sklenitvi pogodbe o prodaji delnic 2. aprila 2001 (28) je podjetje Arriva nadaljevalo na naslednji način:

—

Podjetje Combus je postalo 100-odstotno odvisno podjetje podjetja Arriva.

| — | S pogodbo z dne 11. aprila 2001 je Arriva Scandinavia a/s, prav tako 100-odstotno odvisno podjetje podjetja Arriva, kupilo od podjetja Combus sredstva in finančne obveznosti v zameno za eno delnico v podjetju Arriva Scandinavia z nominalno vrednostjo 1 000 DKK. Sredstva in obveznosti, ki jih zajema ta pogodba, so navedena in opredeljena v prodajni pogodbi. Vključujejo vsa izkazana sredstva in obveznosti podjetja Combus na ta dan. |
| --- | --- |

—

S pogodbo z dne 11. aprila 2001 je Arriva Scandinavia a/s, prav tako 100-odstotno odvisno podjetje podjetja Arriva, kupilo od podjetja Combus sredstva in finančne obveznosti v zameno za eno delnico v podjetju Arriva Scandinavia z nominalno vrednostjo 1 000 DKK. Sredstva in obveznosti, ki jih zajema ta pogodba, so navedena in opredeljena v prodajni pogodbi. Vključujejo vsa izkazana sredstva in obveznosti podjetja Combus na ta dan.

| — | Dne 1. maja 2001 je podjetje Arriva Scandinavia A/S preneslo 50 % sredstev (tj. pogodbe, avtobusi in infrastruktura), ki so bili v lasti podjetja Combus v času, ko je bilo prodano podjetju Arriva, na podjetje Connex za gotovinsko ceno 113,9 milijona DKK (glej podrobno pojasnilo zgoraj). |
| --- | --- |

—

Dne 1. maja 2001 je podjetje Arriva Scandinavia A/S preneslo 50 % sredstev (tj. pogodbe, avtobusi in infrastruktura), ki so bili v lasti podjetja Combus v času, ko je bilo prodano podjetju Arriva, na podjetje Connex za gotovinsko ceno 113,9 milijona DKK (glej podrobno pojasnilo zgoraj).

3.   DVOMI KOMISIJE

| (143) | V uvodni izjavi 121 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla pet dvomov. Prvi zadeva vprašanje, ali ukrepa prestrukturiranja v letih 1999 in 2001 zajemata dva ločena ukrepa ali ju je treba ocenjevati kot en sam ukrep. Preostali štirje dvomi zadevajo test zasebnega vlagatelja in oceno ukrepov prestrukturiranja po smernicah o prestrukturiranju iz leta 1994 in/ali 1999, v primeru da pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(143)

V uvodni izjavi 121 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla pet dvomov. Prvi zadeva vprašanje, ali ukrepa prestrukturiranja v letih 1999 in 2001 zajemata dva ločena ukrepa ali ju je treba ocenjevati kot en sam ukrep. Preostali štirje dvomi zadevajo test zasebnega vlagatelja in oceno ukrepov prestrukturiranja po smernicah o prestrukturiranju iz leta 1994 in/ali 1999, v primeru da pomenijo državno pomoč.

4.   PRIPOMBE DANSKE IN ZAINTERESIRANIH STRANI

4.1   ODGOVOR DANSKE VLADE

| (144) | Pripombe danske vlade se nanašajo na možnost prekinitve pogodb za javna naročila storitev podjetja Combus, načelo zasebnega vlagatelja in združljivost pomoči s smernicami o prestrukturiranju iz leta 1999. |
| --- | --- |

(144)

Pripombe danske vlade se nanašajo na možnost prekinitve pogodb za javna naročila storitev podjetja Combus, načelo zasebnega vlagatelja in združljivost pomoči s smernicami o prestrukturiranju iz leta 1999.

4.1.1   PREKINITEV POGODB ZA JAVNA NAROČILA STORITEV PODJETJA COMBUS

| (145) | Danska vlada je mnenja, da v nasprotju z navedbo Komisije v njeni odločitvi o sprožitvi postopka pogodb za javna naročila storitev, sklenjenih skladno s členom 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ni mogoče prekiniti pred iztekom. |
| --- | --- |

(145)

Danska vlada je mnenja, da v nasprotju z navedbo Komisije v njeni odločitvi o sprožitvi postopka pogodb za javna naročila storitev, sklenjenih skladno s členom 14 Uredbe (EGS) št. 1191/69, ni mogoče prekiniti pred iztekom.

| (146) | V zvezi s tem danska vlada poudarja, da je Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi postopka očitno napačno razlagala člen 14(4) Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisijo opozarja na to, da je, kot izrecno navaja določba, prevozne storitve mogoče prekiniti v skladu s členom 14(4), samo če prevozna storitev ni vključena v pogodbeni sistem ali v obveznost javne službe. Pogodbe, ki jih je sklenilo podjetje Combus, so bile vključene v pogodbeni sistem, saj so bile splošne pogodbe, dodeljene med razpisnimi krogi. To je potrdilo SPS v točki 78 in po sodbi Combus. Zato se pogodb ni smelo prekiniti na podlagi člena 14(4). |
| --- | --- |

(146)

V zvezi s tem danska vlada poudarja, da je Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi postopka očitno napačno razlagala člen 14(4) Uredbe (EGS) št. 1191/69. Komisijo opozarja na to, da je, kot izrecno navaja določba, prevozne storitve mogoče prekiniti v skladu s členom 14(4), samo če prevozna storitev ni vključena v pogodbeni sistem ali v obveznost javne službe. Pogodbe, ki jih je sklenilo podjetje Combus, so bile vključene v pogodbeni sistem, saj so bile splošne pogodbe, dodeljene med razpisnimi krogi. To je potrdilo SPS v točki 78 in po sodbi Combus. Zato se pogodb ni smelo prekiniti na podlagi člena 14(4).

| (147) | Če bi podjetje Combus prekinilo, ustavilo ali na kateri drug način želelo končati sklenjene prevozne pogodbe, ne da bi imelo kakršno koli pravno podlago za to v pogodbah, bi bilo odgovorno zaradi kršitve pogodbe po danskem civilnem pravu. |
| --- | --- |

(147)

Če bi podjetje Combus prekinilo, ustavilo ali na kateri drug način želelo končati sklenjene prevozne pogodbe, ne da bi imelo kakršno koli pravno podlago za to v pogodbah, bi bilo odgovorno zaradi kršitve pogodbe po danskem civilnem pravu.

4.1.2   UPORABA NAČELA VLAGATELJA POD TRŽNIMI POGOJI

| (148) | Danska vlada meni, da je treba ukrepe, ki jih je uvedla danska vlada v pričujočem primeru, upoštevati kot naložbe v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(148)

Danska vlada meni, da je treba ukrepe, ki jih je uvedla danska vlada v pričujočem primeru, upoštevati kot naložbe v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji.

| (149) | V odgovor na uvodno izjavo 89 odločitve o sprožitvi postopka, kjer je Komisija navedla, da bi se zasebni vlagatelj lahko obnašal kot danska država, če bi bilo ceneje prestrukturirati podjetje z namenom prodaje, kot pa pustiti, da gre v stečaj, danska vlada priznava, da v zadevnem primeru neposredne izgube v primeru stečaja ne bi presegle izgube, ustvarjene ob prodaji. |
| --- | --- |

(149)

V odgovor na uvodno izjavo 89 odločitve o sprožitvi postopka, kjer je Komisija navedla, da bi se zasebni vlagatelj lahko obnašal kot danska država, če bi bilo ceneje prestrukturirati podjetje z namenom prodaje, kot pa pustiti, da gre v stečaj, danska vlada priznava, da v zadevnem primeru neposredne izgube v primeru stečaja ne bi presegle izgube, ustvarjene ob prodaji.

| (150) | Toda kljub temu, da je bila glede na nominalno vrednost prodaja „dražja“ kot stečaj, je bila to za dansko vlado vseeno bolj zaželena možnost. Dejansko je bila danska vlada po analizi svojih svetovalcev mnenja, da bi bilo zaradi skritih posrednih izgub in škode za prihodnje privatizacije dolgoročno verjetno dražje dovoliti, da gre podjetje Combus v stečaj, kot da se ga proda. Da bi poudarila ta stališča, danska vlada predstavlja „skupinsko oceno“ odločitve o privatizaciji podjetja Combus in trdi, da je bilo z vidika prihodnjih privatizacij pomembno ohraniti ugled države. |
| --- | --- |

(150)

Toda kljub temu, da je bila glede na nominalno vrednost prodaja „dražja“ kot stečaj, je bila to za dansko vlado vseeno bolj zaželena možnost. Dejansko je bila danska vlada po analizi svojih svetovalcev mnenja, da bi bilo zaradi skritih posrednih izgub in škode za prihodnje privatizacije dolgoročno verjetno dražje dovoliti, da gre podjetje Combus v stečaj, kot da se ga proda. Da bi poudarila ta stališča, danska vlada predstavlja „skupinsko oceno“ odločitve o privatizaciji podjetja Combus in trdi, da je bilo z vidika prihodnjih privatizacij pomembno ohraniti ugled države.

| (151) | Po mnenju danske vlade naložb držav članic ni mogoče preprosto primerjati z naložbami običajnih zasebnih vlagateljev, saj slednji navadno zahtevajo donos na naložbo v veliko krajšem času. V zvezi s tem meni, da je Sodišče Evropskih skupnosti v mnogih primerih priznalo, da se država kot vlagatelj veliko verjetneje obnaša enako kot holdingi ali zasebne poslovne skupine, ki izvajajo dolgoročnejšo naložbeno politiko, upoštevajoč globalno ali sektorsko strategijo podjetja (29). Danska vlada navaja konkreten primer C-305/89, Italija/Komisija
   (30):
  „Čeprav ravnanje zasebnega vlagatelja, s katerim je treba primerjati intervencijo javnega vlagatelja, ki sledi ciljem ekonomske politike, ni nujno ravnanje običajnega vlagatelja, ki vloži sredstva zaradi njihove donosnosti v bolj ali manj kratkem roku, pa mora biti vsaj ravnanje zasebnega holdinga ali skupine zasebnih podjetij, ki sledijo strukturni politiki, globalni ali sektorski – ter jih vodijo dolgoročne perspektive donosnosti.“ |
| --- | --- |

(151)

Po mnenju danske vlade naložb držav članic ni mogoče preprosto primerjati z naložbami običajnih zasebnih vlagateljev, saj slednji navadno zahtevajo donos na naložbo v veliko krajšem času. V zvezi s tem meni, da je Sodišče Evropskih skupnosti v mnogih primerih priznalo, da se država kot vlagatelj veliko verjetneje obnaša enako kot holdingi ali zasebne poslovne skupine, ki izvajajo dolgoročnejšo naložbeno politiko, upoštevajoč globalno ali sektorsko strategijo podjetja (29). Danska vlada navaja konkreten primer C-305/89, Italija/Komisija
   (30):

„Čeprav ravnanje zasebnega vlagatelja, s katerim je treba primerjati intervencijo javnega vlagatelja, ki sledi ciljem ekonomske politike, ni nujno ravnanje običajnega vlagatelja, ki vloži sredstva zaradi njihove donosnosti v bolj ali manj kratkem roku, pa mora biti vsaj ravnanje zasebnega holdinga ali skupine zasebnih podjetij, ki sledijo strukturni politiki, globalni ali sektorski – ter jih vodijo dolgoročne perspektive donosnosti.“

| (152) | Danska vlada trdi, da je uporabila enak pristop pri presoji, ali naj dovoli stečaj podjetja Combus. |
| --- | --- |

(152)

Danska vlada trdi, da je uporabila enak pristop pri presoji, ali naj dovoli stečaj podjetja Combus.

| (153) | Danska vlada vztraja pri svojem stališču, opredeljenem v uvodnih izjavah 86 in 87 odločitve o sprožitvi postopka, kar zadeva ugled države in sklicevanja na zadevo C-303/88, Italija/Komisija v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(153)

Danska vlada vztraja pri svojem stališču, opredeljenem v uvodnih izjavah 86 in 87 odločitve o sprožitvi postopka, kar zadeva ugled države in sklicevanja na zadevo C-303/88, Italija/Komisija v zvezi s tem.

| (154) | Danska vlada opozarja, da je Komisija predhodno omenila – na primer pri svojem posredovanju pri SPS, kot je navedeno na koncu točke 106 sodbe Combus –, da „zmanjšanje udeležbe javnega sektorja na splošno pripomore k spodbujanju proste trgovine“. |
| --- | --- |

(154)

Danska vlada opozarja, da je Komisija predhodno omenila – na primer pri svojem posredovanju pri SPS, kot je navedeno na koncu točke 106 sodbe Combus –, da „zmanjšanje udeležbe javnega sektorja na splošno pripomore k spodbujanju proste trgovine“.

| (155) | Za dansko vlado je zato povezava med podobo države kot lastnika podjetja in privatizacijo javnih podjetij jasna: le če je državi omogočeno, da zaščiti svoj ugled kot lastnica podjetja ter kot resna in odgovorna vlagateljica, se lahko zagotovi privatizacija v prihodnosti, ki vodi k večji konkurenci in boljšim tržnim razmeram za prevoznike na zadevnem trgu v vsej EU. |
| --- | --- |

(155)

Za dansko vlado je zato povezava med podobo države kot lastnika podjetja in privatizacijo javnih podjetij jasna: le če je državi omogočeno, da zaščiti svoj ugled kot lastnica podjetja ter kot resna in odgovorna vlagateljica, se lahko zagotovi privatizacija v prihodnosti, ki vodi k večji konkurenci in boljšim tržnim razmeram za prevoznike na zadevnem trgu v vsej EU.

| (156) | Ukrepi pomoči, povezani s prestrukturiranjem in privatizacijo podjetja Combus, so bili po navedbah danske vlade v veliki meri zasnovani ob upoštevanju ugleda države kot delodajalke, vlagateljice in lastnice podjetja. Če bi država dovolila, da gre podjetje Combus v stečaj, bi to verjetno negativno vplivalo na obrestne mere in splošne pogoje posojil za podjetja v državni lasti pri finančnih ustanovah na Danskem in v tujini. |
| --- | --- |

(156)

Ukrepi pomoči, povezani s prestrukturiranjem in privatizacijo podjetja Combus, so bili po navedbah danske vlade v veliki meri zasnovani ob upoštevanju ugleda države kot delodajalke, vlagateljice in lastnice podjetja. Če bi država dovolila, da gre podjetje Combus v stečaj, bi to verjetno negativno vplivalo na obrestne mere in splošne pogoje posojil za podjetja v državni lasti pri finančnih ustanovah na Danskem in v tujini.

| (157) | V tem oziru danska vlada pojasnjuje, da je v zadnjih nekaj letih Danska privatizirala več državnih podjetij in načrtuje nadaljnje privatizacije. Eno izmed podjetij, ki je bilo po privatizaciji podjetja Combus preoblikovano v delniško družbo z namenom privatizacije, je Post Danmark A/S (31). Danska država je ravno sklenila pogojni sporazum o prodaji 25 % delnic v tem podjetju. Prodajna cena za 22 % delnic (zadnji 3 % bodo na voljo zaposlenim), ki so bile prodane podjetju Post Invest (del skupine CVC Group), znaša 1,27 milijarde DKK. |
| --- | --- |

(157)

V tem oziru danska vlada pojasnjuje, da je v zadnjih nekaj letih Danska privatizirala več državnih podjetij in načrtuje nadaljnje privatizacije. Eno izmed podjetij, ki je bilo po privatizaciji podjetja Combus preoblikovano v delniško družbo z namenom privatizacije, je Post Danmark A/S (31). Danska država je ravno sklenila pogojni sporazum o prodaji 25 % delnic v tem podjetju. Prodajna cena za 22 % delnic (zadnji 3 % bodo na voljo zaposlenim), ki so bile prodane podjetju Post Invest (del skupine CVC Group), znaša 1,27 milijarde DKK.

| (158) | Pred preoblikovanjem v delniško družbo in delno privatizacijo so bili javni uslužbenci podjetja izplačani leta 2001. V tistem času je imelo podjetje Post Danmark skupno okoli 30 000 zaposlenih, od tega približno 11 800 javnih uslužbencev. Slednjim je bilo ponujeno, da preidejo v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe in obenem obdržijo pravico do pokojnine javnih uslužbencev. Velika večina, 96 %, je to sprejela. To pomeni, da se je več kot 10 500 javnih uslužbencev odločilo za zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe po modelu, ki jim od podjetja Post Danmark zagotavlja pavšalno plačilo 50 000 DKK pred davki. Obenem so pristali na širšo razlago dolžnosti, ki se jim lahko dodelijo. Okoli 650 preostalih javnih uslužbencev je želelo zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe v skladu z modelom, ki jim v tako rekoč vseh vidikih omogoča enake pogoje kot njihov status javnega uslužbenca. Ta model ni zajemal nobenih pavšalnih plačil. Manjši odstotek javnih uslužbencev, približno 480, je želel ohraniti svoj status državnih javnih uslužbencev. Ko je bila ustanovljeno podjetje Post Danmark A/S, jih je država premestila iz državne v delniško družbo. |
| --- | --- |

(158)

Pred preoblikovanjem v delniško družbo in delno privatizacijo so bili javni uslužbenci podjetja izplačani leta 2001. V tistem času je imelo podjetje Post Danmark skupno okoli 30 000 zaposlenih, od tega približno 11 800 javnih uslužbencev. Slednjim je bilo ponujeno, da preidejo v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe in obenem obdržijo pravico do pokojnine javnih uslužbencev. Velika večina, 96 %, je to sprejela. To pomeni, da se je več kot 10 500 javnih uslužbencev odločilo za zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe po modelu, ki jim od podjetja Post Danmark zagotavlja pavšalno plačilo 50 000 DKK pred davki. Obenem so pristali na širšo razlago dolžnosti, ki se jim lahko dodelijo. Okoli 650 preostalih javnih uslužbencev je želelo zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe v skladu z modelom, ki jim v tako rekoč vseh vidikih omogoča enake pogoje kot njihov status javnega uslužbenca. Ta model ni zajemal nobenih pavšalnih plačil. Manjši odstotek javnih uslužbencev, približno 480, je želel ohraniti svoj status državnih javnih uslužbencev. Ko je bila ustanovljeno podjetje Post Danmark A/S, jih je država premestila iz državne v delniško družbo.

| (159) | V povezavi z ustanovitvijo podjetja Post Danmark A/S je bilo v začetni bilanci okoli 1,7 milijarde DKK (1,190 milijarde DKK po davkih) namenjenih za aktuarsko izračunano pavšalno plačilo državi, da bi znižali prihodnje letne pokojninske prispevke z 20 % na 12 % plače za nekdanje in preostale javne uslužbence, za katere je podjetje še moralo plačati pokojninske prispevke itd. Znesek je bil plačan leta 2002. Enaka obravnava, kar zadeva pokojnine, je bila tako dosežena za javne uslužbence in tiste, ki so bili zaposleni na podlagi skupinske pogodbe. |
| --- | --- |

(159)

V povezavi z ustanovitvijo podjetja Post Danmark A/S je bilo v začetni bilanci okoli 1,7 milijarde DKK (1,190 milijarde DKK po davkih) namenjenih za aktuarsko izračunano pavšalno plačilo državi, da bi znižali prihodnje letne pokojninske prispevke z 20 % na 12 % plače za nekdanje in preostale javne uslužbence, za katere je podjetje še moralo plačati pokojninske prispevke itd. Znesek je bil plačan leta 2002. Enaka obravnava, kar zadeva pokojnine, je bila tako dosežena za javne uslužbence in tiste, ki so bili zaposleni na podlagi skupinske pogodbe.

| (160) | Po mnenju danske vlade bi bil njen pogajalski položaj pri javnih uslužbencih v podjetju Post Danmark izjemno težak, izid pogajanj pa bistveno dražji, če bi danska država omogočila podjetju Combus stečaj, ki bi privedel do masovne nezaposlenosti tistih javnih uslužbencev, ki so se odrekli svojemu statusu javnega uslužbenca pred privatizacijo podjetja Combus. |
| --- | --- |

(160)

Po mnenju danske vlade bi bil njen pogajalski položaj pri javnih uslužbencih v podjetju Post Danmark izjemno težak, izid pogajanj pa bistveno dražji, če bi danska država omogočila podjetju Combus stečaj, ki bi privedel do masovne nezaposlenosti tistih javnih uslužbencev, ki so se odrekli svojemu statusu javnega uslužbenca pred privatizacijo podjetja Combus.

| (161) | V tem okviru danska vlada poudarja, da zaposlitev v funkciji javnega uslužbenca pomeni, da ima posamezen javni uslužbenec pravzaprav zajamčeno zaposlitev do upokojitvene starosti in zatem dosmrtno pokojnino. Tem pravicam se pri prehodu v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe odreče. Ko državna podjetja pridejo pod zasebni nadzor, se javnim uslužbencem to lahko zdi neupravičen prenos in zato zahtevajo odpoved delovnega razmerja. To sproži posebno veliko odpravnino za posameznega javnega uslužbenca. |
| --- | --- |

(161)

V tem okviru danska vlada poudarja, da zaposlitev v funkciji javnega uslužbenca pomeni, da ima posamezen javni uslužbenec pravzaprav zajamčeno zaposlitev do upokojitvene starosti in zatem dosmrtno pokojnino. Tem pravicam se pri prehodu v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe odreče. Ko državna podjetja pridejo pod zasebni nadzor, se javnim uslužbencem to lahko zdi neupravičen prenos in zato zahtevajo odpoved delovnega razmerja. To sproži posebno veliko odpravnino za posameznega javnega uslužbenca.

| (162) | Zato je za Dansko s finančnega stališča izjemno pomembno, da se pred privatizacijo državnih podjetij z vsemi javnimi uslužbenci sklene sporazum o prehodu v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe v zameno za razumen znesek odškodnine. |
| --- | --- |

(162)

Zato je za Dansko s finančnega stališča izjemno pomembno, da se pred privatizacijo državnih podjetij z vsemi javnimi uslužbenci sklene sporazum o prehodu v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe v zameno za razumen znesek odškodnine.

| (163) | Danska vlada meni, da je višina odškodnine, ki jo zahtevajo javni uslužbenci, v veliki meri odvisna od tega, ali se jim zdi njihova zaposlitev razmeroma varna po prehodu v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe. Če bi država nekdanje javne uslužbence pustila na cedilu in dopustila, da gre podjetje v stečaj kmalu zatem, ko bi z javnimi uslužbenci sklenila pogodbe o prehodu v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe, bi to najverjetneje povzročilo, da bi vsi javni uslužbenci v podobni situaciji v prihodnosti zahtevali bistveno višjo odškodnino, preden bi se odrekli svojemu statusu. |
| --- | --- |

(163)

Danska vlada meni, da je višina odškodnine, ki jo zahtevajo javni uslužbenci, v veliki meri odvisna od tega, ali se jim zdi njihova zaposlitev razmeroma varna po prehodu v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe. Če bi država nekdanje javne uslužbence pustila na cedilu in dopustila, da gre podjetje v stečaj kmalu zatem, ko bi z javnimi uslužbenci sklenila pogodbe o prehodu v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe, bi to najverjetneje povzročilo, da bi vsi javni uslužbenci v podobni situaciji v prihodnosti zahtevali bistveno višjo odškodnino, preden bi se odrekli svojemu statusu.

| (164) | V tem okviru danska vlada omenja tudi primer prodaje določenih sektorjev podjetja Banedanmark (32). Svetovalni sektor podjetja Banedanmark je bil prodan podjetju WS Atkins International Limited 1. julija 2001 (33). Gotovinska prodajna cena je znašala 70 milijonov DKK. Poleg prodajne cene je država pridobila tudi plačilo v višini približno 35 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(164)

V tem okviru danska vlada omenja tudi primer prodaje določenih sektorjev podjetja Banedanmark (32). Svetovalni sektor podjetja Banedanmark je bil prodan podjetju WS Atkins International Limited 1. julija 2001 (33). Gotovinska prodajna cena je znašala 70 milijonov DKK. Poleg prodajne cene je država pridobila tudi plačilo v višini približno 35 milijonov DKK.

| (165) | Svetovalni sektor podjetja Banedanmark je zaposloval 326 delavcev, od tega 66 javnih uslužbencev. Pri prenosu svetovalnega sektorja so javni uslužbenci v osnovi ostali javni uslužbenci v podjetju Banedanmark, saj zaradi statusa javnih uslužbencev niso bili obvezani preiti k novemu delodajalcu. Obstajala pa je možnost, da se posamezne javne uslužbence prostovoljno premesti h kupcu. |
| --- | --- |

(165)

Svetovalni sektor podjetja Banedanmark je zaposloval 326 delavcev, od tega 66 javnih uslužbencev. Pri prenosu svetovalnega sektorja so javni uslužbenci v osnovi ostali javni uslužbenci v podjetju Banedanmark, saj zaradi statusa javnih uslužbencev niso bili obvezani preiti k novemu delodajalcu. Obstajala pa je možnost, da se posamezne javne uslužbence prostovoljno premesti h kupcu.

| (166) | Javnim uslužbencem, ki so želeli prestopiti v delovno razmerje na podlagi skupinske pogodbe s kupcem, je ob prekinitvi delovnega razmerja podjetje Banedanmark ponudilo znesek v višini 15 mesečnih plač. Ponudba za njihovo izplačilo je veljala še eno leto po datumu prestopa. Stroški izplačila javnih uslužbencev, ki naj bi se pokrili iz izkupička od prodaje, bi lahko znašali 23 milijonov DKK, če bi se vsi javni uslužbenci odločili za delovno razmerje na podlagi skupinske pogodbe. |
| --- | --- |

(166)

Javnim uslužbencem, ki so želeli prestopiti v delovno razmerje na podlagi skupinske pogodbe s kupcem, je ob prekinitvi delovnega razmerja podjetje Banedanmark ponudilo znesek v višini 15 mesečnih plač. Ponudba za njihovo izplačilo je veljala še eno leto po datumu prestopa. Stroški izplačila javnih uslužbencev, ki naj bi se pokrili iz izkupička od prodaje, bi lahko znašali 23 milijonov DKK, če bi se vsi javni uslužbenci odločili za delovno razmerje na podlagi skupinske pogodbe.

| (167) | Trenutno podjetje Denmark namerava prodati celoten gradbeni sektor podjetja Banedanmark (34). Ta sektor je leta 2004 ustvaril promet v višini okoli 1,3 milijona DKK in zaposloval konec leta približno 1 470 delavcev, od tega 740 javnih uslužbencev. V primeru prodaje gradbenega sektorja javni uslužbenci ne bi bili obvezani prestopiti v delovno razmerje s kupcem, zato bo kot pri drugih privatizacijah treba najti rešitev za javne uslužbence. |
| --- | --- |

(167)

Trenutno podjetje Denmark namerava prodati celoten gradbeni sektor podjetja Banedanmark (34). Ta sektor je leta 2004 ustvaril promet v višini okoli 1,3 milijona DKK in zaposloval konec leta približno 1 470 delavcev, od tega 740 javnih uslužbencev. V primeru prodaje gradbenega sektorja javni uslužbenci ne bi bili obvezani prestopiti v delovno razmerje s kupcem, zato bo kot pri drugih privatizacijah treba najti rešitev za javne uslužbence.

| (168) | Druga možnost za zadevno privatizacijo je prodaja danskega železniškega podjetja DSB. DSB je neodvisno javno podjetje, ki opravlja dejavnost potniškega prevoza kot javno službo po pogajanjih na podlagi pogodbe o prevozu, sklenjene z dansko državo. Okoli polovica od njegovih 8 500 zaposlenih je javnih uslužbencev. Privatizacija podjetja DSB bi pomenila, da bodo vsi ti javni uslužbenci prestopili v pogoje skupinske pogodbe. |
| --- | --- |

(168)

Druga možnost za zadevno privatizacijo je prodaja danskega železniškega podjetja DSB. DSB je neodvisno javno podjetje, ki opravlja dejavnost potniškega prevoza kot javno službo po pogajanjih na podlagi pogodbe o prevozu, sklenjene z dansko državo. Okoli polovica od njegovih 8 500 zaposlenih je javnih uslužbencev. Privatizacija podjetja DSB bi pomenila, da bodo vsi ti javni uslužbenci prestopili v pogoje skupinske pogodbe.

| (169) | Po mnenju Danske bi v primeru, da bi država dopustila, da gre podjetje Combus v stečaj zatem, ko je izplačalo nadomestilo javnim uslužbencem za prestop k skupinskim pogodbam, bilo javne uslužbence v primeru prihodnjih privatizacij nemogoče prepričati, da prestopijo k skupinskim pogodbam, namesto zaposlitvi v javni službi. |
| --- | --- |

(169)

Po mnenju Danske bi v primeru, da bi država dopustila, da gre podjetje Combus v stečaj zatem, ko je izplačalo nadomestilo javnim uslužbencem za prestop k skupinskim pogodbam, bilo javne uslužbence v primeru prihodnjih privatizacij nemogoče prepričati, da prestopijo k skupinskim pogodbam, namesto zaposlitvi v javni službi.

| (170) | Tako bi bile državi onemogočene ali vsaj bistveno zmanjšane možnosti privatizacije državnih podjetij z javnimi uslužbenci. Danska meni, da bi v najboljšem primeru stečaj podjetja Combus škodil verodostojnosti države in da bi zato javni uslužbenci zahtevali boljše pogoje v obliki bistveno višjih zneskov nadomestila za prestop v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe in odrek pravicam, ki jih imajo kot javni uslužbenci. Primer podjetja Post Danmark kaže, da bi podvojitev zneska nadomestila posameznim javnim uslužbencem že samo v primeru navedenega podjetja pomenila dodatnih 500 milijonov DKK izdatkov za dansko državo. |
| --- | --- |

(170)

Tako bi bile državi onemogočene ali vsaj bistveno zmanjšane možnosti privatizacije državnih podjetij z javnimi uslužbenci. Danska meni, da bi v najboljšem primeru stečaj podjetja Combus škodil verodostojnosti države in da bi zato javni uslužbenci zahtevali boljše pogoje v obliki bistveno višjih zneskov nadomestila za prestop v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe in odrek pravicam, ki jih imajo kot javni uslužbenci. Primer podjetja Post Danmark kaže, da bi podvojitev zneska nadomestila posameznim javnim uslužbencem že samo v primeru navedenega podjetja pomenila dodatnih 500 milijonov DKK izdatkov za dansko državo.

| (171) | V tem okviru danska vlada tudi izpostavlja, da je že dovolila podjetju, ki je bilo malo pred tem preoblikovano v delniško družbo, da gre v stečaj, in sicer gre za podjetje Statens Konfektion, ki je postalo delniška družba leta 1992. Pred to spremembo je bila vsem javnim uslužbencem ponujena možnost zaposlitve na podlagi skupinske pogodbe v zameno za finančno nadomestilo. Ko se je vojska, ki je bila največja stranka podjetja, pozneje odločila, da bo pogodbe o dobavi oddajala prek razpisov, je poslovna baza podjetja izginila. Podjetje je tako leta 1992 šlo v stečaj, zaradi česar je bila danska vlada deležna strogih kritik, tudi s strani tistih, ki so zdaj zaposleni na podlagi skupinske pogodbe. |
| --- | --- |

(171)

V tem okviru danska vlada tudi izpostavlja, da je že dovolila podjetju, ki je bilo malo pred tem preoblikovano v delniško družbo, da gre v stečaj, in sicer gre za podjetje Statens Konfektion, ki je postalo delniška družba leta 1992. Pred to spremembo je bila vsem javnim uslužbencem ponujena možnost zaposlitve na podlagi skupinske pogodbe v zameno za finančno nadomestilo. Ko se je vojska, ki je bila največja stranka podjetja, pozneje odločila, da bo pogodbe o dobavi oddajala prek razpisov, je poslovna baza podjetja izginila. Podjetje je tako leta 1992 šlo v stečaj, zaradi česar je bila danska vlada deležna strogih kritik, tudi s strani tistih, ki so zdaj zaposleni na podlagi skupinske pogodbe.

| (172) | Danska vlada meni, da glede na izkušnje s podjetjem Statens Konfektion ni imela nobene možnosti pri prodaji podjetja Combus, saj bi še en stečaj pogubno vplival na pogajanja z javnimi uslužbenci glede priprav na prihodnje privatizacije. |
| --- | --- |

(172)

Danska vlada meni, da glede na izkušnje s podjetjem Statens Konfektion ni imela nobene možnosti pri prodaji podjetja Combus, saj bi še en stečaj pogubno vplival na pogajanja z javnimi uslužbenci glede priprav na prihodnje privatizacije.

| (173) | Danska vlada nadalje pojasnjuje, da če pri privatizaciji javnih uslužbencev ni mogoče premestiti v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe, je pogosto edina še realna možnost njihova odpustitev, saj jim ni mogoče ponuditi drugega dela v okviru področja zaposlitve, ki bi ga morali sprejeti. V zvezi s prodajo delnic podjetja Post Danmark je bilo ocenjeno, da stroški odpustitve javnega uslužbenca znašajo 2 milijona DKK. Takšni izdatki na posameznega javnega uslužbenca bi bili v prihodnjih privatizacijah pogubni za državne privatizacijske načrte, tovrstni izdatki pa bi v veliki meri izničili finančne koristi privatizacije. Jasno je, da bi bili ti izdatki bistveno večji od finančnega bremena države, ki ga predstavljajo kapitalski vložki v podjetje Combus. |
| --- | --- |

(173)

Danska vlada nadalje pojasnjuje, da če pri privatizaciji javnih uslužbencev ni mogoče premestiti v zaposlitev na podlagi skupinske pogodbe, je pogosto edina še realna možnost njihova odpustitev, saj jim ni mogoče ponuditi drugega dela v okviru področja zaposlitve, ki bi ga morali sprejeti. V zvezi s prodajo delnic podjetja Post Danmark je bilo ocenjeno, da stroški odpustitve javnega uslužbenca znašajo 2 milijona DKK. Takšni izdatki na posameznega javnega uslužbenca bi bili v prihodnjih privatizacijah pogubni za državne privatizacijske načrte, tovrstni izdatki pa bi v veliki meri izničili finančne koristi privatizacije. Jasno je, da bi bili ti izdatki bistveno večji od finančnega bremena države, ki ga predstavljajo kapitalski vložki v podjetje Combus.

| (174) | Če odmislimo spremembo statusa javnih uslužbencev, da bi pripravili podjetja za privatizacijo, Danska meni, da bi stečaj podjetja Combus škodil ugledu države kot odgovorne vlagateljice in bi imel negativen vpliv na vse finančne dejavnosti države in njene prihodnje možnosti naložb. Danska vlada je predvsem mnenja, da bi stečaj negativno vplival na obrestne mere in splošne pogoje posojil za druga podjetja v državni lasti. |
| --- | --- |

(174)

Če odmislimo spremembo statusa javnih uslužbencev, da bi pripravili podjetja za privatizacijo, Danska meni, da bi stečaj podjetja Combus škodil ugledu države kot odgovorne vlagateljice in bi imel negativen vpliv na vse finančne dejavnosti države in njene prihodnje možnosti naložb. Danska vlada je predvsem mnenja, da bi stečaj negativno vplival na obrestne mere in splošne pogoje posojil za druga podjetja v državni lasti.

| (175) | Stališče danske vlade torej je, da država – zlasti glede na posebno težavo, ki se je pokazala v zvezi z javnimi uslužbenci – ne bi delovala kot odgovorna in zvesta vlagateljica, če bi se bila odločila, da lahko gre podjetje Combus v stečaj. |
| --- | --- |

(175)

Stališče danske vlade torej je, da država – zlasti glede na posebno težavo, ki se je pokazala v zvezi z javnimi uslužbenci – ne bi delovala kot odgovorna in zvesta vlagateljica, če bi se bila odločila, da lahko gre podjetje Combus v stečaj.

| (176) | Ob upoštevanju uvodne izjave 88 odločitve o sprožitvi postopka, kjer je Komisija navedla, da Sodišče Evropskih skupnosti sprejme pomisleke glede ugleda države kot razlog za kapitalski vložek, samo če obstaja možnost, da bo podjetje postalo dovolj donosno, da se zasebnega vlagatelja v enakem položaju prepriča, da prevzame tveganje v času izvedbe kapitalskega vložka, danska vlada ugotavlja, da je podjetje Arriva dejansko prevzelo tveganje, ko je kupilo podjetje Combus. |
| --- | --- |

(176)

Ob upoštevanju uvodne izjave 88 odločitve o sprožitvi postopka, kjer je Komisija navedla, da Sodišče Evropskih skupnosti sprejme pomisleke glede ugleda države kot razlog za kapitalski vložek, samo če obstaja možnost, da bo podjetje postalo dovolj donosno, da se zasebnega vlagatelja v enakem položaju prepriča, da prevzame tveganje v času izvedbe kapitalskega vložka, danska vlada ugotavlja, da je podjetje Arriva dejansko prevzelo tveganje, ko je kupilo podjetje Combus.

4.1.3   ZDRUŽLJIVOST S SMERNICAMI O PRESTRUKTURIRANJU IZ LETA 1999

| (177) | Po mnenju danske vlade izpodbijani ukrepi izpolnjujejo vse pogoje, določene v smernicah o prestrukturiranju iz leta 1999. Kar zadeva točke, v katerih je Komisija izrazila dvom v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka, danska vlada predstavlja naslednje ugotovitve: |
| --- | --- |

(177)

Po mnenju danske vlade izpodbijani ukrepi izpolnjujejo vse pogoje, določene v smernicah o prestrukturiranju iz leta 1999. Kar zadeva točke, v katerih je Komisija izrazila dvom v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka, danska vlada predstavlja naslednje ugotovitve:

| (178) | Glede vprašanja, ali ukrepa pomoči v letih 1999 in 2001 pomenita enega ali dva ločena ukrepa, danska vlada trdi, da sta si časovno in po namenu tako blizu, da bi ju morali šteti kot en ukrep pomoči. Zato morajo za ta ukrep pomoči veljati smernice o prestrukturiranju iz leta 1999. Danska to stališče utemeljuje z več trditvami. |
| --- | --- |

(178)

Glede vprašanja, ali ukrepa pomoči v letih 1999 in 2001 pomenita enega ali dva ločena ukrepa, danska vlada trdi, da sta si časovno in po namenu tako blizu, da bi ju morali šteti kot en ukrep pomoči. Zato morajo za ta ukrep pomoči veljati smernice o prestrukturiranju iz leta 1999. Danska to stališče utemeljuje z več trditvami.

| (179) | V zvezi s tem danska vlada navaja, da je Komisija v točki 3.4.6 prvotne odločbe glede vprašanja „načela enkratnosti“ pomoči napisala naslednje:
  „V primeru podjetja Combus časovno zaporedje in namen kapitalskih vložkov, ki jih je izvedla danska vlada, ter položaj podjetja Combus kažejo, da bi bilo treba ta dva ukrepa obravnavati kot del neprekinjenega postopka prestrukturiranja. Zlasti prvi kapitalski vložek leta 1999 je bil namenjen zmanjšanju dolgov podjetja, ki so bili posledica velikih izgub v preteklih letih. Prizadevali so si tudi spremeniti pogodbe voznikov. Očiten namen je bila privatizacija podjetja, ki je končen del strategije prestrukturiranja.“ |
| --- | --- |

(179)

V zvezi s tem danska vlada navaja, da je Komisija v točki 3.4.6 prvotne odločbe glede vprašanja „načela enkratnosti“ pomoči napisala naslednje:

„V primeru podjetja Combus časovno zaporedje in namen kapitalskih vložkov, ki jih je izvedla danska vlada, ter položaj podjetja Combus kažejo, da bi bilo treba ta dva ukrepa obravnavati kot del neprekinjenega postopka prestrukturiranja. Zlasti prvi kapitalski vložek leta 1999 je bil namenjen zmanjšanju dolgov podjetja, ki so bili posledica velikih izgub v preteklih letih. Prizadevali so si tudi spremeniti pogodbe voznikov. Očiten namen je bila privatizacija podjetja, ki je končen del strategije prestrukturiranja.“

| (180) | Komisija je vztrajala pri tem mnenju v odstavkih 50 in 54 zagovora, ki ga je predložila SPS. V zvezi s tem želi danska vlada poudariti, da s tem, ko je Komisija ukrepe ocenila kot skladne z „načelom enkratnosti pomoči“, očitno ni povzročila kritik v sodbi Combus (35). |
| --- | --- |

(180)

Komisija je vztrajala pri tem mnenju v odstavkih 50 in 54 zagovora, ki ga je predložila SPS. V zvezi s tem želi danska vlada poudariti, da s tem, ko je Komisija ukrepe ocenila kot skladne z „načelom enkratnosti pomoči“, očitno ni povzročila kritik v sodbi Combus (35).

| (181) | Danska vlada opozarja, da je v zadevi T-11/95, BP Chemicals
   (36), SPS ugotovilo, da mora ocena o tem, ali je smiselno ločiti eno plačilo od drugega, upoštevati časovno zaporedje kapitalskih vložkov, njihov namen in položaj podjetja v času, ko so bile sprejete odločitve o posameznih vložkih. |
| --- | --- |

(181)

Danska vlada opozarja, da je v zadevi T-11/95, BP Chemicals
   (36), SPS ugotovilo, da mora ocena o tem, ali je smiselno ločiti eno plačilo od drugega, upoštevati časovno zaporedje kapitalskih vložkov, njihov namen in položaj podjetja v času, ko so bile sprejete odločitve o posameznih vložkih.

| (182) | Namen obeh ukrepov je bil enak. Političen dogovor o reorganizaciji in prodaji delnic podjetja Combus je bil sklenjen 26. novembra 1998, ko je takratna vlada z opozicijo sklenila sporazum o proračunu za leto 1999. Kot je izrecno navedeno v predlogu zakona z dne 27. maja 1999, je bil namen kapitalskega vložka leta 1999 reorganizacija podjetja Combus pred prodajo delnic, tj. popolno privatizacijo podjetja. |
| --- | --- |

(182)

Namen obeh ukrepov je bil enak. Političen dogovor o reorganizaciji in prodaji delnic podjetja Combus je bil sklenjen 26. novembra 1998, ko je takratna vlada z opozicijo sklenila sporazum o proračunu za leto 1999. Kot je izrecno navedeno v predlogu zakona z dne 27. maja 1999, je bil namen kapitalskega vložka leta 1999 reorganizacija podjetja Combus pred prodajo delnic, tj. popolno privatizacijo podjetja.

| (183) | Reorganizacija je bila zaradi privatizacije potrebna, ker se je poslovanje podjetja bistveno poslabšalo. Tako je bilo ugotovljeno, da bi lastniški kapital podjetja Combus na dan 31. decembra 1999 znašal približno 47 milijonov DKK, pri čemer je treba upoštevati, da so posojilodajalci podjetja zahtevali lastniški kapital v višini najmanj 125 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(183)

Reorganizacija je bila zaradi privatizacije potrebna, ker se je poslovanje podjetja bistveno poslabšalo. Tako je bilo ugotovljeno, da bi lastniški kapital podjetja Combus na dan 31. decembra 1999 znašal približno 47 milijonov DKK, pri čemer je treba upoštevati, da so posojilodajalci podjetja zahtevali lastniški kapital v višini najmanj 125 milijonov DKK.

| (184) | Političen sporazum o privatizaciji bi bilo torej mogoče izpolniti samo, če bi danska vlada zagotovila, da ima podjetje Combus dovolj lastnega kapitala za nadaljnje poslovanje, dokler ne bi našli kupca. |
| --- | --- |

(184)

Političen sporazum o privatizaciji bi bilo torej mogoče izpolniti samo, če bi danska vlada zagotovila, da ima podjetje Combus dovolj lastnega kapitala za nadaljnje poslovanje, dokler ne bi našli kupca.

| (185) | Pomoč v letu 2001 je imela natanko enak namen kot kapitalski vložek leta 1999. Leta 2000 je bil najden potencialni kupec, odpisan je bil podrejen dolg iz leta 1999, zagotovljena jamstva pa naj bi bila zadnji košček gospodarske sestavljanke, ki bi omogočila prodajo vseh delnic podjetja Combus. Tako je bil torej ukrep leta 2001 končen korak, da bi bilo podjetje lažje prodati. |
| --- | --- |

(185)

Pomoč v letu 2001 je imela natanko enak namen kot kapitalski vložek leta 1999. Leta 2000 je bil najden potencialni kupec, odpisan je bil podrejen dolg iz leta 1999, zagotovljena jamstva pa naj bi bila zadnji košček gospodarske sestavljanke, ki bi omogočila prodajo vseh delnic podjetja Combus. Tako je bil torej ukrep leta 2001 končen korak, da bi bilo podjetje lažje prodati.

| (186) | Namen obeh ukrepov je bil torej povsem enak: olajšati prodajo podjetja Combus zaradi privatizacije. Torej je med ukrepoma v letih 1999 in 2001 obstajala neposredna in očitna povezava – pravna, finančna in logična. |
| --- | --- |

(186)

Namen obeh ukrepov je bil torej povsem enak: olajšati prodajo podjetja Combus zaradi privatizacije. Torej je med ukrepoma v letih 1999 in 2001 obstajala neposredna in očitna povezava – pravna, finančna in logična.

| (187) | Oba ukrepa sta časovno tesno povezana. Zaradi političnega sporazuma o privatizaciji podjetja Combus je bil sprejet predlog zakona finančnega odbora z dne 27. maja 1999. Danska vlada je ob tem vložila kapital v skupni višini 300 milijonov DKK, od česar je bilo 100 milijonov DKK podrejenega dolga. Podrejeni dolg je bil pridobljen na podlagi kreditne pogodbe z dne 30. maja 1999. |
| --- | --- |

(187)

Oba ukrepa sta časovno tesno povezana. Zaradi političnega sporazuma o privatizaciji podjetja Combus je bil sprejet predlog zakona finančnega odbora z dne 27. maja 1999. Danska vlada je ob tem vložila kapital v skupni višini 300 milijonov DKK, od česar je bilo 100 milijonov DKK podrejenega dolga. Podrejeni dolg je bil pridobljen na podlagi kreditne pogodbe z dne 30. maja 1999.

| (188) | Predlog zakona finančnega odbora z dne 13. decembra 2000 je Ministrstvo za promet pooblaščal, da proda vse delnice delniške družbe Combus, ki je bila v celotni lasti danske države. |
| --- | --- |

(188)

Predlog zakona finančnega odbora z dne 13. decembra 2000 je Ministrstvo za promet pooblaščal, da proda vse delnice delniške družbe Combus, ki je bila v celotni lasti danske države.

| (189) | Minister za promet je bil pooblaščen tudi za izdajo več jamstev kupcem v zvezi s sklenitvijo prodajne pogodbe. Jamstva, ki so bila navedena v predlogu zakona, so bila del osnove prodajne pogodbe z dne 15. januarja 2001. Finančni odbor danskega parlamenta je bil o njih obveščen s predlogom zakona 190 z dne 25. junija 2002. |
| --- | --- |

(189)

Minister za promet je bil pooblaščen tudi za izdajo več jamstev kupcem v zvezi s sklenitvijo prodajne pogodbe. Jamstva, ki so bila navedena v predlogu zakona, so bila del osnove prodajne pogodbe z dne 15. januarja 2001. Finančni odbor danskega parlamenta je bil o njih obveščen s predlogom zakona 190 z dne 25. junija 2002.

| (190) | Nekoliko več kot 18 mesecev je minilo od datuma odločitve o vplačilu prvega kapitalskega vložka in prodaji podjetja Combus. Danska vlada glede na velikost in pomen podjetja za dansko državo ter zapletene postopke, ki so potrebni za pridobitev ponudb od zainteresiranih kupcev itd., meni, da sta bila kapitalska vložka časovno tako tesno povezana, da ni dvoma, da gre za en – in samo en – finančni ukrep. |
| --- | --- |

(190)

Nekoliko več kot 18 mesecev je minilo od datuma odločitve o vplačilu prvega kapitalskega vložka in prodaji podjetja Combus. Danska vlada glede na velikost in pomen podjetja za dansko državo ter zapletene postopke, ki so potrebni za pridobitev ponudb od zainteresiranih kupcev itd., meni, da sta bila kapitalska vložka časovno tako tesno povezana, da ni dvoma, da gre za en – in samo en – finančni ukrep.

| (191) | Po mnenju danske vlade je gotovo pomembno, da je bil datum izvedbe ukrepa leta 2001 odvisen samo od tega, kdaj bo imela danska vlada zadostno osnovo, da oceni potrebo po kapitalskem vložku in jamstvih itd. v povezavi s prodajo. Datum ukrepa leta 2001 je bil tako povsem odvisen od trajanja in izida postopka prodaje. |
| --- | --- |

(191)

Po mnenju danske vlade je gotovo pomembno, da je bil datum izvedbe ukrepa leta 2001 odvisen samo od tega, kdaj bo imela danska vlada zadostno osnovo, da oceni potrebo po kapitalskem vložku in jamstvih itd. v povezavi s prodajo. Datum ukrepa leta 2001 je bil tako povsem odvisen od trajanja in izida postopka prodaje.

| (192) | V zvezi s tem danska vlada opominja tudi na dejstva pri BP Chemicals, kjer je bil prvi kapitalski vložek izveden 1. oktobra 1992, drugega je uprava odobrila 2. decembra 1993, tretjega pa 29. junija 1994. |
| --- | --- |

(192)

V zvezi s tem danska vlada opominja tudi na dejstva pri BP Chemicals, kjer je bil prvi kapitalski vložek izveden 1. oktobra 1992, drugega je uprava odobrila 2. decembra 1993, tretjega pa 29. junija 1994.

| (193) | V točki 178 sodbe se zadevno sodišče sklicuje na odločitve o treh kapitalskih vložkih, ki so bili izvedeni v razmeroma kratkem obdobju od oktobra 1992 do julija 1994. Kar zadeva časovno razmerje med drugim in tretjim kapitalskim vložkom, je sodišče pripomnilo, da sta si bila časovno zelo blizu. |
| --- | --- |

(193)

V točki 178 sodbe se zadevno sodišče sklicuje na odločitve o treh kapitalskih vložkih, ki so bili izvedeni v razmeroma kratkem obdobju od oktobra 1992 do julija 1994. Kar zadeva časovno razmerje med drugim in tretjim kapitalskim vložkom, je sodišče pripomnilo, da sta si bila časovno zelo blizu.

| (194) | V zvezi s tem danska vlada izpostavlja, da kapitalskega vložka leta 2001 ni bilo mogoče izvesti prej, saj je bilo treba najprej zaključiti pogajanja s kupcem, da je bilo mogoče ugotoviti obseg potrebne kapitalizacije v povezavi s prodajo. |
| --- | --- |

(194)

V zvezi s tem danska vlada izpostavlja, da kapitalskega vložka leta 2001 ni bilo mogoče izvesti prej, saj je bilo treba najprej zaključiti pogajanja s kupcem, da je bilo mogoče ugotoviti obseg potrebne kapitalizacije v povezavi s prodajo.

| (195) | Stanje podjetja Combus na dan kapitalskih vložkov. Danska vlada podpira opis Komisije v uvodni izjavi 75 odločitve o sprožitvi postopka, ki pravi, da je bilo podjetje Combus v resnih težavah leta 1999 in 2001, predvsem zato, ker je sklenilo nedonosne pogodbe o storitvah avtobusnega prevoza v prejšnjih letih. Komisija ugotavlja, da je bilo finančno stanje podjetja Combus na navedena datuma torej nespremenjeno. |
| --- | --- |

(195)

Stanje podjetja Combus na dan kapitalskih vložkov. Danska vlada podpira opis Komisije v uvodni izjavi 75 odločitve o sprožitvi postopka, ki pravi, da je bilo podjetje Combus v resnih težavah leta 1999 in 2001, predvsem zato, ker je sklenilo nedonosne pogodbe o storitvah avtobusnega prevoza v prejšnjih letih. Komisija ugotavlja, da je bilo finančno stanje podjetja Combus na navedena datuma torej nespremenjeno.

| (196) | Danska vlada nadalje pojasnjuje, da je v obdobju 1998–2000 podjetje Combus beležilo precejšen računovodski primanjkljaj, ki ga je mogoče skoraj izključno pripisati pogodbam na območju Kobenhavna, ki so prinašale izgubo. Poleg tega sta bila na račune za pokrivanje prihodnjih izgub iz naslova zgoraj omenjenih pogodb nakazana zneska 65 000 000 DKK (leta 1998) in 53 637 000 DKK (leta 1999). Zahteva po rezervacijah za pogodbe, ki so prinašale izgubo, je bila posledica dejstva, da so podjetje pogodbe o storitvah avtobusnega prevoza zavezovale do poteka. |
| --- | --- |

(196)

Danska vlada nadalje pojasnjuje, da je v obdobju 1998–2000 podjetje Combus beležilo precejšen računovodski primanjkljaj, ki ga je mogoče skoraj izključno pripisati pogodbam na območju Kobenhavna, ki so prinašale izgubo. Poleg tega sta bila na račune za pokrivanje prihodnjih izgub iz naslova zgoraj omenjenih pogodb nakazana zneska 65 000 000 DKK (leta 1998) in 53 637 000 DKK (leta 1999). Zahteva po rezervacijah za pogodbe, ki so prinašale izgubo, je bila posledica dejstva, da so podjetje pogodbe o storitvah avtobusnega prevoza zavezovale do poteka.

| (197) | Po mnenju danske vlade je sodišče v primeru BP Chemicals navedlo, da je treba pri ugotavljanju, ali gre za en in isti ukrep pomoči, upoštevati „stanje na dan, ko so bile sprejete odločitve o posameznih vložkih“, saj je treba raziskati, ali se je v obdobju med posameznima vložkoma spremenilo finančno stanje podjetja, ki dokazuje – kljub morebitnim časovnim in sorodnim povezavam –, da vložki dejansko pokrivajo različne potrebe. Danska vlada meni, da to v tem primeru ne velja, in sicer zaradi naslednjih razlogov: |
| --- | --- |

(197)

Po mnenju danske vlade je sodišče v primeru BP Chemicals navedlo, da je treba pri ugotavljanju, ali gre za en in isti ukrep pomoči, upoštevati „stanje na dan, ko so bile sprejete odločitve o posameznih vložkih“, saj je treba raziskati, ali se je v obdobju med posameznima vložkoma spremenilo finančno stanje podjetja, ki dokazuje – kljub morebitnim časovnim in sorodnim povezavam –, da vložki dejansko pokrivajo različne potrebe. Danska vlada meni, da to v tem primeru ne velja, in sicer zaradi naslednjih razlogov:

| (198) | Kapitalska vložka leta 1999 in 2001 sta bila namenjena za pokrivanje potrebe po kapitalu, ki je nastala, ker je podjetje sklenilo pogodbe, ki so prinašale izgubo, pred letom 1999. To je bilo izvedeno v dveh fazah samo zato, ker je postalo šele po zaključku pogajanj s kupcem Arriva jasno, kakšna je bila dejanska potreba po kapitalu, čeprav je objektivno gledano ta potreba obstajala že v času prvega kapitalskega vložka leta 1999. |
| --- | --- |

(198)

Kapitalska vložka leta 1999 in 2001 sta bila namenjena za pokrivanje potrebe po kapitalu, ki je nastala, ker je podjetje sklenilo pogodbe, ki so prinašale izgubo, pred letom 1999. To je bilo izvedeno v dveh fazah samo zato, ker je postalo šele po zaključku pogajanj s kupcem Arriva jasno, kakšna je bila dejanska potreba po kapitalu, čeprav je objektivno gledano ta potreba obstajala že v času prvega kapitalskega vložka leta 1999.

| (199) | Sklep: danska vlada torej meni, da so bila izpolnjena vsa merila, ki so bila upoštevana v primeru BP Chemicals, kar zadeva oceno, ali več časovno ločenih kapitalskih vložkov pomeni en in isti finančni ukrep. Zato je zahteva po „enkratnosti“ pomoči, določena v smernicah o prestrukturiranju, izpolnjena, kar zadeva kapitalska vložka v letih 1999 in 2001 skupaj. |
| --- | --- |

(199)

Sklep: danska vlada torej meni, da so bila izpolnjena vsa merila, ki so bila upoštevana v primeru BP Chemicals, kar zadeva oceno, ali več časovno ločenih kapitalskih vložkov pomeni en in isti finančni ukrep. Zato je zahteva po „enkratnosti“ pomoči, določena v smernicah o prestrukturiranju, izpolnjena, kar zadeva kapitalska vložka v letih 1999 in 2001 skupaj.

| (200) | Po mnenju vlade je bilo podjetje Combus po kapitalskih vložkih leta 1999 in 2001 sposobno ekonomsko preživeti. Dobička ni bilo mogoče ustvariti pred letom 2006 le zaradi pogodb, ki so prinašale izgubo in ki jih je podjetje Combus sklenilo v povezavi z izdajo dovoljenj za linije. |
| --- | --- |

(200)

Po mnenju vlade je bilo podjetje Combus po kapitalskih vložkih leta 1999 in 2001 sposobno ekonomsko preživeti. Dobička ni bilo mogoče ustvariti pred letom 2006 le zaradi pogodb, ki so prinašale izgubo in ki jih je podjetje Combus sklenilo v povezavi z izdajo dovoljenj za linije.

| (201) | Prodaja delnic podjetja Combus podjetju Arriva po mnenju danske vlade dokazuje, da je bilo podjetje Combus v celoti sposobno preživeti po zagotovitvi pomoči za prestrukturiranje. Zasebni vlagatelj, kot je podjetje Arriva, ne bi prevzel velikega finančnega tveganja ob nakupu podjetja Combus, če ne bi po obsežnem skrbnem pregledu poslovanja ugotovil, da je podjetje Combus sposobno preživeti in zmožno ustvariti zadovoljive prihodke v prihodnosti v standardnih pogojih tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(201)

Prodaja delnic podjetja Combus podjetju Arriva po mnenju danske vlade dokazuje, da je bilo podjetje Combus v celoti sposobno preživeti po zagotovitvi pomoči za prestrukturiranje. Zasebni vlagatelj, kot je podjetje Arriva, ne bi prevzel velikega finančnega tveganja ob nakupu podjetja Combus, če ne bi po obsežnem skrbnem pregledu poslovanja ugotovil, da je podjetje Combus sposobno preživeti in zmožno ustvariti zadovoljive prihodke v prihodnosti v standardnih pogojih tržnega gospodarstva.

| (202) | Vlada navaja, da je Komisija v uvodnih izjavah 107 in 108 odločitve o sprožitvi postopka izpostavila vprašanje, in sicer, prvič, o prekinitvi pogodb in drugič, o razliki med nabranim primanjkljajem in plačano pomočjo. |
| --- | --- |

(202)

Vlada navaja, da je Komisija v uvodnih izjavah 107 in 108 odločitve o sprožitvi postopka izpostavila vprašanje, in sicer, prvič, o prekinitvi pogodb in drugič, o razliki med nabranim primanjkljajem in plačano pomočjo.

| (203) | Pripombe danske vlade o možnosti prekinitve pogodb za javna naročila storitev so bile že predstavljene zgoraj. |
| --- | --- |

(203)

Pripombe danske vlade o možnosti prekinitve pogodb za javna naročila storitev so bile že predstavljene zgoraj.

| (204) | Kar zadeva vprašanje o razliki med nabranim primanjkljajem v višini 360 milijonov DKK v obdobju 2000–2005 in skupno pomočjo v višini 291 milijonov, izplačano leta 2001, vlada ugotavlja, da je izjava Komisije verjetno posledica nesporazuma. |
| --- | --- |

(204)

Kar zadeva vprašanje o razliki med nabranim primanjkljajem v višini 360 milijonov DKK v obdobju 2000–2005 in skupno pomočjo v višini 291 milijonov, izplačano leta 2001, vlada ugotavlja, da je izjava Komisije verjetno posledica nesporazuma.

| (205) | Znesek, naveden kot nabrani primanjkljaj v obdobju 2000–2005, je pravilen, toda sredstva, ki so bila podjetju Combus zagotovljena leta 2001, presegajo ta nabrani primanjkljaj. V zvezi s sredstvi, ki jih je zagotovila vlada in ki so znašala 291 milijonov DKK, glej pripombe, da je treba v izračun izplačane pomoči vključiti dejanski znesek, izplačan na podlagi jamstev. |
| --- | --- |

(205)

Znesek, naveden kot nabrani primanjkljaj v obdobju 2000–2005, je pravilen, toda sredstva, ki so bila podjetju Combus zagotovljena leta 2001, presegajo ta nabrani primanjkljaj. V zvezi s sredstvi, ki jih je zagotovila vlada in ki so znašala 291 milijonov DKK, glej pripombe, da je treba v izračun izplačane pomoči vključiti dejanski znesek, izplačan na podlagi jamstev.

| (206) | Pomembnejše pa je, da je treba znesek, ki ga je plačala vlada, prišteti k dolgu, ki so ga upniki odpisali v višini 100 milijonov DKK. Kapital, zagotovljen leta 2001, je torej presegal ocenjeni nabrani primanjkljaj za obdobje 2000–2005. |
| --- | --- |

(206)

Pomembnejše pa je, da je treba znesek, ki ga je plačala vlada, prišteti k dolgu, ki so ga upniki odpisali v višini 100 milijonov DKK. Kapital, zagotovljen leta 2001, je torej presegal ocenjeni nabrani primanjkljaj za obdobje 2000–2005.

| (207) | Danska vlada kot prvo meni, da bi bilo treba smernice o prestrukturiranju iz leta 1999 razlagati, kot da pomenijo, da je uporaba ukrepov za blažitev učinka pomoči na konkurente v smislu izkrivljanja konkurence poljubna in se zahteva le, če so takšni ukrepi nujni. To poudarja uporaba izraza „naj bi“ v točki 35 smernic in celotna točka 39 ii). Poleg tega danska vlada poudarja, da Komisija pri sprejetju svoje prvotne odločbe ni prosila niti zahtevala, da podjetje Arriva zagotovi protiugodnosti ali izvede ukrepe, ki bi lahko omilili morebitno izkrivljanje konkurence v povezavi s prodajo. |
| --- | --- |

(207)

Danska vlada kot prvo meni, da bi bilo treba smernice o prestrukturiranju iz leta 1999 razlagati, kot da pomenijo, da je uporaba ukrepov za blažitev učinka pomoči na konkurente v smislu izkrivljanja konkurence poljubna in se zahteva le, če so takšni ukrepi nujni. To poudarja uporaba izraza „naj bi“ v točki 35 smernic in celotna točka 39 ii). Poleg tega danska vlada poudarja, da Komisija pri sprejetju svoje prvotne odločbe ni prosila niti zahtevala, da podjetje Arriva zagotovi protiugodnosti ali izvede ukrepe, ki bi lahko omilili morebitno izkrivljanje konkurence v povezavi s prodajo.

| (208) | Danska vlada kot drugič poudarja, da v sektorju avtobusnih prevozov ni strukturne presežne zmogljivosti. Poleg tega opozarja, da so danski organi, pristojni za konkurenco, izjavili, da je konkurenca na trgu zelo aktivna in učinkovita ter da je trg zelo dostopen zaradi majhnih ovir za dostop, kar zagotavljajo evropski predpisi o razpisih. Skladno s tem danska vlada meni, da ni potrebe po blažitvi morebitnih škodljivih vplivov pomoči, saj ni nobenih dokazov o takšnih škodljivih vplivih. |
| --- | --- |

(208)

Danska vlada kot drugič poudarja, da v sektorju avtobusnih prevozov ni strukturne presežne zmogljivosti. Poleg tega opozarja, da so danski organi, pristojni za konkurenco, izjavili, da je konkurenca na trgu zelo aktivna in učinkovita ter da je trg zelo dostopen zaradi majhnih ovir za dostop, kar zagotavljajo evropski predpisi o razpisih. Skladno s tem danska vlada meni, da ni potrebe po blažitvi morebitnih škodljivih vplivov pomoči, saj ni nobenih dokazov o takšnih škodljivih vplivih.

| (209) | Tretjič, danska vlada izpostavlja, da se je kapitalski vložek v podjetje Combus ujemal z negativno tržno ceno podjetja, določeno v povsem odprtem krogu razpisov, kjer so lahko vsi zainteresirani kupci predložili ponudbe, in da ukrep pomoči torej ni mogel povzročiti izkrivljanja konkurence na trgu. |
| --- | --- |

(209)

Tretjič, danska vlada izpostavlja, da se je kapitalski vložek v podjetje Combus ujemal z negativno tržno ceno podjetja, določeno v povsem odprtem krogu razpisov, kjer so lahko vsi zainteresirani kupci predložili ponudbe, in da ukrep pomoči torej ni mogel povzročiti izkrivljanja konkurence na trgu.

| (210) | Četrtič, po mnenju danske vlade je poznejša prodaja številnih sredstev in obveznosti podjetju Connex bil ukrep, ki bi lahko ublažil morebitne škodljive vplive na tržne pogoje. S prodajo najmanj 50 % sredstev podjetja Combus podjetju Connex je podjetje Arriva zagotovo izravnalo vse morebitne konkurenčne prednosti, ki jih je pridobilo z nakupom podjetja Combus. S prodajo podjetju Connex je podjetje Arriva tudi bistveno omejilo svoj tržni delež na območju Kobenhavna. |
| --- | --- |

(210)

Četrtič, po mnenju danske vlade je poznejša prodaja številnih sredstev in obveznosti podjetju Connex bil ukrep, ki bi lahko ublažil morebitne škodljive vplive na tržne pogoje. S prodajo najmanj 50 % sredstev podjetja Combus podjetju Connex je podjetje Arriva zagotovo izravnalo vse morebitne konkurenčne prednosti, ki jih je pridobilo z nakupom podjetja Combus. S prodajo podjetju Connex je podjetje Arriva tudi bistveno omejilo svoj tržni delež na območju Kobenhavna.

| (211) | Na koncu danska vlada trdi, da bodo pogodbe, ki prinašajo izgubo, potekle najpozneje leta 2006 in se bo nato oddajale prek javnih razpisov, ki bodo odprti za vse akterje na trgu. Tudi če bi obstajal negativen vpliv na konkurenco – ki bi bil po mnenju danske vlade v vsakem primeru minimalen –, bi bilo njegovo trajanje omejeno. |
| --- | --- |

(211)

Na koncu danska vlada trdi, da bodo pogodbe, ki prinašajo izgubo, potekle najpozneje leta 2006 in se bo nato oddajale prek javnih razpisov, ki bodo odprti za vse akterje na trgu. Tudi če bi obstajal negativen vpliv na konkurenco – ki bi bil po mnenju danske vlade v vsakem primeru minimalen –, bi bilo njegovo trajanje omejeno.

| (212) | Danska vlada meni, da so bili ukrepi pomoči omejeni na najnujnejše in torej skladni z zadevnimi pogoji iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1999. |
| --- | --- |

(212)

Danska vlada meni, da so bili ukrepi pomoči omejeni na najnujnejše in torej skladni z zadevnimi pogoji iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1999.

| (213) | Višino kapitalskega vložka leta 1999 je predlagala odvetniška pisarna Kromann and Münter po pregledu, ki ga je opravilo podjetje KPMG v povezavi s prestrukturiranjem podjetja Combus, finančni svetovalec danske vlade, podjetje Alfred Berg, pa se je strinjal s to oceno. |
| --- | --- |

(213)

Višino kapitalskega vložka leta 1999 je predlagala odvetniška pisarna Kromann and Münter po pregledu, ki ga je opravilo podjetje KPMG v povezavi s prestrukturiranjem podjetja Combus, finančni svetovalec danske vlade, podjetje Alfred Berg, pa se je strinjal s to oceno.

| (214) | Kar zadeva kapitalski vložek leta 2001, danska vlada pojasnjuje, da so bili zneski določeni tako na podlagi finančnega stanja podjetja kot pogajanj med dansko vlado, podjetjem Arriva in drugimi potencialnimi kupci. Ker je bila višina potrebnega kapitalskega vložka določena po pogajanjih z zainteresiranimi kupci – ki so se prijavili v okviru dela odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka prodaje –, so bili ukrepi pomoči v skladu s tržno ceno podjetja in tako seveda omejeni na najnujnejše. |
| --- | --- |

(214)

Kar zadeva kapitalski vložek leta 2001, danska vlada pojasnjuje, da so bili zneski določeni tako na podlagi finančnega stanja podjetja kot pogajanj med dansko vlado, podjetjem Arriva in drugimi potencialnimi kupci. Ker je bila višina potrebnega kapitalskega vložka določena po pogajanjih z zainteresiranimi kupci – ki so se prijavili v okviru dela odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka prodaje –, so bili ukrepi pomoči v skladu s tržno ceno podjetja in tako seveda omejeni na najnujnejše.

| (215) | V uvodni izjavi 119 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da mora upravičenec sam prispevati k načrtu prestrukturiranja. Komisija je navedla, da prevzem dela dolga podjetja Combus s strani podjetja Arriva pomeni takšen prispevek. V zvezi s tem je Komisija zaprosila za informacije o drugih prispevkih podjetij Combus in/ali Arriva. |
| --- | --- |

(215)

V uvodni izjavi 119 odločitve o sprožitvi postopka je Komisija navedla, da mora upravičenec sam prispevati k načrtu prestrukturiranja. Komisija je navedla, da prevzem dela dolga podjetja Combus s strani podjetja Arriva pomeni takšen prispevek. V zvezi s tem je Komisija zaprosila za informacije o drugih prispevkih podjetij Combus in/ali Arriva.

| (216) | Danska vlada meni, da prihranki in racionalizacije, predvidene v načrtih prestrukturiranja, predstavljajo prispevek upravičenca v skladu s točko 40 smernic o prestrukturiranju. Drugi prispevki po mnenju danske vlade vključujejo prodajno ceno 100 milijonov DKK, prihodke od prodaje 50 % podjetja Combus podjetju Connex (113,9 milijona DKK) in neposreden prispevek podjetja Arriva k stroškom prestrukturiranja v višini 33,6 milijona DKK. |
| --- | --- |

(216)

Danska vlada meni, da prihranki in racionalizacije, predvidene v načrtih prestrukturiranja, predstavljajo prispevek upravičenca v skladu s točko 40 smernic o prestrukturiranju. Drugi prispevki po mnenju danske vlade vključujejo prodajno ceno 100 milijonov DKK, prihodke od prodaje 50 % podjetja Combus podjetju Connex (113,9 milijona DKK) in neposreden prispevek podjetja Arriva k stroškom prestrukturiranja v višini 33,6 milijona DKK.

4.2   PRIPOMBE PODJETJA DANSKE BUSVOGNMAEND

4.2.1   SPOŠTOVANJE NAČELA VLAGATELJA POD TRŽNIMI POGOJI

| (217) | Po mnenju podjetja Danske Busvognmaend ni bilo dokazano, da lahko podjetje Combus pridobi sposobnost ekonomskega preživetja in postane donosno. Ravno nasprotno, podjetju Danske Busvognmaend se s sklicevanjem na točko 19 sodbe Combus zdi jasno, da zasebni vlagatelj ne bi ravnal, kot je danska vlada, ko je dodelila pomoč. |
| --- | --- |

(217)

Po mnenju podjetja Danske Busvognmaend ni bilo dokazano, da lahko podjetje Combus pridobi sposobnost ekonomskega preživetja in postane donosno. Ravno nasprotno, podjetju Danske Busvognmaend se s sklicevanjem na točko 19 sodbe Combus zdi jasno, da zasebni vlagatelj ne bi ravnal, kot je danska vlada, ko je dodelila pomoč.

| (218) | Poleg dejanskih okoliščin, ki jih je predložila Komisija, podjetje Danske Busvognmaend omenja tri poročila, ki so bila predložena po sodbi Combus na Danskem (37). Podjetje Danske Busvognmaend pravi, da ta poročila potrjujejo, da zasebni vlagatelj v podobni situaciji ne bi ravnal, kot je danska vlada. |
| --- | --- |

(218)

Poleg dejanskih okoliščin, ki jih je predložila Komisija, podjetje Danske Busvognmaend omenja tri poročila, ki so bila predložena po sodbi Combus na Danskem (37). Podjetje Danske Busvognmaend pravi, da ta poročila potrjujejo, da zasebni vlagatelj v podobni situaciji ne bi ravnal, kot je danska vlada.

| (219) | Podjetje Danske Busvognmaend poudarja, da je danska vlada upoštevala načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ko je maja 2009 podjetju Combus dodelila gospodarsko pomoč v višini 300 milijonov DKK (glej stran 22, opombo 36, vloge). Takratni minister za promet je podal naslednjo izjavo:
  „Skratka, menim, da kapitalski vložek ministrstva za promet v Combus A/S ni državna pomoč in posledično ni potrebno, da se Komisijo uradno obvesti o tej operaciji, saj je ministrstvo naročilo vrednotenje, ki je pokazalo, da je bil kapitalski vložek nujen in zadosten, da se podjetje lahko prestrukturira za zagotovitev donosnega poslovanja ter da je mogoče predvideti, da se bo dodatni vloženi kapital poplačal v obliki dobičkov ali obresti in povrnitve stroškov. Iz tega razloga menim, da je ta naložba v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.“ |
| --- | --- |

(219)

Podjetje Danske Busvognmaend poudarja, da je danska vlada upoštevala načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ko je maja 2009 podjetju Combus dodelila gospodarsko pomoč v višini 300 milijonov DKK (glej stran 22, opombo 36, vloge). Takratni minister za promet je podal naslednjo izjavo:

„Skratka, menim, da kapitalski vložek ministrstva za promet v Combus A/S ni državna pomoč in posledično ni potrebno, da se Komisijo uradno obvesti o tej operaciji, saj je ministrstvo naročilo vrednotenje, ki je pokazalo, da je bil kapitalski vložek nujen in zadosten, da se podjetje lahko prestrukturira za zagotovitev donosnega poslovanja ter da je mogoče predvideti, da se bo dodatni vloženi kapital poplačal v obliki dobičkov ali obresti in povrnitve stroškov. Iz tega razloga menim, da je ta naložba v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.“

| (220) | Podjetje Danske Busvognmaend poudarja, da je dansko računsko sodišče pozneje obravnavalo to zadevo (glej prilogo A 22), in se sklicuje na zaključke Sodišča (poglavje V, strani 37 in 39 ter zlasti strani 41 in 43), v katerih je obrazložilo zlasti, da:
  „Preiskava, ki jo je opravilo računsko sodišče, je pokazala, da bi se moralo pri pripravi dokumentacije za kapitalski vložek v Combus Ministrstvo za promet seznaniti s slabim upravljanjem podjetja in pomanjkanjem trdnih osnov za sprejetje ekonomskih odločitev, zlasti glede spremljanja donosnosti pogodb za avtobusni prevoz in nadzora rasti osnovnih stroškov.“ |
| --- | --- |

(220)

Podjetje Danske Busvognmaend poudarja, da je dansko računsko sodišče pozneje obravnavalo to zadevo (glej prilogo A 22), in se sklicuje na zaključke Sodišča (poglavje V, strani 37 in 39 ter zlasti strani 41 in 43), v katerih je obrazložilo zlasti, da:

„Preiskava, ki jo je opravilo računsko sodišče, je pokazala, da bi se moralo pri pripravi dokumentacije za kapitalski vložek v Combus Ministrstvo za promet seznaniti s slabim upravljanjem podjetja in pomanjkanjem trdnih osnov za sprejetje ekonomskih odločitev, zlasti glede spremljanja donosnosti pogodb za avtobusni prevoz in nadzora rasti osnovnih stroškov.“

| (221) | Podjetje Danske Busvognmaend meni, da je bila donosnost naložbe tako negotova, da ni mogoče uporabljati načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Meni tudi, da je bil vložek v višini 300 milijonov DKK izveden maja 1999 za preprečitev stečaja podjetja, do katerega bi prišlo (glej točko 38 ugovora in navedbe v njej). |
| --- | --- |

(221)

Podjetje Danske Busvognmaend meni, da je bila donosnost naložbe tako negotova, da ni mogoče uporabljati načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Meni tudi, da je bil vložek v višini 300 milijonov DKK izveden maja 1999 za preprečitev stečaja podjetja, do katerega bi prišlo (glej točko 38 ugovora in navedbe v njej).

| (222) | Podjetje Danske Busvognmaend meni, da so se nato stvari odvile drugače, kot je to uradno predstavil minister za promet. Spomladi 2001 je bilo treba vložiti nov kapital in odpisati skupaj 240 milijonov DKK dolga. Poleg tega so se morali zasebni upniki dogovoriti glede njihovih terjatev v višini 100 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(222)

Podjetje Danske Busvognmaend meni, da so se nato stvari odvile drugače, kot je to uradno predstavil minister za promet. Spomladi 2001 je bilo treba vložiti nov kapital in odpisati skupaj 240 milijonov DKK dolga. Poleg tega so se morali zasebni upniki dogovoriti glede njihovih terjatev v višini 100 milijonov DKK.

| (223) | Danske Busvognmaend ugotavlja, da noben vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi ravnal kot danska država, saj ni bilo mogoče pričakovati, da se bo kapital povrnil. Po mnenju podjetja Danske Busvognmaend bi si normalni zasebni vlagatelj prizadeval za odpoved pogodb, ki prinašajo izgube, in bi drugim podjetjem prepustil, da jih prevzamejo, ter tako zagotovil donosnost podjetja Combus. |
| --- | --- |

(223)

Danske Busvognmaend ugotavlja, da noben vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi ravnal kot danska država, saj ni bilo mogoče pričakovati, da se bo kapital povrnil. Po mnenju podjetja Danske Busvognmaend bi si normalni zasebni vlagatelj prizadeval za odpoved pogodb, ki prinašajo izgube, in bi drugim podjetjem prepustil, da jih prevzamejo, ter tako zagotovil donosnost podjetja Combus.

| (224) | Kot utemeljitev te trditve podjetje Danske Busvognmaend poudarja, da je SPS v zadevi T-157/01 v točki 94 menilo, da se je danski trg avtobusnega prevoza sposoben hitro prilagoditi zahtevam prometnih organov in da se je mogoče v primeru likvidacije izvajalskega podjetja enostavno obrniti na druga podjetja do začetka novega javnega razpisa. Zato bi lahko v primeru likvidacije podjetja Combus drugi prevozniki prevzeli izvajanje njegovih prevoznih pogodb. |
| --- | --- |

(224)

Kot utemeljitev te trditve podjetje Danske Busvognmaend poudarja, da je SPS v zadevi T-157/01 v točki 94 menilo, da se je danski trg avtobusnega prevoza sposoben hitro prilagoditi zahtevam prometnih organov in da se je mogoče v primeru likvidacije izvajalskega podjetja enostavno obrniti na druga podjetja do začetka novega javnega razpisa. Zato bi lahko v primeru likvidacije podjetja Combus drugi prevozniki prevzeli izvajanje njegovih prevoznih pogodb.

| (225) | Za podjetje Danske Busvognmaend je torej jasno, da bi zasebni vlagatelj temeljito preučil možnost odstopa obstoječih pogodb ali razglasitve stečaja podjetja. Takšno vrednotenje ni bilo opravljeno. Očitno je, da bi bila vrsta drugih akterjev na trgu avtobusnega prevoza zainteresirana za prevzem avtobusnih linij. Ker je bila njegova ponudba posebno slaba in je moral tudi zgraditi objekte, s katerimi ni razpolagal (garaže itd.), je bilo podjetje Combus kaznovano, zlasti na območju glavnega mesta. Obstaja možnost, da bi bilo podjetje Arriva zainteresirano za prevzem pogodb, ki mu jih je podjetje Combus preprečilo pridobiti, saj je podjetje Arriva razpolagalo z ustreznimi objekti (garaže, infrastruktura itd.) in bi zato lahko opravljalo cenejše prevoze. |
| --- | --- |

(225)

Za podjetje Danske Busvognmaend je torej jasno, da bi zasebni vlagatelj temeljito preučil možnost odstopa obstoječih pogodb ali razglasitve stečaja podjetja. Takšno vrednotenje ni bilo opravljeno. Očitno je, da bi bila vrsta drugih akterjev na trgu avtobusnega prevoza zainteresirana za prevzem avtobusnih linij. Ker je bila njegova ponudba posebno slaba in je moral tudi zgraditi objekte, s katerimi ni razpolagal (garaže itd.), je bilo podjetje Combus kaznovano, zlasti na območju glavnega mesta. Obstaja možnost, da bi bilo podjetje Arriva zainteresirano za prevzem pogodb, ki mu jih je podjetje Combus preprečilo pridobiti, saj je podjetje Arriva razpolagalo z ustreznimi objekti (garaže, infrastruktura itd.) in bi zato lahko opravljalo cenejše prevoze.

| (226) | Podjetje Danske Busvognmaend meni, da nekatere izjave Sodišča Evropskih skupnosti kažejo, da je dodelitev pomoči podjetju v času, ko se ta poskuša prodajati, mogoče šteti za skladno z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, če bi bil postopek stečaja dražji. Da bi lahko kljub temu utemeljili tak ukrep z vidika načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, je treba imeti dokumentacijo v obliki zanesljivih ekonomskih podatkov, ki dokazujejo, da bo ta ukrep organom oblasti prinesel boljše rezultate kot likvidacija ali stečaj. Vendar podjetje Danske Busvognmaend meni, da danske oblasti niso predložile nobenega dokumenta, ki bi dokazal, da bi bilo za državo dražje izvesti likvidacijo ali stečaj podjetja Combusa, kot pa ga ohraniti pri življenju in ga prodati, kot v tem primeru. Po drugi strani meni, da bi bilo za državo ugodneje izvesti likvidacijo ali objaviti stečaj Combusa. Prenos pogodb na druge prevoznike bi preprečil večje izgube in velike dolgove, ki so sledili, ter omogočil prodajo materiala in objektov drugi strani po realnih cenah. |
| --- | --- |

(226)

Podjetje Danske Busvognmaend meni, da nekatere izjave Sodišča Evropskih skupnosti kažejo, da je dodelitev pomoči podjetju v času, ko se ta poskuša prodajati, mogoče šteti za skladno z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, če bi bil postopek stečaja dražji. Da bi lahko kljub temu utemeljili tak ukrep z vidika načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, je treba imeti dokumentacijo v obliki zanesljivih ekonomskih podatkov, ki dokazujejo, da bo ta ukrep organom oblasti prinesel boljše rezultate kot likvidacija ali stečaj. Vendar podjetje Danske Busvognmaend meni, da danske oblasti niso predložile nobenega dokumenta, ki bi dokazal, da bi bilo za državo dražje izvesti likvidacijo ali stečaj podjetja Combusa, kot pa ga ohraniti pri življenju in ga prodati, kot v tem primeru. Po drugi strani meni, da bi bilo za državo ugodneje izvesti likvidacijo ali objaviti stečaj Combusa. Prenos pogodb na druge prevoznike bi preprečil večje izgube in velike dolgove, ki so sledili, ter omogočil prodajo materiala in objektov drugi strani po realnih cenah.

4.2.2   SPOŠTOVANJE SMERNIC O PRESTRUKTURIRANJU IZ LETA 1999

| (227) | Po mnenju podjetja Danske Busvognmaend pogoji, določeni v smernicah o prestrukturiranju iz leta 1999, niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(227)

Po mnenju podjetja Danske Busvognmaend pogoji, določeni v smernicah o prestrukturiranju iz leta 1999, niso izpolnjeni.

| (228) | Po mnenju podjetja Danske Busvognmaend sta ukrepa pomoči dva ločena ukrepa pomoči. Podjetje trdi, da ne danska vlada ne podjetje Arriva nista dokazala, da ukrepa pomoči predstavljata dve tranši iste pomoči. Nasprotno, pričujoči primer jasno kaže, da je danska vlada dobro vedela, da se podjetje Combus slabo upravlja, in da je bila finančna podpora leta 1999 dodeljena podjetju Combus brez ustrezne presoje in spremljanja, zato je bila potrebna nadaljnja finančna podpora leta 2001. |
| --- | --- |

(228)

Po mnenju podjetja Danske Busvognmaend sta ukrepa pomoči dva ločena ukrepa pomoči. Podjetje trdi, da ne danska vlada ne podjetje Arriva nista dokazala, da ukrepa pomoči predstavljata dve tranši iste pomoči. Nasprotno, pričujoči primer jasno kaže, da je danska vlada dobro vedela, da se podjetje Combus slabo upravlja, in da je bila finančna podpora leta 1999 dodeljena podjetju Combus brez ustrezne presoje in spremljanja, zato je bila potrebna nadaljnja finančna podpora leta 2001.

| (229) | Podjetje Danske Busvognmaend meni, da danska vlada ni posredovala nobenega načrta prestrukturiranja pred prvim kapitalskim vložkom leta 1999. Po njihovem mnenju ni mogoče predložiti načrta prestrukturiranja za nazaj (38). Podjetje Danske Busvognmaend v zvezi s tem nasprotuje stališču Komisije, ki je predstavljeno v uvodnih izjavah 36, 48 in 49 odločitve o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(229)

Podjetje Danske Busvognmaend meni, da danska vlada ni posredovala nobenega načrta prestrukturiranja pred prvim kapitalskim vložkom leta 1999. Po njihovem mnenju ni mogoče predložiti načrta prestrukturiranja za nazaj (38). Podjetje Danske Busvognmaend v zvezi s tem nasprotuje stališču Komisije, ki je predstavljeno v uvodnih izjavah 36, 48 in 49 odločitve o sprožitvi postopka.

| (230) | Podjetje Danske Busvognmaend izpodbija trditev, da bi bilo podjetje Combus kdaj koli donosno in torej sposobno preživeti kot javno podjetje. Meni, da bi bilo mogoče sposobnost ekonomskega preživetja doseči le s prodajo podjetju Arriva. V zvezi s tem se sklicuje na odločitev Komisije o sprožitvi postopka in stališče SPS v točkah 115 in 116 sodbe Combus. |
| --- | --- |

(230)

Podjetje Danske Busvognmaend izpodbija trditev, da bi bilo podjetje Combus kdaj koli donosno in torej sposobno preživeti kot javno podjetje. Meni, da bi bilo mogoče sposobnost ekonomskega preživetja doseči le s prodajo podjetju Arriva. V zvezi s tem se sklicuje na odločitev Komisije o sprožitvi postopka in stališče SPS v točkah 115 in 116 sodbe Combus.

| (231) | Stališče podjetja Danske Busvognmaend je, da sta ukrepa pomoči, odobrena podjetju Combus dejansko izkrivljala konkurenco na trgu, ker sta podjetju Arriva omogočila pridobitev do približno 70 % tržnega deleža z nakupom podjetja Combus. Posledično je podjetje Arriva pridobilo prevladujoč položaj na danskem trgu. Medtem so se številna avtobusna podjetja znašla na robu stečaja. Z vidika podjetja Danske Busvognmaend ni danska vlada storila ničesar, da bi preprečila izkrivljanje konkurence; podjetje Combus se ni odpovedalo nobeni svoji pogodbi, ko je prejelo pomoč leta 1999, medtem ko je ukrep pomoči v letu 2001 podjetju Arriva prinesel celo dobiček. Posledično je podjetje Arriva ustvarilo dobiček, ko je prodalo del podjetja Combus podjetju Connex, na škodo svojih konkurentov. |
| --- | --- |

(231)

Stališče podjetja Danske Busvognmaend je, da sta ukrepa pomoči, odobrena podjetju Combus dejansko izkrivljala konkurenco na trgu, ker sta podjetju Arriva omogočila pridobitev do približno 70 % tržnega deleža z nakupom podjetja Combus. Posledično je podjetje Arriva pridobilo prevladujoč položaj na danskem trgu. Medtem so se številna avtobusna podjetja znašla na robu stečaja. Z vidika podjetja Danske Busvognmaend ni danska vlada storila ničesar, da bi preprečila izkrivljanje konkurence; podjetje Combus se ni odpovedalo nobeni svoji pogodbi, ko je prejelo pomoč leta 1999, medtem ko je ukrep pomoči v letu 2001 podjetju Arriva prinesel celo dobiček. Posledično je podjetje Arriva ustvarilo dobiček, ko je prodalo del podjetja Combus podjetju Connex, na škodo svojih konkurentov.

| (232) | Glede na smernice in pogoj, da se vsako nedovoljeno izkrivljanje konkurence ublaži, kolikor je mogoče, bi se moralo podjetje Combus vsaj odpovedati svojim pogodbam. V tem smislu ima podjetje Danske Busvognmaend enako stališče, kot ga je Komisija navedla v uvodni izjavi 112 odločitve o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(232)

Glede na smernice in pogoj, da se vsako nedovoljeno izkrivljanje konkurence ublaži, kolikor je mogoče, bi se moralo podjetje Combus vsaj odpovedati svojim pogodbam. V tem smislu ima podjetje Danske Busvognmaend enako stališče, kot ga je Komisija navedla v uvodni izjavi 112 odločitve o sprožitvi postopka.

| (233) | Podjetje Danske Busvognmaend meni, da danska vlada te točke sploh ni upoštevala v zvezi s prodajo podjetja Combus in da ni gotovo, da je prišlo do prodaje po tržni ceni, s čimer bi najbolje zagotovili, da je bila pomoč omejena na najnujnejše. |
| --- | --- |

(233)

Podjetje Danske Busvognmaend meni, da danska vlada te točke sploh ni upoštevala v zvezi s prodajo podjetja Combus in da ni gotovo, da je prišlo do prodaje po tržni ceni, s čimer bi najbolje zagotovili, da je bila pomoč omejena na najnujnejše.

| (234) | Podjetje Danske Busvognmaend meni, da je danska vlada jasno priznala, da ni bilo preverjeno, v kolikšni meri je bila dodeljena pomoč omejena na nujni minimum. Podjetje Danske Busvognmaend se v zvezi s tem sklicuje na stran 6 Priloge K v zadevi Combus, kjer danska vlada izjavlja, da: „Dogovorjeni kapitalski vložek, za katerega je zaprosilo podjetje Arriva, da bi prevzelo delnice, temelji na poslovnem primeru, ki seveda ni znan prodajalcu.“ Ta prav tako izjavlja na strani 6 priloge I, da: „Vlada ugotavlja, da kapitalski vložek, za katerega je zaprosilo podjetje Arriva, odraža trenutno tržno vrednost podjetja itd.“ |
| --- | --- |

(234)

Podjetje Danske Busvognmaend meni, da je danska vlada jasno priznala, da ni bilo preverjeno, v kolikšni meri je bila dodeljena pomoč omejena na nujni minimum. Podjetje Danske Busvognmaend se v zvezi s tem sklicuje na stran 6 Priloge K v zadevi Combus, kjer danska vlada izjavlja, da: „Dogovorjeni kapitalski vložek, za katerega je zaprosilo podjetje Arriva, da bi prevzelo delnice, temelji na poslovnem primeru, ki seveda ni znan prodajalcu.“ Ta prav tako izjavlja na strani 6 priloge I, da: „Vlada ugotavlja, da kapitalski vložek, za katerega je zaprosilo podjetje Arriva, odraža trenutno tržno vrednost podjetja itd.“

| (235) | Podjetje Danske Busvognmaend meni, da obstajajo dobri razlogi za resen dvom, da je pomoč podjetju Combus v zvezi s prodajo podjetju Arriva omejena na minimum. Po drugi strani meni, da je podjetje Arriva opravilo dober posel in se pri tem sklicuje na poglavje 8 njegovega poročila z dne 24. februarja 2003. Poudarja, da je bilo danski vladi svetovano, da se mora vlada v okviru prodaje obrniti na neodvisne strokovnjake, kot to pogosto predvidi Komisija v primeru odsvojitve sredstev s prodajo, ki se ne izvaja pod preglednimi pogoji ali s postopki, ki so odprti vsem konkurentom na določenem področju. |
| --- | --- |

(235)

Podjetje Danske Busvognmaend meni, da obstajajo dobri razlogi za resen dvom, da je pomoč podjetju Combus v zvezi s prodajo podjetju Arriva omejena na minimum. Po drugi strani meni, da je podjetje Arriva opravilo dober posel in se pri tem sklicuje na poglavje 8 njegovega poročila z dne 24. februarja 2003. Poudarja, da je bilo danski vladi svetovano, da se mora vlada v okviru prodaje obrniti na neodvisne strokovnjake, kot to pogosto predvidi Komisija v primeru odsvojitve sredstev s prodajo, ki se ne izvaja pod preglednimi pogoji ali s postopki, ki so odprti vsem konkurentom na določenem področju.

4.3   PRIPOMBE, KI JIH JE PREDLOŽILO PODJETJE ARRIVA

| (236) | Komisija je prejela tudi pripombe podjetja Arriva Denmark A/S. Te so zadevale samo stvarno točko, namreč prodajno ceno, o kateri sta se dogovorili podjetji Arriva in Connex, zato so predstavljene v delu II te odločbe. |
| --- | --- |

(236)

Komisija je prejela tudi pripombe podjetja Arriva Denmark A/S. Te so zadevale samo stvarno točko, namreč prodajno ceno, o kateri sta se dogovorili podjetji Arriva in Connex, zato so predstavljene v delu II te odločbe.

5.   ODGOVOR DANSKE VLADE NA PRIPOMBE, KI STA JIH PREDLOŽILI PODJETJI BUSVOGNMAEND IN ARRIVA

5.1   NAČELO VLAGATELJA POD TRŽNIMI POGOJI

| (237) | Prvič, danska vlada meni, da z navajanjem odlomka iz poročila Urada generalnega državnega revizorja Danske zunaj sobesedila podjetje Danske Busvognmaend izkrivlja podobo. Po trditvah danske vlade je navedeni odlomek s strani 47 poročila pod naslovom „Pripombe Urada generalnega državnega revizorja Danske“ in se nanaša na stvarne informacije, ki so bile podlaga predloga zakona, ki ga je Ministrstvo za promet predložilo finančnemu odboru parlamenta in ki je pravna podlaga za kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK v podjetje Combus. |
| --- | --- |

(237)

Prvič, danska vlada meni, da z navajanjem odlomka iz poročila Urada generalnega državnega revizorja Danske zunaj sobesedila podjetje Danske Busvognmaend izkrivlja podobo. Po trditvah danske vlade je navedeni odlomek s strani 47 poročila pod naslovom „Pripombe Urada generalnega državnega revizorja Danske“ in se nanaša na stvarne informacije, ki so bile podlaga predloga zakona, ki ga je Ministrstvo za promet predložilo finančnemu odboru parlamenta in ki je pravna podlaga za kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK v podjetje Combus.

| (238) | Na strani 47 Urad generalnega državnega revizorja glede podlage predloga zakona pravi:
  „Glede na podatke iz predloga zakona je treba razumeti, da je bila po upoštevanju zagotovljenih 65 milijonov DKK v letnih izkazih podjetja za leto 1998 predstava o finančnem stanju podjetja Combus konec leta 1998 razmeroma točna in torej smiselna začetna točka za ugotavljanje potrebe podjetja po kapitalu. Toda Ministrstvo za promet ni navedlo, da so finančni podatki, na podlagi katerih je bila določena višina zagotovljenega kapitala 65 milijonov DKK, izhajali le iz finančnih načrtov, ocen in načrtovanih prihrankov, ki jih je zagotovila uprava podjetja.
  Urad generalnega državnega revizorja meni, da je bilo Ministrstvo za promet odgovorno za oceno predloženega gradiva z namenom, da se ministru in finančnemu odboru zagotovijo vse potrebne informacije v zvezi s predlogom zakona. Ministrstvo za promet ne bi smelo predložiti predloga zakona na obstoječi podlagi. Namesto tega bi moralo ministrstvo poudariti, ob upoštevanju potrebe po hitrem kapitalskem vložku v podjetje Combus, da predlog zakona temelji zgolj na splošnih finančnih načrtih in ocenah, ki jih je pripravilo podjetje.“ |
| --- | --- |

(238)

Na strani 47 Urad generalnega državnega revizorja glede podlage predloga zakona pravi:

„Glede na podatke iz predloga zakona je treba razumeti, da je bila po upoštevanju zagotovljenih 65 milijonov DKK v letnih izkazih podjetja za leto 1998 predstava o finančnem stanju podjetja Combus konec leta 1998 razmeroma točna in torej smiselna začetna točka za ugotavljanje potrebe podjetja po kapitalu. Toda Ministrstvo za promet ni navedlo, da so finančni podatki, na podlagi katerih je bila določena višina zagotovljenega kapitala 65 milijonov DKK, izhajali le iz finančnih načrtov, ocen in načrtovanih prihrankov, ki jih je zagotovila uprava podjetja.

Urad generalnega državnega revizorja meni, da je bilo Ministrstvo za promet odgovorno za oceno predloženega gradiva z namenom, da se ministru in finančnemu odboru zagotovijo vse potrebne informacije v zvezi s predlogom zakona. Ministrstvo za promet ne bi smelo predložiti predloga zakona na obstoječi podlagi. Namesto tega bi moralo ministrstvo poudariti, ob upoštevanju potrebe po hitrem kapitalskem vložku v podjetje Combus, da predlog zakona temelji zgolj na splošnih finančnih načrtih in ocenah, ki jih je pripravilo podjetje.“

| (239) | Danska vlada trdi, da Urad generalnega državnega revizorja torej ni kritiziral dejstva, da je ministrstvo priporočilo kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK, temveč dejstvo, da pri finančnem odboru ni izpostavilo, da predlog zakona temelji na finančnih načrtih in ocenah, ki jih je pripravila uprava podjetja. Ker je bil kapitalski vložek nujen, Ministrstvo za promet ni imelo druge izbire, kot da predlaga kapitalski vložek, ki se je štel za potrebnega, da se podjetje Combus izogne stečaju, in torej tudi za prodajo podjetja. |
| --- | --- |

(239)

Danska vlada trdi, da Urad generalnega državnega revizorja torej ni kritiziral dejstva, da je ministrstvo priporočilo kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK, temveč dejstvo, da pri finančnem odboru ni izpostavilo, da predlog zakona temelji na finančnih načrtih in ocenah, ki jih je pripravila uprava podjetja. Ker je bil kapitalski vložek nujen, Ministrstvo za promet ni imelo druge izbire, kot da predlaga kapitalski vložek, ki se je štel za potrebnega, da se podjetje Combus izogne stečaju, in torej tudi za prodajo podjetja.

| (240) | Drugič, danska vlada izpostavlja, da so pripombe podjetja Danske Busvognmaend osredotočene le na to, ali bi zasebni vlagatelj izvedel podoben kapitalski vložek leta 1999 na podlagi pričakovanja, da bo prihodnji dobiček iz podjetja Combus sam po sebi zagotovil zadosten donos na naložbo. |
| --- | --- |

(240)

Drugič, danska vlada izpostavlja, da so pripombe podjetja Danske Busvognmaend osredotočene le na to, ali bi zasebni vlagatelj izvedel podoben kapitalski vložek leta 1999 na podlagi pričakovanja, da bo prihodnji dobiček iz podjetja Combus sam po sebi zagotovil zadosten donos na naložbo.

| (241) | Toda pogled danske vlade na načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji ne temelji samo na neposrednem donosu, ki bi ga lahko razumno pričakovali od naložbe države. Nasprotno, upoštevati je treba skrite neposredne izgube in škodljive učinke, ki bi jih imel stečaj, med drugim na prihodnje privatizacije. |
| --- | --- |

(241)

Toda pogled danske vlade na načelo vlagatelja pod tržnimi pogoji ne temelji samo na neposrednem donosu, ki bi ga lahko razumno pričakovali od naložbe države. Nasprotno, upoštevati je treba skrite neposredne izgube in škodljive učinke, ki bi jih imel stečaj, med drugim na prihodnje privatizacije.

| (242) | Tretjič, danska vlada zavrača trditev, da so obstajali zainteresirani kupci za pogodbe, ki so prinašale izgubo. Tudi če bi takšni kupci obstajali, bi prenos pomenil samo takojšno potrditev izgub iz naslova pogodb in s tem takojšnje finančne posledice za podjetje Combus, ki jih ni mogoče izračunati. |
| --- | --- |

(242)

Tretjič, danska vlada zavrača trditev, da so obstajali zainteresirani kupci za pogodbe, ki so prinašale izgubo. Tudi če bi takšni kupci obstajali, bi prenos pomenil samo takojšno potrditev izgub iz naslova pogodb in s tem takojšnje finančne posledice za podjetje Combus, ki jih ni mogoče izračunati.

| (243) | Danska vlada se prav tako ne strinja s tem, da bi kateri koli avtobusni prevoznik prevzel pogodbe, ki prinašajo izgubo, po kateri koli vrednosti, višji od negativne vrednosti pogodb. Pogodbe bi bilo torej mogoče prodati le po negativni nakupni ceni. V vsakem primeru prodaja posameznih pogodb in/ali posameznih osnovnih sredstev ali obratnih sredstev ne bi bila donosnejša rešitev od celotne prodaje. To stališče podpira Urad generalnega državnega revizorja Danske (39). |
| --- | --- |

(243)

Danska vlada se prav tako ne strinja s tem, da bi kateri koli avtobusni prevoznik prevzel pogodbe, ki prinašajo izgubo, po kateri koli vrednosti, višji od negativne vrednosti pogodb. Pogodbe bi bilo torej mogoče prodati le po negativni nakupni ceni. V vsakem primeru prodaja posameznih pogodb in/ali posameznih osnovnih sredstev ali obratnih sredstev ne bi bila donosnejša rešitev od celotne prodaje. To stališče podpira Urad generalnega državnega revizorja Danske (39).

| (244) | Podjetje Danske Busvognmaend v zvezi s točko 94 sodbe Combus navaja, da bi lahko drugi prevozniki v kratkem roku prevzeli pogodbe podjetja Combus za prevoz, če bi šlo podjetje v stečaj. Po mnenju danske vlade je to morda točno, vendar ne vpliva na pravno oceno o tem, ali je država ravnala v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Toda informacije so lahko uporabne za vprašanje, v kolikšni meri bi stečaj podjetja Combus vplival na upravljanje javnega prevoza in povzročil morebitne motnje na področju prevoznih storitev. |
| --- | --- |

(244)

Podjetje Danske Busvognmaend v zvezi s točko 94 sodbe Combus navaja, da bi lahko drugi prevozniki v kratkem roku prevzeli pogodbe podjetja Combus za prevoz, če bi šlo podjetje v stečaj. Po mnenju danske vlade je to morda točno, vendar ne vpliva na pravno oceno o tem, ali je država ravnala v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Toda informacije so lahko uporabne za vprašanje, v kolikšni meri bi stečaj podjetja Combus vplival na upravljanje javnega prevoza in povzročil morebitne motnje na področju prevoznih storitev.

5.2   POMOČ ZA PRESTRUKTURIRANJE

| (245) | Kar zadeva argumente, ki jih je predstavilo podjetje Danske Busvognmaend, danska vlada pravi, da noben zadržek glede naknadnega plačila pomoči ne vpliva na to, ali se lahko kot en sam ukrep pomoči upošteva več kot en znesek pomoči, izplačan v več kot enem obroku. Nasprotno, odločilni dejavnik v povezavi s tem je skupna ocena, ali so posamezni zneski pomoči časovno in namensko povezani tako, da se jih lahko šteje za en sam ukrep pomoči. |
| --- | --- |

(245)

Kar zadeva argumente, ki jih je predstavilo podjetje Danske Busvognmaend, danska vlada pravi, da noben zadržek glede naknadnega plačila pomoči ne vpliva na to, ali se lahko kot en sam ukrep pomoči upošteva več kot en znesek pomoči, izplačan v več kot enem obroku. Nasprotno, odločilni dejavnik v povezavi s tem je skupna ocena, ali so posamezni zneski pomoči časovno in namensko povezani tako, da se jih lahko šteje za en sam ukrep pomoči.

| (246) | Danska vlada se strinja, da Komisiji ob kapitalskem vložku 300 milijonov DKK ali ob sklenitvi dogovora s podjetjem Arriva novembra 2000 o načelih prodaje ni bil predložen noben načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(246)

Danska vlada se strinja, da Komisiji ob kapitalskem vložku 300 milijonov DKK ali ob sklenitvi dogovora s podjetjem Arriva novembra 2000 o načelih prodaje ni bil predložen noben načrt prestrukturiranja.

| (247) | Toda danska vlada se ne strinja s tem, kako podjetje Danske Busvognmaend razlaga sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-17/99, Francija/Komisija, in sicer da načrta prestrukturiranja ni več mogoče predložiti Komisiji, ko država članica že dodeli pomoč. |
| --- | --- |

(247)

Toda danska vlada se ne strinja s tem, kako podjetje Danske Busvognmaend razlaga sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-17/99, Francija/Komisija, in sicer da načrta prestrukturiranja ni več mogoče predložiti Komisiji, ko država članica že dodeli pomoč.

| (248) | Danska vlada najprej poudarja, da smernice o prestrukturiranju iz leta 1999 ne vsebujejo nobenih pravil ali navodil glede tega, kdaj je treba Komisiji predložiti načrt prestrukturiranja. Edini jasen pogoj je, da Komisija ne more odobriti pomoči za prestrukturiranje, če ni predhodno prejela načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(248)

Danska vlada najprej poudarja, da smernice o prestrukturiranju iz leta 1999 ne vsebujejo nobenih pravil ali navodil glede tega, kdaj je treba Komisiji predložiti načrt prestrukturiranja. Edini jasen pogoj je, da Komisija ne more odobriti pomoči za prestrukturiranje, če ni predhodno prejela načrta prestrukturiranja.

| (249) | Danska vlada meni, da mora Komisija tudi v primeru, ko se ukrep pomoči izvede, ne da bi bila o tem obveščena, preveriti, ali pomoč izpolnjuje pogoje za odobritev. Med drugim je to opredeljeno v členu 13(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba). Zato meni, da je povsem zadovoljivo, če Komisija prejme načrt prestrukturiranja, ki je odobren, preden se Komisija odloči, ali je državna pomoč združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(249)

Danska vlada meni, da mora Komisija tudi v primeru, ko se ukrep pomoči izvede, ne da bi bila o tem obveščena, preveriti, ali pomoč izpolnjuje pogoje za odobritev. Med drugim je to opredeljeno v členu 13(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 (v nadaljnjem besedilu: postopkovna uredba). Zato meni, da je povsem zadovoljivo, če Komisija prejme načrt prestrukturiranja, ki je odobren, preden se Komisija odloči, ali je državna pomoč združljiva s skupnim trgom.

| (250) | Kar zadeva točko 43 v zadevi C-17/99, Francija/Komisija
   (40), danska vlada izpostavlja, da je v skladu z odstavkom 41 Komisija v odločitvi, ki je bila predmet te zadeve, navedla, da „francoska vlada Komisiji ni predložila verodostojnega načrta prestrukturiranja“ in da „tudi po začetku postopka francoski organi niso predložili Komisiji takega načrta.“ |
| --- | --- |

(250)

Kar zadeva točko 43 v zadevi C-17/99, Francija/Komisija
   (40), danska vlada izpostavlja, da je v skladu z odstavkom 41 Komisija v odločitvi, ki je bila predmet te zadeve, navedla, da „francoska vlada Komisiji ni predložila verodostojnega načrta prestrukturiranja“ in da „tudi po začetku postopka francoski organi niso predložili Komisiji takega načrta.“

| (251) | Za dansko vlado je iz besedila, ki ga je uporabila Komisija, jasno, da bi bili pogoji iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1999 glede načrta prestrukturiranja izpolnjeni že, če bi bil načrt prestrukturiranja predložen po začetku formalnega postopka. Odločilni dejavnik torej ni bil čas predložitve načrta prestrukturiranja, temveč dejstvo, da se predloži, preden Komisija sprejme končno odločitev. |
| --- | --- |

(251)

Za dansko vlado je iz besedila, ki ga je uporabila Komisija, jasno, da bi bili pogoji iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1999 glede načrta prestrukturiranja izpolnjeni že, če bi bil načrt prestrukturiranja predložen po začetku formalnega postopka. Odločilni dejavnik torej ni bil čas predložitve načrta prestrukturiranja, temveč dejstvo, da se predloži, preden Komisija sprejme končno odločitev.

| (252) | Danska vlada zato meni, da sta bila načrta prestrukturiranja z dne 8. in 23. januarja 2001 predložena pravočasno in da sta izpolnjevala pogoje iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1999. |
| --- | --- |

(252)

Danska vlada zato meni, da sta bila načrta prestrukturiranja z dne 8. in 23. januarja 2001 predložena pravočasno in da sta izpolnjevala pogoje iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1999.

| (253) | V dokumentih, predloženih februarja in aprila 2007, danska vlada poudarja, da sta bila finančni in operativni načrt prestrukturiranja na voljo, ko je finančni odbor danskega parlamenta odobril kapitalski vložek leta 1999. |
| --- | --- |

(253)

V dokumentih, predloženih februarja in aprila 2007, danska vlada poudarja, da sta bila finančni in operativni načrt prestrukturiranja na voljo, ko je finančni odbor danskega parlamenta odobril kapitalski vložek leta 1999.

| (254) | Po mnenju danske vlade prodaja podjetja Arriva podjetju Connex ni prinesla dobička, ki bi presegal pričakovanja in izračune danske vlade in podjetja Arriva v času prodaje podjetja Combus podjetju Arriva. |
| --- | --- |

(254)

Po mnenju danske vlade prodaja podjetja Arriva podjetju Connex ni prinesla dobička, ki bi presegal pričakovanja in izračune danske vlade in podjetja Arriva v času prodaje podjetja Combus podjetju Arriva.

| (255) | V odgovor na trditev podjetja Danske Busvognmaend, da prodaja ni bila izpeljana prek javnega razpisa, danska vlada zatrjuje, da je bil prodajni postopek zelo dolg, konkurenčen, nediskriminatoren in pregleden ter da se končna cena ni bistveno razlikovala od prvotne ponudbe. |
| --- | --- |

(255)

V odgovor na trditev podjetja Danske Busvognmaend, da prodaja ni bila izpeljana prek javnega razpisa, danska vlada zatrjuje, da je bil prodajni postopek zelo dolg, konkurenčen, nediskriminatoren in pregleden ter da se končna cena ni bistveno razlikovala od prvotne ponudbe.

| (256) | V odgovor na trditev, da ni bilo neodvisnega preverjanja tržne cene, danska vlada izpostavlja, da je moral prodajo odobriti finančni odbor parlamenta na podlagi finančnih analiz, ki jih je izvedel finančni svetovalec vlade Alfred Berg. Po mnenju danske vlade pomeni to zadostno preverjanje. Danska vlada je mnenja, da odlomki iz Priloge k zadevi SPS, ki jih je citiralo podjetje Danske Busvognmaend, ne potrjujejo, da ni bilo preverjeno, ali je pomoč omejena na najnujnejše. |
| --- | --- |

(256)

V odgovor na trditev, da ni bilo neodvisnega preverjanja tržne cene, danska vlada izpostavlja, da je moral prodajo odobriti finančni odbor parlamenta na podlagi finančnih analiz, ki jih je izvedel finančni svetovalec vlade Alfred Berg. Po mnenju danske vlade pomeni to zadostno preverjanje. Danska vlada je mnenja, da odlomki iz Priloge k zadevi SPS, ki jih je citiralo podjetje Danske Busvognmaend, ne potrjujejo, da ni bilo preverjeno, ali je pomoč omejena na najnujnejše.

| (257) | Danska vlada tudi pojasnjuje, da so bile po prodaji opravljene tri neodvisne preiskave o prodajni ceni, in sicer „Poročilo o preiskavi podjetja Combus A/S“, „Preiskava odvetnika o državnem upravljanju lastniškega deleža v podjetju Combus A/S“ in „Poročilo generalnega revizorja“. |
| --- | --- |

(257)

Danska vlada tudi pojasnjuje, da so bile po prodaji opravljene tri neodvisne preiskave o prodajni ceni, in sicer „Poročilo o preiskavi podjetja Combus A/S“, „Preiskava odvetnika o državnem upravljanju lastniškega deleža v podjetju Combus A/S“ in „Poročilo generalnega revizorja“.

| (258) | Na tej podlagi se danska vlada ne strinja, da ni bilo preverjanj, ali je pomoč omejena na najnujnejše. Sklicevanje na Prilogi K in I zadeve podjetja Danske Busvognmaend nima nobenega vpliva na to, ali je bila pomoč omejena na najnujnejše. Toda ponudbe jasno kažejo, da je bila prodaja podjetju Arriva pripravljena na podlagi poslovnega primera in da je prodajna cena odražala tržno ceno. |
| --- | --- |

(258)

Na tej podlagi se danska vlada ne strinja, da ni bilo preverjanj, ali je pomoč omejena na najnujnejše. Sklicevanje na Prilogi K in I zadeve podjetja Danske Busvognmaend nima nobenega vpliva na to, ali je bila pomoč omejena na najnujnejše. Toda ponudbe jasno kažejo, da je bila prodaja podjetju Arriva pripravljena na podlagi poslovnega primera in da je prodajna cena odražala tržno ceno.

| (259) | Končno pa danska vlada meni, da uporaba neodvisnih revizorjev ne bi privedla do drugačne presoje ali drugačne ocene ali prodajne cene delnic podjetja Combus. Za dansko vlado je bil odločilen preizkus tržna analiza. |
| --- | --- |

(259)

Končno pa danska vlada meni, da uporaba neodvisnih revizorjev ne bi privedla do drugačne presoje ali drugačne ocene ali prodajne cene delnic podjetja Combus. Za dansko vlado je bil odločilen preizkus tržna analiza.

6.   PRAVNA OCENA KOMISIJE

6.1   OCENA OBSTOJA POMOČI V SMISLU ČLENA 87(1) POGODBE ES

| (260) | Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da „razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(260)

Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da „razen če ta pogodba ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

6.1.1   PREDHODNO VPRAŠANJE: ALI UKREPA IZ LET 1999 IN 2001 POMENITA EN SAM ALI DVA LOČENA UKREPA, KAR SE PRESODI PO ČLENU 87(1) POGODBE ES?

| (261) | Kot je opisano zgoraj, je podjetje Combus prejelo finančno podporo od danske vlade v obliki kapitalskih vložkov (leta 1999 in 2001), podrejenega dolga (leta 1999), posledične pretvorbe podrejenega dolga v osnovni kapital in jamstev, danih kupcu (leta 2001). Zato je za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES pomembno ugotoviti, ali finančna podpora, odobrena med privatizacijskim postopkom leta 1999 in 2001, pomeni dve tranši enega ukrepa ali dva ločena ukrepa. |
| --- | --- |

(261)

Kot je opisano zgoraj, je podjetje Combus prejelo finančno podporo od danske vlade v obliki kapitalskih vložkov (leta 1999 in 2001), podrejenega dolga (leta 1999), posledične pretvorbe podrejenega dolga v osnovni kapital in jamstev, danih kupcu (leta 2001). Zato je za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES pomembno ugotoviti, ali finančna podpora, odobrena med privatizacijskim postopkom leta 1999 in 2001, pomeni dve tranši enega ukrepa ali dva ločena ukrepa.

| (262) | V zadevi BP Chemicals je SPS kot pomembne dejavnike za takšno ugotovitev upoštevalo naslednje:






  — | časovno zaporedje zadevnih kapitalskih vložkov, |
| --- | --- | --- |

(262)

V zadevi BP Chemicals je SPS kot pomembne dejavnike za takšno ugotovitev upoštevalo naslednje:

—

časovno zaporedje zadevnih kapitalskih vložkov,

| — | njihov namen, |
| --- | --- |

—

njihov namen,

| — | položaj podjetja v času, ko je bila sprejeta odločitev o vložku (41). |
| --- | --- |

—

položaj podjetja v času, ko je bila sprejeta odločitev o vložku (41).

| (263) | Ob upoštevanju pripomb danske vlade in tretjih strank bo Komisija v nadaljevanju ocenila, ali so merila, ki jih je določilo SPS v zadevi BP Chemicals, v tem primeru izpolnjena. |
| --- | --- |

(263)

Ob upoštevanju pripomb danske vlade in tretjih strank bo Komisija v nadaljevanju ocenila, ali so merila, ki jih je določilo SPS v zadevi BP Chemicals, v tem primeru izpolnjena.

| (264) | Ukrepa sta bila izvedena 27. maja 1999 in 15. januarja 2001. Torej je med obema odločitvama preteklo približno 18 mesecev. |
| --- | --- |

(264)

Ukrepa sta bila izvedena 27. maja 1999 in 15. januarja 2001. Torej je med obema odločitvama preteklo približno 18 mesecev.

| (265) | Danska vlada trdi, da je glede na zapletenost privatizacijskega postopka 18 mesecev razmeroma kratko obdobje. V zvezi s tem se sklicuje tudi na zadevo BP Chemicals, kjer je med prvo in zadnjo tranšo pomoči preteklo 22 mesecev. |
| --- | --- |

(265)

Danska vlada trdi, da je glede na zapletenost privatizacijskega postopka 18 mesecev razmeroma kratko obdobje. V zvezi s tem se sklicuje tudi na zadevo BP Chemicals, kjer je med prvo in zadnjo tranšo pomoči preteklo 22 mesecev.

| (266) | Komisije niso prepričale trditve danske vlade. Prvič, obstaja pomembna stvarna razlika med spisom BP Chemicals in pričujočim primerom. Pri BP Chemicals je javno podjetje ENI izvedlo tri kapitalske vložke v podjetje ENIChem, in sicer leta 1992, 1993 in 1994. SPS je moralo preveriti, ali je Komisija upravičeno ugotovila, da tretji kapitalski vložek ustreza načelu zasebnega vlagatelja, medtem ko sta bila prva dva opredeljena kot državna pomoč. V zvezi s časovnim zaporedjem ukrepov je SPS ugotovilo, da je bil tretji kapitalski vložek že predviden v načrtu prestrukturiranja, ki ga je uprava podjetja ENI odobrila istega dne kot drugi kapitalski vložek, namreč decembra 1993. Dejanska odločitev o odobritvi tretjega kapitalskega vložka je bila sprejeta manj kot mesec dni pozneje, januarja 1994. |
| --- | --- |

(266)

Komisije niso prepričale trditve danske vlade. Prvič, obstaja pomembna stvarna razlika med spisom BP Chemicals in pričujočim primerom. Pri BP Chemicals je javno podjetje ENI izvedlo tri kapitalske vložke v podjetje ENIChem, in sicer leta 1992, 1993 in 1994. SPS je moralo preveriti, ali je Komisija upravičeno ugotovila, da tretji kapitalski vložek ustreza načelu zasebnega vlagatelja, medtem ko sta bila prva dva opredeljena kot državna pomoč. V zvezi s časovnim zaporedjem ukrepov je SPS ugotovilo, da je bil tretji kapitalski vložek že predviden v načrtu prestrukturiranja, ki ga je uprava podjetja ENI odobrila istega dne kot drugi kapitalski vložek, namreč decembra 1993. Dejanska odločitev o odobritvi tretjega kapitalskega vložka je bila sprejeta manj kot mesec dni pozneje, januarja 1994.

| (267) | Nasprotno pa v tem primeru nič ne kaže, da so danski organi leta 1999, ko so se odločili za prvi kapitalski vložek, načrtovali drugi kapitalski vložek v poznejši fazi prestrukturiranja. Nasprotno: prvi kapitalski vložek je bil izračunan tako, da bi moral zadostovati za povrnitev sposobnosti ekonomskega preživetja podjetja Combus. Odločitev o drugem kapitalskem vložku je bila sprejeta več kot leto in pol po prvem kapitalskem vložku, namreč decembra 2000, ko je postalo jasno, da prvi kapitalski vložek ni zadostoval. |
| --- | --- |

(267)

Nasprotno pa v tem primeru nič ne kaže, da so danski organi leta 1999, ko so se odločili za prvi kapitalski vložek, načrtovali drugi kapitalski vložek v poznejši fazi prestrukturiranja. Nasprotno: prvi kapitalski vložek je bil izračunan tako, da bi moral zadostovati za povrnitev sposobnosti ekonomskega preživetja podjetja Combus. Odločitev o drugem kapitalskem vložku je bila sprejeta več kot leto in pol po prvem kapitalskem vložku, namreč decembra 2000, ko je postalo jasno, da prvi kapitalski vložek ni zadostoval.

| (268) | S časovnega stališča obstajata torej dva pomembna argumenta, da kapitalska vložka pomenita dva ločena ukrepa:






  — | danski organi drugega kapitalskega vložka niso predvideli v času, ko so se odločili za prvi kapitalski vložek, medtem ko je bilo v zadevi BP Chemicals nasprotno; |
| --- | --- | --- |

(268)

S časovnega stališča obstajata torej dva pomembna argumenta, da kapitalska vložka pomenita dva ločena ukrepa:

—

danski organi drugega kapitalskega vložka niso predvideli v času, ko so se odločili za prvi kapitalski vložek, medtem ko je bilo v zadevi BP Chemicals nasprotno;

| — | odločitev o drugem kapitalskem vložku je bila sprejeta leto in pol po prvem kapitalskem vložku, medtem ko je v zadevi BP Chemicals med obema ukrepoma pretekel le en mesec. |
| --- | --- |

—

odločitev o drugem kapitalskem vložku je bila sprejeta leto in pol po prvem kapitalskem vložku, medtem ko je v zadevi BP Chemicals med obema ukrepoma pretekel le en mesec.

| (269) | Danska vlada meni, da sta imela ukrepa leta 1999 in 2001 enak namen, in sicer prestrukturiranje in dokapitalizacijo podjetja Combus zaradi uspešne privatizacije. |
| --- | --- |

(269)

Danska vlada meni, da sta imela ukrepa leta 1999 in 2001 enak namen, in sicer prestrukturiranje in dokapitalizacijo podjetja Combus zaradi uspešne privatizacije.

| (270) | Komisija se s tem ne strinja. Podroben opis zgornjih dejstev kaže, da je bila odločitev o kapitalskem vložku leta 1999 sprejeta, da bi se izognili neizbežnemu stečaju podjetja Combus. Namen ukrepa ni bil privatizacija podjetja Combus, temveč je bil potreben, ker prvi poskus privatizacije podjetja Combus ni uspel. |
| --- | --- |

(270)

Komisija se s tem ne strinja. Podroben opis zgornjih dejstev kaže, da je bila odločitev o kapitalskem vložku leta 1999 sprejeta, da bi se izognili neizbežnemu stečaju podjetja Combus. Namen ukrepa ni bil privatizacija podjetja Combus, temveč je bil potreben, ker prvi poskus privatizacije podjetja Combus ni uspel.

| (271) | Namen drugega kapitalskega vložka je bil povečati kapital podjetja Combus do stopnje, ko bi kupec, podjetje Arriva, bil pripravljen plačati simbolično ceno za podjetje. |
| --- | --- |

(271)

Namen drugega kapitalskega vložka je bil povečati kapital podjetja Combus do stopnje, ko bi kupec, podjetje Arriva, bil pripravljen plačati simbolično ceno za podjetje.

| (272) | Komisija priznava, da so oba kapitalska vložka spremljali ukrepi prestrukturiranja in da sta bila oba povezana z absorpcijo izgub, ki so nastale iz naslova pogodb, za katere je podjetje Combus ponudilo prenizke cene. |
| --- | --- |

(272)

Komisija priznava, da so oba kapitalska vložka spremljali ukrepi prestrukturiranja in da sta bila oba povezana z absorpcijo izgub, ki so nastale iz naslova pogodb, za katere je podjetje Combus ponudilo prenizke cene.

| (273) | Kljub temu meni, da je prvotni namen obeh kapitalskih vložkov različen, in sicer preprečitev stečaja v prvem primeru in priprava privatizacije v drugem primeru. |
| --- | --- |

(273)

Kljub temu meni, da je prvotni namen obeh kapitalskih vložkov različen, in sicer preprečitev stečaja v prvem primeru in priprava privatizacije v drugem primeru.

| (274) | Položaj podjetja Combus se v času ukrepov ni bistveno spremenil, saj je podjetje beležilo izgube, deloma zaradi javnih naročil storitev, sklenjenih po ceni, po kateri ni bilo mogoče opraviti storitev. |
| --- | --- |

(274)

Položaj podjetja Combus se v času ukrepov ni bistveno spremenil, saj je podjetje beležilo izgube, deloma zaradi javnih naročil storitev, sklenjenih po ceni, po kateri ni bilo mogoče opraviti storitev.

| (275) | Ob upoštevanju trditev zadevnih strank in na podlagi utemeljitve SPS v zadevi BP
  Chemicals Komisija končno ugotavlja, da obe tranši ukrepov prestrukturiranja v letih 1999 in 2001 pomenita dva ločena ukrepa za oceno na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES. Za to oceno obstajajo trije glavni razlogi:






  — | Kapitalski vložek v letu 2001 ni bil predviden v času, ko je bila sprejeta odločitev o kapitalskem vložku leta 1999. Nasprotno: danski organi so predvideli, da je kapitalski vložek v letu 1999 zadosten. |
| --- | --- | --- |

(275)

Ob upoštevanju trditev zadevnih strank in na podlagi utemeljitve SPS v zadevi BP
  Chemicals Komisija končno ugotavlja, da obe tranši ukrepov prestrukturiranja v letih 1999 in 2001 pomenita dva ločena ukrepa za oceno na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES. Za to oceno obstajajo trije glavni razlogi:

—

Kapitalski vložek v letu 2001 ni bil predviden v času, ko je bila sprejeta odločitev o kapitalskem vložku leta 1999. Nasprotno: danski organi so predvideli, da je kapitalski vložek v letu 1999 zadosten.

| — | Med odločitvijo o prvem kapitalskem vložku in odločitvijo o drugem kapitalskem vložku je preteklo leto in pol. |
| --- | --- |

—

Med odločitvijo o prvem kapitalskem vložku in odločitvijo o drugem kapitalskem vložku je preteklo leto in pol.

| — | Namen prvega kapitalskega vložka je bil izogniti se neizbežnemu stečaju podjetja Combus, medtem ko je bil namen drugega kapitalskega vložka omogočiti privatizacijo za možno simbolično pozitivno vrednost. |
| --- | --- |

—

Namen prvega kapitalskega vložka je bil izogniti se neizbežnemu stečaju podjetja Combus, medtem ko je bil namen drugega kapitalskega vložka omogočiti privatizacijo za možno simbolično pozitivno vrednost.

| (276) | Skladno s tem bosta v nadaljevanju pravne presoje analizirana kot dva ločena ukrepa. |
| --- | --- |

(276)

Skladno s tem bosta v nadaljevanju pravne presoje analizirana kot dva ločena ukrepa.

6.1.2   DRŽAVNA SREDSTVA IN SPECIFIČNOST

| (277) | Danska je oba ukrepa financirala iz svojega proračuna. To pomeni, da sta bila ukrepa financirana z državnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(277)

Danska je oba ukrepa financirala iz svojega proračuna. To pomeni, da sta bila ukrepa financirana z državnimi sredstvi.

| (278) | Ukrepa zadevata samo eno podjetje, Combus, torej sta specifična. |
| --- | --- |

(278)

Ukrepa zadevata samo eno podjetje, Combus, torej sta specifična.

6.1.3   OBSTOJ PREDNOSTI ZA UPRAVIČENO PODJETJE

| (279) | Ukrepi se opredelijo kot državna pomoč, če prinašajo podjetju prednost. V zvezi s tem se postavljata dve vprašanji:






  (i) | Ukrepa ne prinašata prednosti podjetju Combus, če je danska vlada ravnala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- | --- |

(279)

Ukrepi se opredelijo kot državna pomoč, če prinašajo podjetju prednost. V zvezi s tem se postavljata dve vprašanji:

(i)

Ukrepa ne prinašata prednosti podjetju Combus, če je danska vlada ravnala kot zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu.

| (ii) | Ukrepa ne prinašata prednosti podjetju Combus, če je njun namen samo zagotoviti nadomestilo podjetju za obveznosti javne službe in če izpolnjujeta štiri merila iz sodbe Altmark. |
| --- | --- |

(ii)

Ukrepa ne prinašata prednosti podjetju Combus, če je njun namen samo zagotoviti nadomestilo podjetju za obveznosti javne službe in če izpolnjujeta štiri merila iz sodbe Altmark.

| (280) | Bistvo načela vlagatelja pod tržnimi pogoji je določila Komisija v svojem sporočilu državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) (42). Poleg tega sta pojem dodatno opredelili sodbi Sodišča Evropskih skupnosti in SPS (43). |
| --- | --- |

(280)

Bistvo načela vlagatelja pod tržnimi pogoji je določila Komisija v svojem sporočilu državam članicam o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju (v nadaljnjem besedilu: sporočilo) (42). Poleg tega sta pojem dodatno opredelili sodbi Sodišča Evropskih skupnosti in SPS (43).

| (281) | Glede na ta besedila in sodbe bo Komisija upoštevala dejanske možnosti, da upravičeno podjetje pridobi enakovredna finančna sredstva s tem, da se obrne na običajni kapitalski trg. Za državno pomoč ne gre, kadar se nov kapital prispeva v pogojih, ki bi bili sprejemljivi za zasebnega vlagatelja, ki posluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva (44). |
| --- | --- |

(281)

Glede na ta besedila in sodbe bo Komisija upoštevala dejanske možnosti, da upravičeno podjetje pridobi enakovredna finančna sredstva s tem, da se obrne na običajni kapitalski trg. Za državno pomoč ne gre, kadar se nov kapital prispeva v pogojih, ki bi bili sprejemljivi za zasebnega vlagatelja, ki posluje v običajnih pogojih tržnega gospodarstva (44).

| (282) | Odstavek 35 sporočila velja za kapitalske vložke. Navaja, da gre za pomoč, če so finančni položaj podjetja ter zlasti sestava in obseg njegovega dolga takšni, da ni mogoče pričakovati običajnega donosa na naložbo (v obliki dividend ali kapitalskega dobička) v razumnem času od naložbe kapitala. |
| --- | --- |

(282)

Odstavek 35 sporočila velja za kapitalske vložke. Navaja, da gre za pomoč, če so finančni položaj podjetja ter zlasti sestava in obseg njegovega dolga takšni, da ni mogoče pričakovati običajnega donosa na naložbo (v obliki dividend ali kapitalskega dobička) v razumnem času od naložbe kapitala.

| (283) | Odstavek 39 sporočila določa podobna merila za posojila, pri čemer je navedeno, da se v primeru odobritve nezavarovanega posojila podjetju, ki v običajnih okoliščinah ne bi moglo pridobiti sredstev (na primer zato, ker je malo verjetno, da bo posojilo poplačalo), takšno posojilo enači z nepovratnim plačilom in ga bo Komisija ocenjevala kot takega. |
| --- | --- |

(283)

Odstavek 39 sporočila določa podobna merila za posojila, pri čemer je navedeno, da se v primeru odobritve nezavarovanega posojila podjetju, ki v običajnih okoliščinah ne bi moglo pridobiti sredstev (na primer zato, ker je malo verjetno, da bo posojilo poplačalo), takšno posojilo enači z nepovratnim plačilom in ga bo Komisija ocenjevala kot takega.

| (284) | Ravnanje javnega vlagatelja je treba torej primerjati s hipotetičnim ravnanjem zasebnega vlagatelja, kot je zasebni holding ali zasebna skupina podjetij, ki izvaja strukturno, globalno ali sektorsko politiko in jo je pritegnila možnost dolgoročne donosnosti (45). Kapitalski vložek, ki je potreben za preživetje podjetja, ki ima začasne težave, vendar bi, kjer je to primerno, po izvedbi potrebnih ukrepov bilo v položaju, da ponovno postane donosno, ne pomeni nujno pomoči, če bi zasebni vlagatelj naredil enako analizo. |
| --- | --- |

(284)

Ravnanje javnega vlagatelja je treba torej primerjati s hipotetičnim ravnanjem zasebnega vlagatelja, kot je zasebni holding ali zasebna skupina podjetij, ki izvaja strukturno, globalno ali sektorsko politiko in jo je pritegnila možnost dolgoročne donosnosti (45). Kapitalski vložek, ki je potreben za preživetje podjetja, ki ima začasne težave, vendar bi, kjer je to primerno, po izvedbi potrebnih ukrepov bilo v položaju, da ponovno postane donosno, ne pomeni nujno pomoči, če bi zasebni vlagatelj naredil enako analizo.

| (285) | Skladno s tem mora Komisija oceniti, ali bi zasebni vlagatelj in lastnik podjetja, podobnega podjetju Combus, ravnal kot je danska vlada, ko je odobrila ukrepe, ki se ocenjujejo. Če Komisija ugotovi, da je danska vlada ravnala skladno z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji v primeru enega ali obeh ukrepov, tedaj ukrep oziroma ukrepa ne pomenita državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(285)

Skladno s tem mora Komisija oceniti, ali bi zasebni vlagatelj in lastnik podjetja, podobnega podjetju Combus, ravnal kot je danska vlada, ko je odobrila ukrepe, ki se ocenjujejo. Če Komisija ugotovi, da je danska vlada ravnala skladno z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji v primeru enega ali obeh ukrepov, tedaj ukrep oziroma ukrepa ne pomenita državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (286) | V odstavkih 82 do 89 odločitve o sprožitvi postopka Komisija dvomi, ali bi zasebni vlagatelj v podobnem položaju ravnal enako, kot je danska vlada. |
| --- | --- |

(286)

V odstavkih 82 do 89 odločitve o sprožitvi postopka Komisija dvomi, ali bi zasebni vlagatelj v podobnem položaju ravnal enako, kot je danska vlada.

| (287) | Danska vlada trdi, da ukrep iz leta 1999 upošteva načelo zasebnega vlagatelja. To je tudi razlog, da pred izvedbo ni obvestila Komisije o njem. |
| --- | --- |

(287)

Danska vlada trdi, da ukrep iz leta 1999 upošteva načelo zasebnega vlagatelja. To je tudi razlog, da pred izvedbo ni obvestila Komisije o njem.

| (288) | Komisija navaja, da Danska ni v nobenem trenutku predložila gospodarske analize, ki bi dokazovala, da je mogoče razumno pričakovati donos na naložbo iz naslova tega ukrepa, ki bi bil primerljiv s pričakovanim donosom na naložbo zasebnega vlagatelja v avtobusnem sektorju. |
| --- | --- |

(288)

Komisija navaja, da Danska ni v nobenem trenutku predložila gospodarske analize, ki bi dokazovala, da je mogoče razumno pričakovati donos na naložbo iz naslova tega ukrepa, ki bi bil primerljiv s pričakovanim donosom na naložbo zasebnega vlagatelja v avtobusnem sektorju.

| (289) | Komisija nadalje ugotavlja, da je finančni svetovalec danske vlade, podjetje Alfred Berg, v svojem obvestilu iz novembra 1998 in obvestilu iz aprila 1999 izrazilo skrb, da ni „jamstva za pozitiven donos na naložbo“, če se Danska odloči ohraniti lastništvo nad podjetjem Combus z namenom prestrukturiranja po kapitalskem vložku. Tudi predlog zakona, ki ga je sprejel danski parlament maja 1999 in ki dovoljuje dokapitalizacijo, opredeljuje, da je bilo malo verjetno, da si bo država lahko poplačala kapital, ki ga je takrat nameravala vložiti v podjetje Combus. |
| --- | --- |

(289)

Komisija nadalje ugotavlja, da je finančni svetovalec danske vlade, podjetje Alfred Berg, v svojem obvestilu iz novembra 1998 in obvestilu iz aprila 1999 izrazilo skrb, da ni „jamstva za pozitiven donos na naložbo“, če se Danska odloči ohraniti lastništvo nad podjetjem Combus z namenom prestrukturiranja po kapitalskem vložku. Tudi predlog zakona, ki ga je sprejel danski parlament maja 1999 in ki dovoljuje dokapitalizacijo, opredeljuje, da je bilo malo verjetno, da si bo država lahko poplačala kapital, ki ga je takrat nameravala vložiti v podjetje Combus.

| (290) | Komisija ugotavlja, da Danska ni zagotovila prepričljivega dokaza, da lahko država razumno pričakuje donos na svojo naložbo, ki bi bil primerljiv z zahtevanim donosom zasebnega vlagatelja. |
| --- | --- |

(290)

Komisija ugotavlja, da Danska ni zagotovila prepričljivega dokaza, da lahko država razumno pričakuje donos na svojo naložbo, ki bi bil primerljiv z zahtevanim donosom zasebnega vlagatelja.

| (291) | Kar zadeva argument „skupinske ocene“, Komisija v skladu z zgoraj navedeno sodno prakso (zadeva 303/88) ne izključuje možnosti, da lahko država ali javna podjetja nosijo izgubo enega od svojih odvisnih podjetij, da se tako omogoči prenehanje delovanja tega v najboljših možnih pogojih, če lahko dokažejo, da so s tem povezani stroški, ki jih krijejo, nižji od gospodarske škode, ki bi jo utrpeli v primeru drugih scenarijev. Na primer, Komisija je ta argument uporabila v zadevi C 53/2003, ABX
   (46), točke 196 do 216, kjer je upoštevala stroške, ki se krijejo iz dejavnosti preostalih članov skupine, ki so bili poslovno neposredno povezani z vse slabšim odvisnim podjetjem, in za katere je bila dejansko dokazana povezava med zaprtjem odvisnega podjetja in učinkom na preostale člane skupine. Po mnenju Komisije to ne drži v tem primeru, saj danski organi niso dokazali, da je povezava med gospodarsko dejavnostjo podjetja Combus in drugimi gospodarskimi dejavnostmi države (zlasti kot lastnice drugih podjetij, ki niso dokazano posebej povezana s podjetjem Combus) dovolj močna, da bi prišli do tega sklepa. Predvsem zaradi pomanjkanja drugih argumentov Komisija ni prepričana, da bi usoda podjetja Combus bistveno vplivala na boniteto drugih javnih podjetij, ki je običajno povezana z vrednostjo vsakega posameznega podjetja. |
| --- | --- |

(291)

Kar zadeva argument „skupinske ocene“, Komisija v skladu z zgoraj navedeno sodno prakso (zadeva 303/88) ne izključuje možnosti, da lahko država ali javna podjetja nosijo izgubo enega od svojih odvisnih podjetij, da se tako omogoči prenehanje delovanja tega v najboljših možnih pogojih, če lahko dokažejo, da so s tem povezani stroški, ki jih krijejo, nižji od gospodarske škode, ki bi jo utrpeli v primeru drugih scenarijev. Na primer, Komisija je ta argument uporabila v zadevi C 53/2003, ABX
   (46), točke 196 do 216, kjer je upoštevala stroške, ki se krijejo iz dejavnosti preostalih članov skupine, ki so bili poslovno neposredno povezani z vse slabšim odvisnim podjetjem, in za katere je bila dejansko dokazana povezava med zaprtjem odvisnega podjetja in učinkom na preostale člane skupine. Po mnenju Komisije to ne drži v tem primeru, saj danski organi niso dokazali, da je povezava med gospodarsko dejavnostjo podjetja Combus in drugimi gospodarskimi dejavnostmi države (zlasti kot lastnice drugih podjetij, ki niso dokazano posebej povezana s podjetjem Combus) dovolj močna, da bi prišli do tega sklepa. Predvsem zaradi pomanjkanja drugih argumentov Komisija ni prepričana, da bi usoda podjetja Combus bistveno vplivala na boniteto drugih javnih podjetij, ki je običajno povezana z vrednostjo vsakega posameznega podjetja.

| (292) | Komisije tudi ni prepričal argument, da bi stečaj podjetja Combus škodil ugledu države kot vlagateljice ali pa znatno ogrozil njen program privatizacije, s tem ko bi vzbudil dvome glede varnosti delovnih mest njenih nekdanjih javnih uslužbencev. Kar zadeva prvo točko, razumni vlagatelji včasih ugotovijo, da morajo zapreti nedonosne dejavnosti; kar zadeva drugo točko, se zdi precej protislovno trditi, da je morala država poleg tega, da je javnim uslužbencem plačala, da so sprejeli zasebne pogodbe, še vedno nositi tudi stroške, da je zagotovila obstoj njihovih delovnih mest. |
| --- | --- |

(292)

Komisije tudi ni prepričal argument, da bi stečaj podjetja Combus škodil ugledu države kot vlagateljice ali pa znatno ogrozil njen program privatizacije, s tem ko bi vzbudil dvome glede varnosti delovnih mest njenih nekdanjih javnih uslužbencev. Kar zadeva prvo točko, razumni vlagatelji včasih ugotovijo, da morajo zapreti nedonosne dejavnosti; kar zadeva drugo točko, se zdi precej protislovno trditi, da je morala država poleg tega, da je javnim uslužbencem plačala, da so sprejeli zasebne pogodbe, še vedno nositi tudi stroške, da je zagotovila obstoj njihovih delovnih mest.

| (293) | V zvezi z ukrepom iz leta 2001 Komisija navaja, da je danska vlada po prejemu prvotne ponudbe podjetja Arriva jeseni 2000 ocenila različne možnosti, ki so bile Danski na voljo glede podjetja Combus, in sicer postopna likvidacija v obdobju petih let, nadaljnje poslovanje z boljšimi pogodbami za šest let, nadaljnje poslovanje za eno leto brez refinanciranja dolgov, takojšen stečaj in ponudba podjetja Arriva za prodajo. Rezultati te študije, navedeni v tabeli 5 te odločbe, kažejo, da je bila možnost „nadaljnjega poslovanja za eno leto“ (pozitivna vrednost v višini 71 milijonov DKK) daleč najprivlačnejša, sledila je postopna likvidacija v obdobju petih let (– 331 milijonov DKK) in nadaljnje poslovanje z novimi in boljšimi pogodbami za šest let (– 315 milijonov DKK). Prodaja po prvotni ponudbi podjetja Arriva je bila ocenjena na – 390 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(293)

V zvezi z ukrepom iz leta 2001 Komisija navaja, da je danska vlada po prejemu prvotne ponudbe podjetja Arriva jeseni 2000 ocenila različne možnosti, ki so bile Danski na voljo glede podjetja Combus, in sicer postopna likvidacija v obdobju petih let, nadaljnje poslovanje z boljšimi pogodbami za šest let, nadaljnje poslovanje za eno leto brez refinanciranja dolgov, takojšen stečaj in ponudba podjetja Arriva za prodajo. Rezultati te študije, navedeni v tabeli 5 te odločbe, kažejo, da je bila možnost „nadaljnjega poslovanja za eno leto“ (pozitivna vrednost v višini 71 milijonov DKK) daleč najprivlačnejša, sledila je postopna likvidacija v obdobju petih let (– 331 milijonov DKK) in nadaljnje poslovanje z novimi in boljšimi pogodbami za šest let (– 315 milijonov DKK). Prodaja po prvotni ponudbi podjetja Arriva je bila ocenjena na – 390 milijonov DKK.

| (294) | Ni znakov, da je danska vlada opravila to oceno ponovno, ko je podjetje Arriva dalo boljšo ponudbo. Ker je znesek, ki ga je danska vlada vložila v okviru ukrepa iz leta 2001, tj. 140 milijonov DKK, skupaj z neomejenimi jamstvi in jamstvi, omejenimi na 58,9 milijona DKK, bistveno višji od zneska pri prvi možnosti, ki je bila ocenjena v študiji, Komisija meni, da danski organi pri odločanju o ukrepu v letu 2001 niso mogli razumno pričakovati, da bi zasebni vlagatelj ravnal enako. |
| --- | --- |

(294)

Ni znakov, da je danska vlada opravila to oceno ponovno, ko je podjetje Arriva dalo boljšo ponudbo. Ker je znesek, ki ga je danska vlada vložila v okviru ukrepa iz leta 2001, tj. 140 milijonov DKK, skupaj z neomejenimi jamstvi in jamstvi, omejenimi na 58,9 milijona DKK, bistveno višji od zneska pri prvi možnosti, ki je bila ocenjena v študiji, Komisija meni, da danski organi pri odločanju o ukrepu v letu 2001 niso mogli razumno pričakovati, da bi zasebni vlagatelj ravnal enako.

| (295) | Ob upoštevanju skupinske ocene in zaščite ugleda danske vlade Komisija zavrača argumente iz istega razloga kot v primeru ukrepa iz leta 1999. |
| --- | --- |

(295)

Ob upoštevanju skupinske ocene in zaščite ugleda danske vlade Komisija zavrača argumente iz istega razloga kot v primeru ukrepa iz leta 1999.

| (296) | Končno pa Komisija meni, da zasebni vlagatelj ne bi ravnal kot danska vlada, kar zadeva ukrep iz leta 2001. |
| --- | --- |

(296)

Končno pa Komisija meni, da zasebni vlagatelj ne bi ravnal kot danska vlada, kar zadeva ukrep iz leta 2001.

| (297) | V skladu s sodbo Altmark „za javne subvencije, katerih namen je omogočiti delovanje mestnega, primestnega ali regionalnega rednega prevoza, ne velja ta določba, če se te subvencije štejejo kot nadomestilo za storitve, ki so jih zagotovila podjetja prejemniki, da bi izpolnila obveznosti javne službe“ (47). V zvezi s tem je Sodišče Evropskih skupnosti opredelilo štiri pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da se lahko javna subvencija šteje za „nadomestilo za obveznost javne službe“. |
| --- | --- |

(297)

V skladu s sodbo Altmark „za javne subvencije, katerih namen je omogočiti delovanje mestnega, primestnega ali regionalnega rednega prevoza, ne velja ta določba, če se te subvencije štejejo kot nadomestilo za storitve, ki so jih zagotovila podjetja prejemniki, da bi izpolnila obveznosti javne službe“ (47). V zvezi s tem je Sodišče Evropskih skupnosti opredelilo štiri pogoje, ki morajo biti izpolnjeni, da se lahko javna subvencija šteje za „nadomestilo za obveznost javne službe“.

| (298) | Toda v sodbi Combus je SPS izjavilo, da v tem primeru najmanj eden izmed teh pogojev ni bil izpolnjen, saj dejavniki, na podlagi katerih je bil izračunan ukrep prestrukturiranja, niso bili nepristransko in pregledno ugotovljeni pred sklenitvijo pogodb za javna naročila storitev (48). |
| --- | --- |

(298)

Toda v sodbi Combus je SPS izjavilo, da v tem primeru najmanj eden izmed teh pogojev ni bil izpolnjen, saj dejavniki, na podlagi katerih je bil izračunan ukrep prestrukturiranja, niso bili nepristransko in pregledno ugotovljeni pred sklenitvijo pogodb za javna naročila storitev (48).

| (299) | Glede na to ni mogoče uporabiti sodne prakse Altmark v zvezi z ukrepom prestrukturiranja, ki ga je danska vlada odobrila podjetju Combus (49). |
| --- | --- |

(299)

Glede na to ni mogoče uporabiti sodne prakse Altmark v zvezi z ukrepom prestrukturiranja, ki ga je danska vlada odobrila podjetju Combus (49).

| (300) | Glede na zgoraj navedeno ukrep iz leta 1999 in ukrep iz leta 2001 nista prinesla gospodarske prednosti podjetju Combus. |
| --- | --- |

(300)

Glede na zgoraj navedeno ukrep iz leta 1999 in ukrep iz leta 2001 nista prinesla gospodarske prednosti podjetju Combus.

6.1.4   VPLIV NA TRGOVANJE IN KONKURENCO V SKUPNOSTI

| (301) | Poleg tega mora ukrep, če naj bo opredeljen kot pomoč, izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(301)

Poleg tega mora ukrep, če naj bo opredeljen kot pomoč, izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovanje med državami članicami.

| (302) | V tem pogledu je treba najprej upoštevati, da lahko javna subvencija, dodeljena podjetju, ki zagotavlja samo storitve lokalnega ali regionalnega prevoza in ne opravlja storitev prevoza zunaj svoje države izvora, kljub temu vpliva na trgovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(302)

V tem pogledu je treba najprej upoštevati, da lahko javna subvencija, dodeljena podjetju, ki zagotavlja samo storitve lokalnega ali regionalnega prevoza in ne opravlja storitev prevoza zunaj svoje države izvora, kljub temu vpliva na trgovanje med državami članicami.

| (303) | V sodbi Altmark je bilo sodišče mnenja, da „če država članica dodeli javno subvencijo podjetju, lahko to podjetje še naprej zagotavlja prevozne storitve v enakem ali večjem obsegu, kar povzroči, da imajo podjetja, ustanovljena v drugih državah članicah, manjše možnosti zagotavljanja prevoznih storitev na trgu v tej državi članici (o tem glej zadevo 102/87, Francija proti Komisiji, Recueil 1988, str. 4067, točka 19; zadevo C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1603, točka 26; in Španija proti Komisiji, točka 40“ (50). |
| --- | --- |

(303)

V sodbi Altmark je bilo sodišče mnenja, da „če država članica dodeli javno subvencijo podjetju, lahko to podjetje še naprej zagotavlja prevozne storitve v enakem ali večjem obsegu, kar povzroči, da imajo podjetja, ustanovljena v drugih državah članicah, manjše možnosti zagotavljanja prevoznih storitev na trgu v tej državi članici (o tem glej zadevo 102/87, Francija proti Komisiji, Recueil 1988, str. 4067, točka 19; zadevo C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1603, točka 26; in Španija proti Komisiji, točka 40“ (50).

| (304) | Dejansko je z letom 1995 več držav začelo enostransko odpirati določene trge prevoznih storitev za konkurenco, ki jo predstavljajo podjetja, ustanovljena v drugih državah članicah, tako da številna podjetja že zagotavljajo storitve mestnega, primestnega ali regionalnega prevoza v državah članicah zunaj svoje države izvora (51). |
| --- | --- |

(304)

Dejansko je z letom 1995 več držav začelo enostransko odpirati določene trge prevoznih storitev za konkurenco, ki jo predstavljajo podjetja, ustanovljena v drugih državah članicah, tako da številna podjetja že zagotavljajo storitve mestnega, primestnega ali regionalnega prevoza v državah članicah zunaj svoje države izvora (51).

| (305) | Na Danskem je deregulacija avtobusnega trga od leta 1990 spremenila značaj zagotavljanja storitev avtobusnih prevozov, in sicer se je rezerviran trg spremenil v trg, na katerem je mogoča konkurenca med podjetji. Tako Danska kot druge države EU se lahko potegujejo za zagotavljanje storitev, ki jih razpišejo regionalni in lokalni vladni organi. Podobni pogoji veljajo v drugih državah članicah; podjetje Arriva, na primer, deluje tudi na Švedskem in Nizozemskem. |
| --- | --- |

(305)

Na Danskem je deregulacija avtobusnega trga od leta 1990 spremenila značaj zagotavljanja storitev avtobusnih prevozov, in sicer se je rezerviran trg spremenil v trg, na katerem je mogoča konkurenca med podjetji. Tako Danska kot druge države EU se lahko potegujejo za zagotavljanje storitev, ki jih razpišejo regionalni in lokalni vladni organi. Podobni pogoji veljajo v drugih državah članicah; podjetje Arriva, na primer, deluje tudi na Švedskem in Nizozemskem.

| (306) | Liberalizacijo trga avtobusnih prevozov na Danskem in v drugih državah članicah je na ravni Skupnosti spremljala Direktiva 92/50/EGS, ki države članice obvezuje, da za javna naročila storitev avtobusnega prevoza razpišejo razpis. Glede na Direktivo 92/50/EGS je Sodišče Evropskih skupnosti v zadevi Concordia ugotovilo, da je namen usklajevanja postopkov za oddaje javnih naročil na ravni Skupnosti odprava ovir za prost pretok storitev in blaga (52). |
| --- | --- |

(306)

Liberalizacijo trga avtobusnih prevozov na Danskem in v drugih državah članicah je na ravni Skupnosti spremljala Direktiva 92/50/EGS, ki države članice obvezuje, da za javna naročila storitev avtobusnega prevoza razpišejo razpis. Glede na Direktivo 92/50/EGS je Sodišče Evropskih skupnosti v zadevi Concordia ugotovilo, da je namen usklajevanja postopkov za oddaje javnih naročil na ravni Skupnosti odprava ovir za prost pretok storitev in blaga (52).

| (307) | Ker je trg avtobusnih prevozov v Skupnosti deloma liberaliziran zaradi enostranske odločitve več držav članic, da odprejo svoje avtobusne trge, ki jo je spremljal začetek veljavnosti Direktive 92/50/EGS, je med ponudniki storitev avtobusnih prevozov konkurenca. |
| --- | --- |

(307)

Ker je trg avtobusnih prevozov v Skupnosti deloma liberaliziran zaradi enostranske odločitve več držav članic, da odprejo svoje avtobusne trge, ki jo je spremljal začetek veljavnosti Direktive 92/50/EGS, je med ponudniki storitev avtobusnih prevozov konkurenca.

| (308) | Posledično lahko ukrep prestrukturiranja izboljša položaj podjetja Combus in njegovega kupca glede na konkurente v EU, kar vpliva tako na konkurenco med podjetji in na trgovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

(308)

Posledično lahko ukrep prestrukturiranja izboljša položaj podjetja Combus in njegovega kupca glede na konkurente v EU, kar vpliva tako na konkurenco med podjetji in na trgovanje med državami članicami.

6.1.5   SKLEP: OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (309) | Komisija ugotavlja, da ukrep prestrukturiranja pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(309)

Komisija ugotavlja, da ukrep prestrukturiranja pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

6.2   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI S SKUPNIM TRGOM

6.2.1   ZDRUŽLJIVOST POMOČI S SKUPNIM TRGOM

| (310) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je državna pomoč načeloma nezdružljiva s skupnim trgom. Toda v pričujočem primeru bi lahko bila državna pomoč kljub temu združljiva s skupnim trgom na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali člena 87(3)(c) Pogodbe ES, kot je določeno v smernicah Skupnosti iz leta 1999 o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. V tem primeru se ne uporablja nobena druga določba o združljivosti. |
| --- | --- |

(310)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES je državna pomoč načeloma nezdružljiva s skupnim trgom. Toda v pričujočem primeru bi lahko bila državna pomoč kljub temu združljiva s skupnim trgom na podlagi Uredbe (EGS) št. 1191/69 ali člena 87(3)(c) Pogodbe ES, kot je določeno v smernicah Skupnosti iz leta 1999 o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. V tem primeru se ne uporablja nobena druga določba o združljivosti.

6.2.2   ZDRUŽLJIVOST UKREPA IZ LETA 1999 IN/ALI 2001 NA PODLAGI UREDBE (EGS) ŠT. 1191/69

| (311) | Odločitev o sprožitvi postopka vsebuje (uvodne izjave 90 do 96) kratek opis, zakaj ukrepa prestrukturiranja, ki ga je danska država odobrila podjetju Combus, ni mogoče šteti za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 73 Pogodbe ES in Uredbe (EGS) št. 1169/91. Danska vlada in tretje stranke niso izpodbijale utemeljitve Komisije v tej točki. |
| --- | --- |

(311)

Odločitev o sprožitvi postopka vsebuje (uvodne izjave 90 do 96) kratek opis, zakaj ukrepa prestrukturiranja, ki ga je danska država odobrila podjetju Combus, ni mogoče šteti za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 73 Pogodbe ES in Uredbe (EGS) št. 1169/91. Danska vlada in tretje stranke niso izpodbijale utemeljitve Komisije v tej točki.

| (312) | Komisija zato ugotavlja, da ukrepa prestrukturiranja zaradi razlogov, navedenih v odločitvi o sprožitvi postopka, ni mogoče šteti za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 73 Pogodbe ES in Uredbe (EGS) št. 1169/91. |
| --- | --- |

(312)

Komisija zato ugotavlja, da ukrepa prestrukturiranja zaradi razlogov, navedenih v odločitvi o sprožitvi postopka, ni mogoče šteti za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 73 Pogodbe ES in Uredbe (EGS) št. 1169/91.

6.2.3   ZDRUŽLJIVOST UKREPA IZ LETA 1999 NA PODLAGI ČLENA 87(3)(C) POGODBE ES

| (313) | Člen 87(3)(c) Pogodbe ES določa, da „se lahko pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, šteje za združljivo s skupnim trgom“. |
| --- | --- |

(313)

Člen 87(3)(c) Pogodbe ES določa, da „se lahko pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, šteje za združljivo s skupnim trgom“.

| (314) | Na podlagi tega člena je Komisija sprejela smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Komisija je prvotne smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah sprejela leta 1994 (53). Nova različica smernic je bila sprejeta leta 1999 (4), leta 2004 (54) pa je sledila njihova najnovejša različica. |
| --- | --- |

(314)

Na podlagi tega člena je Komisija sprejela smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Komisija je prvotne smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah sprejela leta 1994 (53). Nova različica smernic je bila sprejeta leta 1999 (4), leta 2004 (54) pa je sledila njihova najnovejša različica.

| (315) | Kar zadeva časovno uporabo teh smernic, točki 103 in 104 smernic iz leta 2004 navajata, v zvezi z nepriglašeno pomočjo:
  „Komisija bo preverila združljivost s skupnim trgom kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez njene odobritve in zato v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.“ |
| --- | --- |

(315)

Kar zadeva časovno uporabo teh smernic, točki 103 in 104 smernic iz leta 2004 navajata, v zvezi z nepriglašeno pomočjo:

„Komisija bo preverila združljivost s skupnim trgom kakršne koli pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, dodeljene brez njene odobritve in zato v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe na podlagi teh smernic, če je del pomoči ali vsa pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.“

| (316) | Točki 100 in 101 smernic iz leta 1999 imata enako vsebino kot smernice iz leta 2004. |
| --- | --- |

(316)

Točki 100 in 101 smernic iz leta 1999 imata enako vsebino kot smernice iz leta 2004.

| (317) | Ukrep iz leta 1999, odobren podjetju Combus, pomeni nepriglašeno pomoč. Odobren je bil, preden so smernice iz leta 1999 začele veljati. Posledično se smernice o prestrukturiranju iz leta 1994 uporabljajo za ukrep iz leta 1999. |
| --- | --- |

(317)

Ukrep iz leta 1999, odobren podjetju Combus, pomeni nepriglašeno pomoč. Odobren je bil, preden so smernice iz leta 1999 začele veljati. Posledično se smernice o prestrukturiranju iz leta 1994 uporabljajo za ukrep iz leta 1999.

| (318) | Razdelek 3.2.2 smernic o prestrukturiranju iz leta 1994 določa naslednje pogoje za odobritev pomoči za prestrukturiranje:






  — | Načrt prestrukturiranja: Pomoč za prestrukturiranje mora biti povezana z izvedljivim programom prestrukturiranja/sanacije, ki se vključno z vsemi potrebnimi podrobnostmi predloži Komisiji. |
| --- | --- | --- |

(318)

Razdelek 3.2.2 smernic o prestrukturiranju iz leta 1994 določa naslednje pogoje za odobritev pomoči za prestrukturiranje:

—

Načrt prestrukturiranja: Pomoč za prestrukturiranje mora biti povezana z izvedljivim programom prestrukturiranja/sanacije, ki se vključno z vsemi potrebnimi podrobnostmi predloži Komisiji.

| — | Sposobnost ekonomskega preživetja. Sposobnost preživetja podjetja je treba obnoviti. |
| --- | --- |

—

Sposobnost ekonomskega preživetja. Sposobnost preživetja podjetja je treba obnoviti.

| — | Blažitev škodljivih vplivov na konkurente. Sprejeti je treba ukrepe, da se čim bolj ublaži morebitne škodljive vplive pomoči na konkurente. |
| --- | --- |

—

Blažitev škodljivih vplivov na konkurente. Sprejeti je treba ukrepe, da se čim bolj ublaži morebitne škodljive vplive pomoči na konkurente.

| — | Sorazmernost. Pomoč mora biti sorazmerna s stroški in koristmi prestrukturiranja. |
| --- | --- |

—

Sorazmernost. Pomoč mora biti sorazmerna s stroški in koristmi prestrukturiranja.

| — | Letno poročilo in spremljanje. Država članica mora predložiti letno poročilo o pomoči, da lahko Komisija spremlja, ali se načrt prestrukturiranja izvaja pravilno. |
| --- | --- |

—

Letno poročilo in spremljanje. Država članica mora predložiti letno poročilo o pomoči, da lahko Komisija spremlja, ali se načrt prestrukturiranja izvaja pravilno.

| — | Načelo enkratnosti pomoči. Pomoč za prestrukturiranje se lahko odobri samo enkrat. |
| --- | --- |

—

Načelo enkratnosti pomoči. Pomoč za prestrukturiranje se lahko odobri samo enkrat.

| (319) | V zvezi z načrtom prestrukturiranja točka 3.2.2.A smernic o prestrukturiranju iz leta 1994 določa naslednje zahteve:
  „Nujen pogoj vseh načrtov prestrukturiranja je, da morajo obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja in zdravje podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk glede prihodnjih pogojev poslovanja. Zato mora biti pomoč za prestrukturiranje povezana z izvedljivim programom prestrukturiranja/sanacije, ki se vključno z vsemi potrebnimi podrobnostmi predloži Komisiji. Načrt mora ponovno vzpostaviti konkurenčnost podjetja v razumnem obdobju. Izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti večinoma rezultat notranjih ukrepov, ki jih vsebuje načrt prestrukturiranja, in lahko temelji samo na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cene in povpraševanja, na katere podjetje nima večjega vpliva, če so tržne predpostavke na splošno priznane. Uspešno prestrukturiranje mora vključevati opustitev strukturno deficitnih dejavnosti.
  Za izpolnitev merila sposobnosti preživetja mora biti načrt prestrukturiranja takšen, da bo lahko podjetje po prestrukturiranju samo pokrilo vse stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški, ter ustvarilo minimalen donos kapitala, tako da po zaključku prestrukturiranja podjetje ne bo potrebovalo dodatne državne pomoči in bo lahko samostojno konkurira na trgu.“ |
| --- | --- |

(319)

V zvezi z načrtom prestrukturiranja točka 3.2.2.A smernic o prestrukturiranju iz leta 1994 določa naslednje zahteve:

„Nujen pogoj vseh načrtov prestrukturiranja je, da morajo obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja in zdravje podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk glede prihodnjih pogojev poslovanja. Zato mora biti pomoč za prestrukturiranje povezana z izvedljivim programom prestrukturiranja/sanacije, ki se vključno z vsemi potrebnimi podrobnostmi predloži Komisiji. Načrt mora ponovno vzpostaviti konkurenčnost podjetja v razumnem obdobju. Izboljšanje sposobnosti preživetja mora biti večinoma rezultat notranjih ukrepov, ki jih vsebuje načrt prestrukturiranja, in lahko temelji samo na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cene in povpraševanja, na katere podjetje nima večjega vpliva, če so tržne predpostavke na splošno priznane. Uspešno prestrukturiranje mora vključevati opustitev strukturno deficitnih dejavnosti.

Za izpolnitev merila sposobnosti preživetja mora biti načrt prestrukturiranja takšen, da bo lahko podjetje po prestrukturiranju samo pokrilo vse stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški, ter ustvarilo minimalen donos kapitala, tako da po zaključku prestrukturiranja podjetje ne bo potrebovalo dodatne državne pomoči in bo lahko samostojno konkurira na trgu.“

| (320) | Leta 1999, pred kapitalskim vložkom, je podjetje Kromann and Münter danski vladi predložilo načrt za finančni preobrat podjetja Combus, uprava podjetja Combus pa je pripravila operativni načrt prestrukturiranja, dokončno oblikovan v sporočilu KPMG. Ker je Danska takrat menila, da odločitev ustreza načelu zasebnega vlagatelja, teh dokumentov ni predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(320)

Leta 1999, pred kapitalskim vložkom, je podjetje Kromann and Münter danski vladi predložilo načrt za finančni preobrat podjetja Combus, uprava podjetja Combus pa je pripravila operativni načrt prestrukturiranja, dokončno oblikovan v sporočilu KPMG. Ker je Danska takrat menila, da odločitev ustreza načelu zasebnega vlagatelja, teh dokumentov ni predložila Komisiji.

| (321) | V zvezi z načrtom prestrukturiranja in sposobnostjo ekonomskega preživetja podjetja Combus sta se med postopkom pojavili dve vprašanji:






  — | Podjetje Danske Busvognmaend meni, da načrta prestrukturiranja ni bilo, ko je bil izveden kapitalski vložek leta 1999. Poleg tega podjetje Danske Busvognmaend trdi, da načrta prestrukturiranja ni mogoče sestaviti za nazaj. |
| --- | --- | --- |

(321)

V zvezi z načrtom prestrukturiranja in sposobnostjo ekonomskega preživetja podjetja Combus sta se med postopkom pojavili dve vprašanji:

—

Podjetje Danske Busvognmaend meni, da načrta prestrukturiranja ni bilo, ko je bil izveden kapitalski vložek leta 1999. Poleg tega podjetje Danske Busvognmaend trdi, da načrta prestrukturiranja ni mogoče sestaviti za nazaj.

| — | Ali so bili pogoji, ki so v smernicah iz leta 1994 opredeljeni za načrt prestrukturiranja, izpolnjeni? |
| --- | --- |

—

Ali so bili pogoji, ki so v smernicah iz leta 1994 opredeljeni za načrt prestrukturiranja, izpolnjeni?

| (322) | Komisija meni, da je treba v zvezi s časom razpoložljivosti načrta prestrukturiranja razlikovati med stvarnim obstojem načrta in njegovo predložitvijo Komisiji. |
| --- | --- |

(322)

Komisija meni, da je treba v zvezi s časom razpoložljivosti načrta prestrukturiranja razlikovati med stvarnim obstojem načrta in njegovo predložitvijo Komisiji.

| (323) | Stvaren obstoj načrta prestrukturiranja. SES je v zadevi Francija/Komisija razsodilo, da morajo organi držav članic, ki odobrijo pomoč za prestrukturiranje, imeti „načrt prestrukturiranja, ki izpolnjuje zahteve [smernic o reševanju in prestrukturiranju], ko se sporna pomoč odobri“ (55). V tem primeru to pomeni, da bi Danska morala imeti v posesti načrt prestrukturiranja, ki izpolnjuje zahteve iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1994, najpozneje ob prvem kapitalskem vložku leta 1999. |
| --- | --- |

(323)

Stvaren obstoj načrta prestrukturiranja. SES je v zadevi Francija/Komisija razsodilo, da morajo organi držav članic, ki odobrijo pomoč za prestrukturiranje, imeti „načrt prestrukturiranja, ki izpolnjuje zahteve [smernic o reševanju in prestrukturiranju], ko se sporna pomoč odobri“ (55). V tem primeru to pomeni, da bi Danska morala imeti v posesti načrt prestrukturiranja, ki izpolnjuje zahteve iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1994, najpozneje ob prvem kapitalskem vložku leta 1999.

| (324) | Kot je opisano zgoraj, je kapitalski vložek leta 1999 temeljil na izračunu kapitalskih potreb podjetja Combus in načrtu prestrukturiranja, ki sta ga sestavili odvetniška pisarna Kromann and Münter in uprava podjetja Combus. Načrt prestrukturiranja je predvideval, da bo podjetje Combus ponovno doseglo sposobnost ekonomskega preživetja leta 2001, če bi prejelo kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK in če bi uprava podjetja izvedla predvidene ukrepe prestrukturiranja. Načrt prestrukturiranja je bil podlaga, na kateri je dansko Ministrstvo za promet pripravilo zaupni predlog zakona z dne 27. maja 1999, s katerim je odobrilo kapitalski vložek. |
| --- | --- |

(324)

Kot je opisano zgoraj, je kapitalski vložek leta 1999 temeljil na izračunu kapitalskih potreb podjetja Combus in načrtu prestrukturiranja, ki sta ga sestavili odvetniška pisarna Kromann and Münter in uprava podjetja Combus. Načrt prestrukturiranja je predvideval, da bo podjetje Combus ponovno doseglo sposobnost ekonomskega preživetja leta 2001, če bi prejelo kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK in če bi uprava podjetja izvedla predvidene ukrepe prestrukturiranja. Načrt prestrukturiranja je bil podlaga, na kateri je dansko Ministrstvo za promet pripravilo zaupni predlog zakona z dne 27. maja 1999, s katerim je odobrilo kapitalski vložek.

| (325) | Komisija ugotavlja, da je bila pomoč za prestrukturiranje podjetju Combus odobrena šele, ko je bil načrt prestrukturiranja na voljo danski vladi. Tako ostaja odprto vprašanje, ali načrt prestrukturiranja izpolnjuje zahteve iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1994. |
| --- | --- |

(325)

Komisija ugotavlja, da je bila pomoč za prestrukturiranje podjetju Combus odobrena šele, ko je bil načrt prestrukturiranja na voljo danski vladi. Tako ostaja odprto vprašanje, ali načrt prestrukturiranja izpolnjuje zahteve iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1994.

| (326) | Predložitev načrta prestrukturiranja Komisiji. Kot je pravilno poudarila danska vlada, je Komisija ob predložitvi Sodišču Evropskih skupnosti v zadevi Francija/Komisija navedla, da „francoska vlada Komisiji ni predložila verodostojnega načrta prestrukturiranja“ in da „tudi po začetku postopka francoski organi niso predložili Komisiji takega načrta“ (56). Iz te izjave izhaja, da mora biti načrt prestrukturiranja na voljo Komisiji najpozneje do datuma, ko Komisija sprejme odločitev, čemur Sodišče ne oporeka. |
| --- | --- |

(326)

Predložitev načrta prestrukturiranja Komisiji. Kot je pravilno poudarila danska vlada, je Komisija ob predložitvi Sodišču Evropskih skupnosti v zadevi Francija/Komisija navedla, da „francoska vlada Komisiji ni predložila verodostojnega načrta prestrukturiranja“ in da „tudi po začetku postopka francoski organi niso predložili Komisiji takega načrta“ (56). Iz te izjave izhaja, da mora biti načrt prestrukturiranja na voljo Komisiji najpozneje do datuma, ko Komisija sprejme odločitev, čemur Sodišče ne oporeka.

| (327) | V pričujočem primeru so danski organi Komisiji aprila 2007 predložili skupno štiri obvestila, po eno z dne 26. aprila 1999, 15. maja 1999 in dve z dne 18. maja 1999. Tri obvestila je napisalo podjetje Kromann and Münter, eno pa KPMG. Danske oblasti menijo, da tri obvestila, ki jih je napisalo podjetje Kromann and Münter, predstavljajo načrt finančnega prestrukturiranja, obvestilo KPMG pa operativni načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(327)

V pričujočem primeru so danski organi Komisiji aprila 2007 predložili skupno štiri obvestila, po eno z dne 26. aprila 1999, 15. maja 1999 in dve z dne 18. maja 1999. Tri obvestila je napisalo podjetje Kromann and Münter, eno pa KPMG. Danske oblasti menijo, da tri obvestila, ki jih je napisalo podjetje Kromann and Münter, predstavljajo načrt finančnega prestrukturiranja, obvestilo KPMG pa operativni načrt prestrukturiranja.

| (328) | Danska vlada je Komisiji pojasnila, da štiri obvestila, ki sta jih napisala podjetje Kromann and Münter in KPMG, predstavljajo načrt prestrukturiranja, ki izpolnjuje zahteve iz smernic iz leta 1994. |
| --- | --- |

(328)

Danska vlada je Komisiji pojasnila, da štiri obvestila, ki sta jih napisala podjetje Kromann and Münter in KPMG, predstavljajo načrt prestrukturiranja, ki izpolnjuje zahteve iz smernic iz leta 1994.

| (329) | Komisija opominja, da sporočilo KPMG le ponovno navaja namene vodstva in uprave podjetja Combus iz novembra 1998 in aprila 1999. KPMG poudarja, da niso pregledali proračuna, temveč so delali na podlagi predpostavk podjetja Combus. Z drugimi besedami, podjetje KPMG ni preverilo, ali so predpostavke, na katerih temelji njegovo delo, realne. Zato Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ne izpolnjuje merila „na podlagi realnih predpostavk“, ker danska vlada ni nikoli preverila, ali so predpostavke realne. |
| --- | --- |

(329)

Komisija opominja, da sporočilo KPMG le ponovno navaja namene vodstva in uprave podjetja Combus iz novembra 1998 in aprila 1999. KPMG poudarja, da niso pregledali proračuna, temveč so delali na podlagi predpostavk podjetja Combus. Z drugimi besedami, podjetje KPMG ni preverilo, ali so predpostavke, na katerih temelji njegovo delo, realne. Zato Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ne izpolnjuje merila „na podlagi realnih predpostavk“, ker danska vlada ni nikoli preverila, ali so predpostavke realne.

| (330) | Poleg tega Komisija opozarja, da sporočilo KPMG le analizira nekatera področja dejavnosti podjetja Combus in še to ne na podlagi posameznih pogodb o avtobusnem prevozu, temveč na podlagi povzetka predpostavk o območjih avtobusnih prevozov. Načrt prestrukturiranja je torej nepopoln, ker pokriva le del dejavnosti podjetja Combus in ni dovolj podroben, saj ne temelji na posameznih pogodbah, ki so osnova poslovanja podjetja Combus. |
| --- | --- |

(330)

Poleg tega Komisija opozarja, da sporočilo KPMG le analizira nekatera področja dejavnosti podjetja Combus in še to ne na podlagi posameznih pogodb o avtobusnem prevozu, temveč na podlagi povzetka predpostavk o območjih avtobusnih prevozov. Načrt prestrukturiranja je torej nepopoln, ker pokriva le del dejavnosti podjetja Combus in ni dovolj podroben, saj ne temelji na posameznih pogodbah, ki so osnova poslovanja podjetja Combus.

| (331) | Končno Komisija opozarja, da predlagani ukrepi prestrukturiranja niso razčlenjeni po območjih avtobusnih prevozov niti niso določeni posamezni cilji varčevanja za posamezne ukrepe prestrukturiranja. Poleg tega računovodje niso preverili, ali so prihranki stroškov, ki jih pričakuje uprava, realni. |
| --- | --- |

(331)

Končno Komisija opozarja, da predlagani ukrepi prestrukturiranja niso razčlenjeni po območjih avtobusnih prevozov niti niso določeni posamezni cilji varčevanja za posamezne ukrepe prestrukturiranja. Poleg tega računovodje niso preverili, ali so prihranki stroškov, ki jih pričakuje uprava, realni.

| (332) | Trije dokumenti, ki se nanašajo na finančno prestrukturiranje, sploh ne zadevajo operativnega prestrukturiranja. Torej ne morejo zapolniti manjkajočih delov v sporočilu podjetja KPMG. |
| --- | --- |

(332)

Trije dokumenti, ki se nanašajo na finančno prestrukturiranje, sploh ne zadevajo operativnega prestrukturiranja. Torej ne morejo zapolniti manjkajočih delov v sporočilu podjetja KPMG.

| (333) | Glede na te elemente Komisija ugotavlja, da štirje dokumenti, ki ji jih je Danska predložila kot načrt prestrukturiranja, ne izpolnjujejo pogojev, določenih v smernicah iz leta 1994 za načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(333)

Glede na te elemente Komisija ugotavlja, da štirje dokumenti, ki ji jih je Danska predložila kot načrt prestrukturiranja, ne izpolnjujejo pogojev, določenih v smernicah iz leta 1994 za načrt prestrukturiranja.

| (334) | Obstoj načrta prestrukturiranja, ki izpolnjuje zahteve iz smernic, je nujen pogoj za odobritev pomoči za prestrukturiranje. Zato Komisija, ne da bi preverila ostala merila, sklepa, da ukrep iz leta 1999 ne more biti odobren na podlagi smernic o prestrukturiranju iz leta 1994. |
| --- | --- |

(334)

Obstoj načrta prestrukturiranja, ki izpolnjuje zahteve iz smernic, je nujen pogoj za odobritev pomoči za prestrukturiranje. Zato Komisija, ne da bi preverila ostala merila, sklepa, da ukrep iz leta 1999 ne more biti odobren na podlagi smernic o prestrukturiranju iz leta 1994.

6.2.4   ZDRUŽLJIVOST UKREPA IZ LETA 2001 NA PODLAGI ČLENA 87(3)(C) POGODBE ES

| (335) | Člen 87(3)(c) Pogodbe ES določa, da „se lahko pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, šteje za združljivo s skupnim trgom“. |
| --- | --- |

(335)

Člen 87(3)(c) Pogodbe ES določa, da „se lahko pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, šteje za združljivo s skupnim trgom“.

| (336) | Na podlagi tega člena je Komisija sprejela smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Komisija je prvotne smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah sprejela leta 1994 (57). Nova različica smernic je bila sprejeta leta 1999 (58), leta 2004 (59) pa je sledila njihova najnovejša različica. |
| --- | --- |

(336)

Na podlagi tega člena je Komisija sprejela smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. Komisija je prvotne smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah sprejela leta 1994 (57). Nova različica smernic je bila sprejeta leta 1999 (58), leta 2004 (59) pa je sledila njihova najnovejša različica.

| (337) | Kar zadeva časovno uporabo teh smernic, točki 103 in 104 smernic iz leta 2004 navajata, v zvezi s priglašeno pomočjo:
  „Priglasitve, ki jih bo Komisija evidentirala pred 10. oktobrom 2004, bodo pregledane v luči kriterijev, ki so se uporabljali v času priglasitve.“ |
| --- | --- |

(337)

Kar zadeva časovno uporabo teh smernic, točki 103 in 104 smernic iz leta 2004 navajata, v zvezi s priglašeno pomočjo:

„Priglasitve, ki jih bo Komisija evidentirala pred 10. oktobrom 2004, bodo pregledane v luči kriterijev, ki so se uporabljali v času priglasitve.“

| (338) | Točki 100 in 101 smernic iz leta 1999 imata enako vsebino kot smernice iz leta 2004. |
| --- | --- |

(338)

Točki 100 in 101 smernic iz leta 1999 imata enako vsebino kot smernice iz leta 2004.

| (339) | Ukrep iz leta 2001, odobren podjetju Combus, pomeni priglašeno pomoč. Priglašen je bil, preden so smernice iz leta 2004 začele veljati in zatem, ko so začele veljati smernice iz leta 1999. Posledično se smernice o prestrukturiranju iz leta 1999 uporabljajo za ukrep iz leta 2001. |
| --- | --- |

(339)

Ukrep iz leta 2001, odobren podjetju Combus, pomeni priglašeno pomoč. Priglašen je bil, preden so smernice iz leta 2004 začele veljati in zatem, ko so začele veljati smernice iz leta 1999. Posledično se smernice o prestrukturiranju iz leta 1999 uporabljajo za ukrep iz leta 2001.

| 340) | Razdelek 3.2 smernic o prestrukturiranju iz leta 1999 določa naslednje pogoje za odobritev pomoči za prestrukturiranje:






  — | Podjetje se mora obravnavati kot podjetje v težavah v smislu smernic. |
| --- | --- | --- |

340)

Razdelek 3.2 smernic o prestrukturiranju iz leta 1999 določa naslednje pogoje za odobritev pomoči za prestrukturiranje:

—

Podjetje se mora obravnavati kot podjetje v težavah v smislu smernic.

| — | Sposobnost preživetja podjetja je treba obnoviti. Dodelitev pomoči je zato pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga je potrdila Komisija. Podjetje mora natančno izvajati načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

—

Sposobnost preživetja podjetja je treba obnoviti. Dodelitev pomoči je zato pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki ga je potrdila Komisija. Podjetje mora natančno izvajati načrt prestrukturiranja.

| — | Sprejeti je treba ukrepe, da se čim bolj ublaži morebitne škodljive vplive pomoči na konkurente. |
| --- | --- |

—

Sprejeti je treba ukrepe, da se čim bolj ublaži morebitne škodljive vplive pomoči na konkurente.

| — | Pomoč mora biti omejena na minimum, od upravičenca pa se pričakuje znaten prispevek. |
| --- | --- |

—

Pomoč mora biti omejena na minimum, od upravičenca pa se pričakuje znaten prispevek.

| — | Država članica mora predložiti letno poročilo o pomoči, da lahko Komisija spremlja, ali se načrt prestrukturiranja izvaja pravilno. |
| --- | --- |

—

Država članica mora predložiti letno poročilo o pomoči, da lahko Komisija spremlja, ali se načrt prestrukturiranja izvaja pravilno.

| — | Pomoč za prestrukturiranje se lahko odobri samo enkrat. |
| --- | --- |

—

Pomoč za prestrukturiranje se lahko odobri samo enkrat.

| (341) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da je bilo podjetje Combus podjetje v težavah v smislu smernic o prestrukturiranju iz leta 1999. Te ugotovitve nista izpodbijali ne danska vlada ne podjetje Danske Busvognmaend. Skladno s tem Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje Combus podjetje v težavah. |
| --- | --- |

(341)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka ugotovila, da je bilo podjetje Combus podjetje v težavah v smislu smernic o prestrukturiranju iz leta 1999. Te ugotovitve nista izpodbijali ne danska vlada ne podjetje Danske Busvognmaend. Skladno s tem Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje Combus podjetje v težavah.

| (342) | Dodelitev pomoči za prestrukturiranje je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki ga mora odobriti Komisija v primeru vseh posameznih ukrepov pomoči. To pomeni, da mora biti pomoč za prestrukturiranje povezana z izvedljivim načrtom prestrukturiranja, h kateremu se zaveže država članica (60). |
| --- | --- |

(342)

Dodelitev pomoči za prestrukturiranje je odvisna od izvedbe načrta prestrukturiranja, ki ga mora odobriti Komisija v primeru vseh posameznih ukrepov pomoči. To pomeni, da mora biti pomoč za prestrukturiranje povezana z izvedljivim načrtom prestrukturiranja, h kateremu se zaveže država članica (60).

| (343) | Načrt prestrukturiranja mora vsebovati predvsem:






  — | tržno raziskavo, |
| --- | --- | --- |

(343)

Načrt prestrukturiranja mora vsebovati predvsem:

—

tržno raziskavo,

| — | opis okoliščin, ki so privedle do težav podjetja, in s tem nuditi temelj za oceno ustreznosti predlaganih ukrepov. Podjetju mora omogočati, da se razvija v smeri nove strukture, ki mu nudi možnosti za dolgotrajno sposobnost preživetja in omogoča, da stoji na lastnih nogah, |
| --- | --- |

—

opis okoliščin, ki so privedle do težav podjetja, in s tem nuditi temelj za oceno ustreznosti predlaganih ukrepov. Podjetju mora omogočati, da se razvija v smeri nove strukture, ki mu nudi možnosti za dolgotrajno sposobnost preživetja in omogoča, da stoji na lastnih nogah,

| — | opis preobrata, ki bo podjetju omogočil, da bo po zaključku prestrukturiranja vse svoje stroške krilo samo, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški. Pričakovani donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. |
| --- | --- |

—

opis preobrata, ki bo podjetju omogočil, da bo po zaključku prestrukturiranja vse svoje stroške krilo samo, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški. Pričakovani donos kapitala mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu.

| (344) | Danska vlada je načrt prestrukturiranja za podjetje Combus posredovala Komisiji 8. in 23. januarja 2001 (glej podroben opis v delu II). |
| --- | --- |

(344)

Danska vlada je načrt prestrukturiranja za podjetje Combus posredovala Komisiji 8. in 23. januarja 2001 (glej podroben opis v delu II).

| (345) | Kar zadeva načrt prestrukturiranja iz leta 2001 in sposobnost ekonomskega preživetja podjetja Combus, je Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi postopka podvomila v sposobnost ekonomskega preživetja podjetja Combus. |
| --- | --- |

(345)

Kar zadeva načrt prestrukturiranja iz leta 2001 in sposobnost ekonomskega preživetja podjetja Combus, je Komisija v svoji odločitvi o sprožitvi postopka podvomila v sposobnost ekonomskega preživetja podjetja Combus.

| (346) | Točke 31 do 34 smernic o prestrukturiranju iz leta 1999 v tem pogledu določajo, da mora načrt prestrukturiranja „obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk glede prihodnjih pogojev poslovanja“ in da je treba „izboljšanje sposobnosti preživetja doseči zlasti z notranjimi ukrepi, ki jih vsebuje plan prestrukturiranja, in lahko temelji na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cen in povpraševanja, na katere podjetje nima večjega vpliva, če so tržne predpostavke na splošno priznane“. Prestrukturiranje mora vključevati „opustitev dejavnosti, ki bi povzročal izgubo tudi po prestrukturiranju“. |
| --- | --- |

(346)

Točke 31 do 34 smernic o prestrukturiranju iz leta 1999 v tem pogledu določajo, da mora načrt prestrukturiranja „obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja podjetja v razumnem času in na podlagi realističnih predpostavk glede prihodnjih pogojev poslovanja“ in da je treba „izboljšanje sposobnosti preživetja doseči zlasti z notranjimi ukrepi, ki jih vsebuje plan prestrukturiranja, in lahko temelji na zunanjih dejavnikih, kot so spremembe cen in povpraševanja, na katere podjetje nima večjega vpliva, če so tržne predpostavke na splošno priznane“. Prestrukturiranje mora vključevati „opustitev dejavnosti, ki bi povzročal izgubo tudi po prestrukturiranju“.

| (347) | Podjetje Danske Busvognmaend v svoji predložitvi izraža mnenje, da podjetje Combus ni bilo sposobno ekonomsko preživeti kot javno podjetje, temveč le po prodaji podjetju Arriva. |
| --- | --- |

(347)

Podjetje Danske Busvognmaend v svoji predložitvi izraža mnenje, da podjetje Combus ni bilo sposobno ekonomsko preživeti kot javno podjetje, temveč le po prodaji podjetju Arriva.

| (348) | SPS je v sodbi Combus ugotovilo, da „je treba utemeljitev Komisije razumeti kakor izraz, resnega dvoma o sposobnosti preživetja podjetja Combus v smislu navedenega člena [tj. člena 87 Pogodbe ES] in smernic, dvoma, glede katerega pa je Komisija menila, da ga ni dolžna izraziti, ker je člen 73 Pogodbe ES po njenem mnenju zadostna pravna podlaga za odobritev zadevne pomoči. Ker se na to zadnjo določbo v ta namen ni mogoče opreti [...], se izplačila 300 milijonov DKK na podlagi sporne odločbe ne more več upravičeno dovoliti. [...] Zato se sposobnost preživetja podjetja Combus nikakor ne more šteti za doseženo“ (61). |
| --- | --- |

(348)

SPS je v sodbi Combus ugotovilo, da „je treba utemeljitev Komisije razumeti kakor izraz, resnega dvoma o sposobnosti preživetja podjetja Combus v smislu navedenega člena [tj. člena 87 Pogodbe ES] in smernic, dvoma, glede katerega pa je Komisija menila, da ga ni dolžna izraziti, ker je člen 73 Pogodbe ES po njenem mnenju zadostna pravna podlaga za odobritev zadevne pomoči. Ker se na to zadnjo določbo v ta namen ni mogoče opreti [...], se izplačila 300 milijonov DKK na podlagi sporne odločbe ne more več upravičeno dovoliti. [...] Zato se sposobnost preživetja podjetja Combus nikakor ne more šteti za doseženo“ (61).

| (349) | Ti dvomi, ki jih je Komisija navedla v svoji odločitvi o sprožitvi postopka (uvodne izjave 106 do 109), so povezani z dejstvom, da Komisija ni ugotovila, da je podjetje Combus sposobno ekonomsko preživeti brez dela državne pomoči, ki ga je Komisija odobrila v svoji prvotni odločbi kot nadomestilo za obveznost javne službe. Ker je SPS razsodilo, da te pomoči ni mogoče odobriti kot nadomestilo za obveznost javne službe, je sklenilo, da sposobnost ekonomskega preživetja podjetja Combus v prvotni odločbi Komisije ni več dokazana. |
| --- | --- |

(349)

Ti dvomi, ki jih je Komisija navedla v svoji odločitvi o sprožitvi postopka (uvodne izjave 106 do 109), so povezani z dejstvom, da Komisija ni ugotovila, da je podjetje Combus sposobno ekonomsko preživeti brez dela državne pomoči, ki ga je Komisija odobrila v svoji prvotni odločbi kot nadomestilo za obveznost javne službe. Ker je SPS razsodilo, da te pomoči ni mogoče odobriti kot nadomestilo za obveznost javne službe, je sklenilo, da sposobnost ekonomskega preživetja podjetja Combus v prvotni odločbi Komisije ni več dokazana.

| (350) | Kot je pravilno izpostavila danska vlada, SPS ni izvedlo gospodarske analize načrta prestrukturiranja, da bi razveljavilo prvotno odločbo Komisije. Nasprotno, utemeljitev je uradna in smiselna: ker je Komisija v svoji prvotni odločitvi sprejela odločitev v zvezi z vprašanjem sposobnosti ekonomskega preživetja na podlagi dela pomoči, ki ga je odobrila na podlagi člena 73 Pogodbe ES (328 milijonov DKK) kot nadomestilo za naročila javnih storitev, in ker je SPS ugotovilo, da te pomoči ni mogoče odobriti na tej pravni podlagi, je sklenila, da izplačilo tega dela pomoči ni več veljavno in zato utemeljitev, s katero je bila ugotovljena sposobnost preživetja, nima več smiselne podlage. |
| --- | --- |

(350)

Kot je pravilno izpostavila danska vlada, SPS ni izvedlo gospodarske analize načrta prestrukturiranja, da bi razveljavilo prvotno odločbo Komisije. Nasprotno, utemeljitev je uradna in smiselna: ker je Komisija v svoji prvotni odločitvi sprejela odločitev v zvezi z vprašanjem sposobnosti ekonomskega preživetja na podlagi dela pomoči, ki ga je odobrila na podlagi člena 73 Pogodbe ES (328 milijonov DKK) kot nadomestilo za naročila javnih storitev, in ker je SPS ugotovilo, da te pomoči ni mogoče odobriti na tej pravni podlagi, je sklenila, da izplačilo tega dela pomoči ni več veljavno in zato utemeljitev, s katero je bila ugotovljena sposobnost preživetja, nima več smiselne podlage.

| (351) | Dejansko je Komisija v svoji prvotni odločbi menila, da je 328 milijonov DKK od 490 milijonov DKK pomenilo nadomestilo za obveznost javne službe, samo 162 milijonov DKK pa pomoč za prestrukturiranje (62). Na podlagi te ocene je Komisija sklenila:
  „Če upoštevamo ukrepe prestrukturiranja in državno pomoč, o kateri se je že razpravljalo po Uredbi 1191/69, se lahko šteje, da si bo podjetje Combus povrnilo sposobnost preživetja. Toda strogo gledano ta sposobnost preživetja ni v skladu s smernicami, ker je odvisna od državne pomoči.“ |
| --- | --- |

(351)

Dejansko je Komisija v svoji prvotni odločbi menila, da je 328 milijonov DKK od 490 milijonov DKK pomenilo nadomestilo za obveznost javne službe, samo 162 milijonov DKK pa pomoč za prestrukturiranje (62). Na podlagi te ocene je Komisija sklenila:

„Če upoštevamo ukrepe prestrukturiranja in državno pomoč, o kateri se je že razpravljalo po Uredbi 1191/69, se lahko šteje, da si bo podjetje Combus povrnilo sposobnost preživetja. Toda strogo gledano ta sposobnost preživetja ni v skladu s smernicami, ker je odvisna od državne pomoči.“

| (352) | V tej odločbi Komisija ocenjuje ukrepa iz leta 1999 in 2001 kot dva ločena ukrepa. V prejšnjem razdelku je bilo ugotovljeno, da je ukrep iz leta 1999, dokapitalizacija v višini 200 milijonov DKK in podrejen dolg v višini 100 milijonov DKK, nezakonita in nezdružljiva državna pomoč, ki jo mora podjetje Combus vrniti. Zato se podjetje Combus ni moglo zanašati, da bo ta sredstva uporabilo za povrnitev sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(352)

V tej odločbi Komisija ocenjuje ukrepa iz leta 1999 in 2001 kot dva ločena ukrepa. V prejšnjem razdelku je bilo ugotovljeno, da je ukrep iz leta 1999, dokapitalizacija v višini 200 milijonov DKK in podrejen dolg v višini 100 milijonov DKK, nezakonita in nezdružljiva državna pomoč, ki jo mora podjetje Combus vrniti. Zato se podjetje Combus ni moglo zanašati, da bo ta sredstva uporabilo za povrnitev sposobnosti preživetja.

| (353) | Tudi če bi skupna pomoč (62), predvidena z ukrepoma iz leta 1999 in 2001 skupaj, lahko omogočila podjetju Combus, da ponovno pridobi sposobnost preživetja z letom 2006 (glej napoved prometa in poslovnega rezultata v tabeli 7 zgoraj), je povrnitev sposobnosti ekonomskega preživetja nerealna, če mora podjetje Combus odplačati 300 milijonov DKK danski vladi, ker ta znesek pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(353)

Tudi če bi skupna pomoč (62), predvidena z ukrepoma iz leta 1999 in 2001 skupaj, lahko omogočila podjetju Combus, da ponovno pridobi sposobnost preživetja z letom 2006 (glej napoved prometa in poslovnega rezultata v tabeli 7 zgoraj), je povrnitev sposobnosti ekonomskega preživetja nerealna, če mora podjetje Combus odplačati 300 milijonov DKK danski vladi, ker ta znesek pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč.

| (354) | Komisija ugotavlja, da tudi če bi pričakovali, da si bo podjetje Combus do leta 2006 povrnilo sposobnost za preživetje na podlagi načrta prestrukturiranja, predloženega leta 2001, to ni več realno, ker je ukrep iz leta 1999 pomenil nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(354)

Komisija ugotavlja, da tudi če bi pričakovali, da si bo podjetje Combus do leta 2006 povrnilo sposobnost za preživetje na podlagi načrta prestrukturiranja, predloženega leta 2001, to ni več realno, ker je ukrep iz leta 1999 pomenil nezakonito in nezdružljivo državno pomoč.

| (355) | Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja ne zagotavlja sposobnosti preživetja podjetja Combus, ker temelji na nepravilni predpostavki, da podjetju Combus ni treba vrniti danski vladi nezakonite in nezdružljive pomoči, ki jo je prejelo leta 1999. |
| --- | --- |

(355)

Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja ne zagotavlja sposobnosti preživetja podjetja Combus, ker temelji na nepravilni predpostavki, da podjetju Combus ni treba vrniti danski vladi nezakonite in nezdružljive pomoči, ki jo je prejelo leta 1999.

| (356) | Točke 35 do 39 iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1999 določajo naslednje pogoje:
  „(c)   Preprečevanje nedovoljenega izkrivljanja konkurence






  (35) | Treba je sprejeti ukrepe, ki bodo čim bolj omilili škodljive učinke pomoči na konkurente. Drugače bo pomoč veljala za ‚nezdružljivo s skupnimi interesi‘ in torej nezdružljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- | --- |

(356)

Točke 35 do 39 iz smernic o prestrukturiranju iz leta 1999 določajo naslednje pogoje:

„(c)   Preprečevanje nedovoljenega izkrivljanja konkurence

(35)

Treba je sprejeti ukrepe, ki bodo čim bolj omilili škodljive učinke pomoči na konkurente. Drugače bo pomoč veljala za ‚nezdružljivo s skupnimi interesi‘ in torej nezdružljivo s skupnim trgom.

| (36) | Ta pogoj je običajno postavljen kot omejitev prisotnosti, ki jo lahko ima podjetje na trgu ali na trgih po koncu obdobja prestrukturiranja.
  [...] |
| --- | --- |

(36)

Ta pogoj je običajno postavljen kot omejitev prisotnosti, ki jo lahko ima podjetje na trgu ali na trgih po koncu obdobja prestrukturiranja.

[...]

| (37) | Obvezna omejitev ali zmanjšanje prisotnosti podjetja na zadevnih trgih predstavlja kompenzacijski faktor v korist konkurentom. Omejitev mora biti sorazmerna s škodljivim učinkom pomoči in zlasti ustrezna pomenu podjetja na svojem trgu ali na svojih trgih. Komisija bo določila višino omejitve ali zmanjšanja na podlagi tržne raziskave, ki je priložena k planu prestrukturiranja, in, če se je postopek že začel, na podlagi podatkov, ki jih pošljejo zainteresirane stranke. Zmanjšanje prisotnosti podjetja na trgu je treba izvajati s planom prestrukturiranja in s pogoji, ki so v njem določeni.
  [...] |
| --- | --- |

(37)

Obvezna omejitev ali zmanjšanje prisotnosti podjetja na zadevnih trgih predstavlja kompenzacijski faktor v korist konkurentom. Omejitev mora biti sorazmerna s škodljivim učinkom pomoči in zlasti ustrezna pomenu podjetja na svojem trgu ali na svojih trgih. Komisija bo določila višino omejitve ali zmanjšanja na podlagi tržne raziskave, ki je priložena k planu prestrukturiranja, in, če se je postopek že začel, na podlagi podatkov, ki jih pošljejo zainteresirane stranke. Zmanjšanje prisotnosti podjetja na trgu je treba izvajati s planom prestrukturiranja in s pogoji, ki so v njem določeni.

[...]

| (39) | Izravnalni ukrepi imajo lahko različne oblike glede na to, ali podjetje posluje na trgu, na katerem obstajajo presežki zmogljivosti ali ne. [...] Če [...] v Skupnosti ali EGP ni presežkov proizvodne zmogljivosti na trgu, na katerem posluje prejemnik, bo Komisija vseeno preučila, ali naj zahteva izravnalne ukrepe. Če takšni izravnalni ukrepi zadevajo zmanjšanje zmogljivosti zadevnega podjetja, se potrebno zmanjšanje lahko doseže z oddajo premoženja ali podružnic. Komisija bo preučila izravnalne ukrepe, ki jih predlagajo zadevne države članice, ne glede na njihovo obliko, in določila, ali zadostujejo za ublažitev morebitnega izkrivljanja konkurence, ki bi ga povzročala pomoč. Pri preučevanju potrebnih izravnalnih ukrepov bo Komisija upoštevala stanje trga, zlasti pa stopnjo rasti in stopnjo prilagajanja ponudbe povpraševanju.“ |
| --- | --- |

(39)

Izravnalni ukrepi imajo lahko različne oblike glede na to, ali podjetje posluje na trgu, na katerem obstajajo presežki zmogljivosti ali ne. [...] Če [...] v Skupnosti ali EGP ni presežkov proizvodne zmogljivosti na trgu, na katerem posluje prejemnik, bo Komisija vseeno preučila, ali naj zahteva izravnalne ukrepe. Če takšni izravnalni ukrepi zadevajo zmanjšanje zmogljivosti zadevnega podjetja, se potrebno zmanjšanje lahko doseže z oddajo premoženja ali podružnic. Komisija bo preučila izravnalne ukrepe, ki jih predlagajo zadevne države članice, ne glede na njihovo obliko, in določila, ali zadostujejo za ublažitev morebitnega izkrivljanja konkurence, ki bi ga povzročala pomoč. Pri preučevanju potrebnih izravnalnih ukrepov bo Komisija upoštevala stanje trga, zlasti pa stopnjo rasti in stopnjo prilagajanja ponudbe povpraševanju.“

| (357) | V svoji odločitvi o sprožitvi postopka (uvodne izjave 110 do 115) je Komisija izrazila dvome o tem, da posebne okoliščine primera upravičujejo, da se niso sprejeli nobeni ukrepi za ublažitev morebitnih škodljivih vplivov pomoči na konkurente. |
| --- | --- |

(357)

V svoji odločitvi o sprožitvi postopka (uvodne izjave 110 do 115) je Komisija izrazila dvome o tem, da posebne okoliščine primera upravičujejo, da se niso sprejeli nobeni ukrepi za ublažitev morebitnih škodljivih vplivov pomoči na konkurente.

| (358) | Komisija je zlasti predvidela možnost, da podjetje Combus del svojih javnih naročil storitev da na trg. Pogodbe za javna naročila storitev podjetja Combus so postopoma potekle. Dejansko naj bi približno 50 % pogodb, merjeno glede na pogodbeno vrednost, poteklo do konca leta 2003. Zadnja pogodba je potekla leta 2006. |
| --- | --- |

(358)

Komisija je zlasti predvidela možnost, da podjetje Combus del svojih javnih naročil storitev da na trg. Pogodbe za javna naročila storitev podjetja Combus so postopoma potekle. Dejansko naj bi približno 50 % pogodb, merjeno glede na pogodbeno vrednost, poteklo do konca leta 2003. Zadnja pogodba je potekla leta 2006.

| (359) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka (uvodna izjava 113) poudarila, da je pomembno oceniti možne nedopustne učinke na konkurenco ex tunc, tj. v trenutku odobritve pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(359)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi postopka (uvodna izjava 113) poudarila, da je pomembno oceniti možne nedopustne učinke na konkurenco ex tunc, tj. v trenutku odobritve pomoči za prestrukturiranje.

| (360) | V tem smislu je Komisija trdila, da bi podjetje Combus lahko prekinilo svoje pogodbe za javna naročila storitev v skladu s členom 14(4) Uredbe (EGS) št. 1191/69 in da bi to lahko predstavljalo ustrezen izravnalni ukrep. |
| --- | --- |

(360)

V tem smislu je Komisija trdila, da bi podjetje Combus lahko prekinilo svoje pogodbe za javna naročila storitev v skladu s členom 14(4) Uredbe (EGS) št. 1191/69 in da bi to lahko predstavljalo ustrezen izravnalni ukrep.

| (361) | V odgovoru na dopis o sprožitvi postopka Danska zanika, da je ta možnost obstajala. Člen 14(4) zares navaja:
  „Vsako podjetje, ki namerava ustaviti ali bistveno dopolniti prevozno storitev, ki jo izvaja za javnost neprekinjeno in redno ter ki ni vključena v pogodbeni sistem ali v obveznost javne službe, o tem obvesti pristojne organe države članice vsaj tri mesece vnaprej. Pristojni organi se lahko odpovejo takemu uradnemu obveščanju. Ta določba ne vpliva na druge nacionalne postopke, ki veljajo za ukinjanje ali spreminjanje prevoznih storitev (63). |
| --- | --- |

(361)

V odgovoru na dopis o sprožitvi postopka Danska zanika, da je ta možnost obstajala. Člen 14(4) zares navaja:

„Vsako podjetje, ki namerava ustaviti ali bistveno dopolniti prevozno storitev, ki jo izvaja za javnost neprekinjeno in redno ter ki ni vključena v pogodbeni sistem ali v obveznost javne službe, o tem obvesti pristojne organe države članice vsaj tri mesece vnaprej. Pristojni organi se lahko odpovejo takemu uradnemu obveščanju. Ta določba ne vpliva na druge nacionalne postopke, ki veljajo za ukinjanje ali spreminjanje prevoznih storitev (63).

| (362) | To pomeni, da se lahko v skladu s členom 14(4) prevozna storitev ukine, samo če ni vključena v pogodbeni sistem ali predpisani sistem obveznosti javne službe. Dejstva pričujočega primera jasno kažejo, da so bile pogodbe podjetja Combus vključene v pogodbeni sistem (64). Če bi podjetje Combus enostransko prekinilo svoje pogodbe za javna naročila storitev, bi se soočilo z odškodninskimi tožbami, ki bi jih vložili občinski in regionalni organi, s katerimi je sklenil te pogodbe. |
| --- | --- |

(362)

To pomeni, da se lahko v skladu s členom 14(4) prevozna storitev ukine, samo če ni vključena v pogodbeni sistem ali predpisani sistem obveznosti javne službe. Dejstva pričujočega primera jasno kažejo, da so bile pogodbe podjetja Combus vključene v pogodbeni sistem (64). Če bi podjetje Combus enostransko prekinilo svoje pogodbe za javna naročila storitev, bi se soočilo z odškodninskimi tožbami, ki bi jih vložili občinski in regionalni organi, s katerimi je sklenil te pogodbe.

| (363) | Komisija ugotavlja, da je argument danske vlade, da podjetje Combus ni moglo prekiniti svojih pogodb v skladu s členom 14(4), veljaven. |
| --- | --- |

(363)

Komisija ugotavlja, da je argument danske vlade, da podjetje Combus ni moglo prekiniti svojih pogodb v skladu s členom 14(4), veljaven.

| (364) | Komisija kljub temu ugotavlja, da je podjetje Combus očitno lahko prodalo pogodbe za javna naročila storitev, saj je podjetje Arriva prodalo približno 50 % pogodb podjetju Connex samo nekaj mesecih od prevzema podjetja Combus. |
| --- | --- |

(364)

Komisija kljub temu ugotavlja, da je podjetje Combus očitno lahko prodalo pogodbe za javna naročila storitev, saj je podjetje Arriva prodalo približno 50 % pogodb podjetju Connex samo nekaj mesecih od prevzema podjetja Combus.

| (365) | Ko je bila odobrena pomoč za prestrukturiranje, podjetje Combus ni bilo zavezano s strani danske vlade, da odstopi od katere pogodbe za javna naročila storitev, temveč je lahko vse obdržalo. Iz obvestil, ki jih je pripravil finančni svetovalec danske vlade, Alfred Berg, izhaja, da je bilo to storjeno namerno, saj naj bi po pričakovanjih prodaja en bloc sprožila višjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(365)

Ko je bila odobrena pomoč za prestrukturiranje, podjetje Combus ni bilo zavezano s strani danske vlade, da odstopi od katere pogodbe za javna naročila storitev, temveč je lahko vse obdržalo. Iz obvestil, ki jih je pripravil finančni svetovalec danske vlade, Alfred Berg, izhaja, da je bilo to storjeno namerno, saj naj bi po pričakovanjih prodaja en bloc sprožila višjo prodajno ceno.

| (366) | Za oceno spisa je brezpredmetno, da je bilo podjetje Combus učinkovito ločeno na dva dela s prodajo 50 % sredstev podjetju Connex maja 2001. Zaradi razlogov, ki so že pojasnjeni v odločitvi o sprožitvi preiskovalnega postopka, te delitve ni mogoče razlagati kot zadostnega izravnalnega ukrepa (65), saj podjetja Arriva pogoji prodajne pogodbe niso pravno obvezovali, da proda del svojih sredstev. Poleg tega Komisija ugotavlja, da prodaja ni bila izvedena po odprtem, preglednem in poštenem postopku, temveč prek pogajanj zgolj med podjetjema Arriva in Connex. |
| --- | --- |

(366)

Za oceno spisa je brezpredmetno, da je bilo podjetje Combus učinkovito ločeno na dva dela s prodajo 50 % sredstev podjetju Connex maja 2001. Zaradi razlogov, ki so že pojasnjeni v odločitvi o sprožitvi preiskovalnega postopka, te delitve ni mogoče razlagati kot zadostnega izravnalnega ukrepa (65), saj podjetja Arriva pogoji prodajne pogodbe niso pravno obvezovali, da proda del svojih sredstev. Poleg tega Komisija ugotavlja, da prodaja ni bila izvedena po odprtem, preglednem in poštenem postopku, temveč prek pogajanj zgolj med podjetjema Arriva in Connex.

| (367) | Komisija ugotavlja, da Danska ni sprejela nobenih izravnalnih ukrepov, da bi preprečila nedovoljeno izkrivljanje konkurence, in to kljub dejstvu, da je obstajala najmanj ena možnost za take ukrepe, in sicer prodaja določenega deleža pogodb za javna naročila storitev podjetja Combus njegovim konkurentom prek odprtega, preglednega in poštenega postopka. |
| --- | --- |

(367)

Komisija ugotavlja, da Danska ni sprejela nobenih izravnalnih ukrepov, da bi preprečila nedovoljeno izkrivljanje konkurence, in to kljub dejstvu, da je obstajala najmanj ena možnost za take ukrepe, in sicer prodaja določenega deleža pogodb za javna naročila storitev podjetja Combus njegovim konkurentom prek odprtega, preglednega in poštenega postopka.

| (368) | Glede na to, da sta imela v času prodaje podjetja Combus le-to in podjetje Arriva pomemben tržni delež na danskem trgu avtobusnih prevozov, Komisija meni, da je zaradi popolnega neobstoja izravnalnih ukrepov prišlo do nedovoljenega izkrivljanja konkurence na danskem trgu avtobusnih prevozov. Zato Komisija meni, da ukrep iz leta 2001 ne izpolnjuje pogojev, opredeljenih v točkah 35 do 39 smernic o prestrukturiranju iz leta 1999. |
| --- | --- |

(368)

Glede na to, da sta imela v času prodaje podjetja Combus le-to in podjetje Arriva pomemben tržni delež na danskem trgu avtobusnih prevozov, Komisija meni, da je zaradi popolnega neobstoja izravnalnih ukrepov prišlo do nedovoljenega izkrivljanja konkurence na danskem trgu avtobusnih prevozov. Zato Komisija meni, da ukrep iz leta 2001 ne izpolnjuje pogojev, opredeljenih v točkah 35 do 39 smernic o prestrukturiranju iz leta 1999.

| (369) | Komisija ugotavlja, da ukrep iz leta 2001 ne izpolnjuje najmanj dveh pogojev, določenih v smernicah o prestrukturiranju iz leta 1999, in sicer pogoj „sposobnosti ekonomskega preživetja“ in pogoj „preprečevanja nedovoljenega izkrivljanja konkurence“. |
| --- | --- |

(369)

Komisija ugotavlja, da ukrep iz leta 2001 ne izpolnjuje najmanj dveh pogojev, določenih v smernicah o prestrukturiranju iz leta 1999, in sicer pogoj „sposobnosti ekonomskega preživetja“ in pogoj „preprečevanja nedovoljenega izkrivljanja konkurence“.

| (370) | Zato ni potrebna analiza preostalih pogojev, da bi ugotovili, da je ukrep iz leta 2001 nezdružljiv s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(370)

Zato ni potrebna analiza preostalih pogojev, da bi ugotovili, da je ukrep iz leta 2001 nezdružljiv s skupnim trgom.

6.3   SKLEP: UKREPA IZ LETA 1999 IN 2001 POMENITA NEZDRUŽLJIVO DRŽAVNO POMOČ

| (371) | Po mnenju Komisije ukrepa iz leta 1999 in 2001, ki ju je izvedla Danska v korist podjetja Combus, nista združljiva s skupnim trgom po nobeni določbi Pogodbe. |
| --- | --- |

(371)

Po mnenju Komisije ukrepa iz leta 1999 in 2001, ki ju je izvedla Danska v korist podjetja Combus, nista združljiva s skupnim trgom po nobeni določbi Pogodbe.

7.   VRAČILO

| (372) | Člen 14 Uredbe (EGS) št. 659/1999 določa:
  „Če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč (v nadaljnjem besedilu: odločba o vračilu). Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti.“ |
| --- | --- |

(372)

Člen 14 Uredbe (EGS) št. 659/1999 določa:

„Če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč (v nadaljnjem besedilu: odločba o vračilu). Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti.“

| (373) | Zato je treba v pričujočem primeru preveriti, ali bi bilo vračilo v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti. V pričujočem primeru se pojavlja vprašanje, ali je prvotna odločba Komisije, s katero je odobrila ukrepa v letih 1999 in 2001, morda zbudila upravičena pričakovanja podjetja Combus. |
| --- | --- |

(373)

Zato je treba v pričujočem primeru preveriti, ali bi bilo vračilo v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti. V pričujočem primeru se pojavlja vprašanje, ali je prvotna odločba Komisije, s katero je odobrila ukrepa v letih 1999 in 2001, morda zbudila upravičena pričakovanja podjetja Combus.

| (374) | V Odločbi 2005/786/ES z dne 2. marca 2005 o državni pomoči Nemčije za Chemische Werke Piesteritz
   (66) se je Komisija odločila, da če se pozitivna odločitev Komisije izpodbija v predpisanem roku in jo SPS razveljavi, potem splošna načela prava Skupnosti ter zlasti načela pravne gotovosti in zaščite upravičenih pričakovanj ne izključujejo vračila. |
| --- | --- |

(374)

V Odločbi 2005/786/ES z dne 2. marca 2005 o državni pomoči Nemčije za Chemische Werke Piesteritz
   (66) se je Komisija odločila, da če se pozitivna odločitev Komisije izpodbija v predpisanem roku in jo SPS razveljavi, potem splošna načela prava Skupnosti ter zlasti načela pravne gotovosti in zaščite upravičenih pričakovanj ne izključujejo vračila.

| (375) | Drugačen sklep bi povzročil neučinkovitost pregleda, ki ga izvajata sodišči Skupnosti v skladu s členom 220, prvim odstavkom člena 230 in členom 233 Pogodbe ES o zakonitosti ukrepov, ki jih sprejmejo ustanove Skupnosti. |
| --- | --- |

(375)

Drugačen sklep bi povzročil neučinkovitost pregleda, ki ga izvajata sodišči Skupnosti v skladu s členom 220, prvim odstavkom člena 230 in členom 233 Pogodbe ES o zakonitosti ukrepov, ki jih sprejmejo ustanove Skupnosti.

| (376) | Nezakonito in nezdružljivo pomoč morajo vrniti podjetja, ki so imela od nje dejansko korist (67). V pričujočem primeru je bil en upravičenec očitno podjetje Combus, ki še vedno obstaja. |
| --- | --- |

(376)

Nezakonito in nezdružljivo pomoč morajo vrniti podjetja, ki so imela od nje dejansko korist (67). V pričujočem primeru je bil en upravičenec očitno podjetje Combus, ki še vedno obstaja.

| (377) | Nato se pojavi vprašanje, ali je treba vračilo razširiti na druga podjetja. V pričujočem primeru so bile delnice podjetja Combus prodane podjetju Arriva Denmark a/s, podjetje Combus pa je postalo 100-odstotno odvisno podjetje podjetja Arriva Denmark a/s. |
| --- | --- |

(377)

Nato se pojavi vprašanje, ali je treba vračilo razširiti na druga podjetja. V pričujočem primeru so bile delnice podjetja Combus prodane podjetju Arriva Denmark a/s, podjetje Combus pa je postalo 100-odstotno odvisno podjetje podjetja Arriva Denmark a/s.

| (378) | Po tej transakciji je podjetje Combus prodalo vsa sredstva in obveznosti, zavedena v svojih knjigah, drugemu 100-odstotnemu odvisnemu podjetju podjetja Arriva Denmark a/s, in sicer podjetju Arriva Scandinavia a/s, v zameno za eno delnico v podjetju Arriva Scandinavia z nominalno vrednostjo 1 000 DKK. Po tej transakciji je podjetje Arriva Scandinavia a/s prodalo približno 50 % sredstev podjetja Combus podjetju Connex. |
| --- | --- |

(378)

Po tej transakciji je podjetje Combus prodalo vsa sredstva in obveznosti, zavedena v svojih knjigah, drugemu 100-odstotnemu odvisnemu podjetju podjetja Arriva Denmark a/s, in sicer podjetju Arriva Scandinavia a/s, v zameno za eno delnico v podjetju Arriva Scandinavia z nominalno vrednostjo 1 000 DKK. Po tej transakciji je podjetje Arriva Scandinavia a/s prodalo približno 50 % sredstev podjetja Combus podjetju Connex.

| (379) | Odobritvi nezakonite in nezdružljive pomoči sta torej sledila delniški posel in zatem dva zaporedna posla s sredstvi. Naslednji odstavki opredeljujejo vpliv poslov na vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(379)

Odobritvi nezakonite in nezdružljive pomoči sta torej sledila delniški posel in zatem dva zaporedna posla s sredstvi. Naslednji odstavki opredeljujejo vpliv poslov na vračilo pomoči.

7.1   DELNIŠKI POSEL MED PODJETJEM ARRIVA DENMARK A/S IN DANSKO DRŽAVO

| (380) | Evropska sodišča so posredovala nekaj smernic o pogojih, pod katerimi je treba obveznost vračila razširiti še na druga podjetja, ki niso prvotni upravičenec nezakonite in nezdružljive pomoči. Kar zadeva prenos delnic podjetja, ki mora vrniti nezakonito in nezdružljivo pomoč (delniški posli), SPS meni, da prodaja delnic v takem podjetju tretji stranki ne vpliva na obveznost upravičenca, da vrne to pomoč (68). Če je mogoče ugotoviti, da je kupec delnic plačal prevladujočo tržno ceno za delnice tega podjetja, ni mogoče šteti, da je imel koristi od prednosti, ki bi lahko pomenile državno pomoč (69). |
| --- | --- |

(380)

Evropska sodišča so posredovala nekaj smernic o pogojih, pod katerimi je treba obveznost vračila razširiti še na druga podjetja, ki niso prvotni upravičenec nezakonite in nezdružljive pomoči. Kar zadeva prenos delnic podjetja, ki mora vrniti nezakonito in nezdružljivo pomoč (delniški posli), SPS meni, da prodaja delnic v takem podjetju tretji stranki ne vpliva na obveznost upravičenca, da vrne to pomoč (68). Če je mogoče ugotoviti, da je kupec delnic plačal prevladujočo tržno ceno za delnice tega podjetja, ni mogoče šteti, da je imel koristi od prednosti, ki bi lahko pomenile državno pomoč (69).

| (381) | V pričujočem primeru je bila prodaja podjetja Combus podjetju Arriva Denmark a/s takšen delniški posel. Zato nastaja vprašanje, ali je podjetje Arriva Denmark a/s plačalo tržno ceno za podjetje Combus. |
| --- | --- |

(381)

V pričujočem primeru je bila prodaja podjetja Combus podjetju Arriva Denmark a/s takšen delniški posel. Zato nastaja vprašanje, ali je podjetje Arriva Denmark a/s plačalo tržno ceno za podjetje Combus.

| (382) | V zvezi s tem Komisija opominja najprej na to, da je bil pred prodajo izveden pregleden, odprt in nediskriminatoren javni razpis ter da je podjetje Arriva Denmark a/s predložilo najboljšo ponudbo. To je prvi močan pokazatelj, da je podjetje Arriva Denmark a/s dejansko plačalo tržno ceno za podjetje Combus. |
| --- | --- |

(382)

V zvezi s tem Komisija opominja najprej na to, da je bil pred prodajo izveden pregleden, odprt in nediskriminatoren javni razpis ter da je podjetje Arriva Denmark a/s predložilo najboljšo ponudbo. To je prvi močan pokazatelj, da je podjetje Arriva Denmark a/s dejansko plačalo tržno ceno za podjetje Combus.

| (383) | Poleg tega je Komisija prosila neodvisnega finančnega strokovnjaka, podjetje Ecorys Netherlands BV (v nadaljnjem besedilu: Ecorys), da oceni finančno vrednost podjetja Combus v času prodaje podjetju Arriva Denmark a/s. Podjetje Ecorys Netherlands BV je pri tej nalogi sodelovalo s Cowi a/s, neodvisnim danskim svetovalnim podjetjem za prevoz. |
| --- | --- |

(383)

Poleg tega je Komisija prosila neodvisnega finančnega strokovnjaka, podjetje Ecorys Netherlands BV (v nadaljnjem besedilu: Ecorys), da oceni finančno vrednost podjetja Combus v času prodaje podjetju Arriva Denmark a/s. Podjetje Ecorys Netherlands BV je pri tej nalogi sodelovalo s Cowi a/s, neodvisnim danskim svetovalnim podjetjem za prevoz.

| (384) | Podjetje Ecorys je poročilo o vrednotenju o podjetju Combus sestavilo na podlagi metode diskontiranega denarnega toka, kar je standardna praksa za vrednotenje podjetij. Vrednost podjetja Combus je bila ocenjena na dan 1. januarja 2001 na podlagi informacij, s katerimi je takrat razpolagal kupec, podjetje Arriva Denmark a/s. Informacije vključujejo zlasti poročila o skrbnem pregledu poslovanja, ki so bila pripravljena za podjetje Arriva Denmark a/s, in gradivo, ki je bilo na voljo v podatkovni sobi med skrbnim pregledom. |
| --- | --- |

(384)

Podjetje Ecorys je poročilo o vrednotenju o podjetju Combus sestavilo na podlagi metode diskontiranega denarnega toka, kar je standardna praksa za vrednotenje podjetij. Vrednost podjetja Combus je bila ocenjena na dan 1. januarja 2001 na podlagi informacij, s katerimi je takrat razpolagal kupec, podjetje Arriva Denmark a/s. Informacije vključujejo zlasti poročila o skrbnem pregledu poslovanja, ki so bila pripravljena za podjetje Arriva Denmark a/s, in gradivo, ki je bilo na voljo v podatkovni sobi med skrbnim pregledom.

| (385) | Ecorys je pripravil tri scenarije: za slab primer, za osnovni primer in za dober primer. Ti scenariji se opredeljeni, kot sledi:
  „Scenarij za osnovni primer predvideva, da bo promet podjetja Combus ostal stabilen, učinkovitost se bo nekoliko izboljšala, namreč za en odstotek na leto, in izvedene bodo naložbe za zamenjavo prestarih avtobusov (osem let za mestne avtobuse, 12 let za druge). Banke so pripravljene financirati 50 odstotkov potrebnih sredstev.
  Po scenariju za slab primer ostane velikost trga stabilna, toda podjetje Combus bo neuspešno na novih razpisih in promet bo upadel. Zato niso potrebne nobene nove naložbe, saj bodo odvečni avtobusi zamenjali prestare avtobuse. Poleg tega se predvideva, da so banke pripravljene financirati samo 25 odstotkov potrebnih sredstev.
  Scenarij za dober primer predvideva, da so upniki pripravljeni odpisati 340 milijonov DKK na dan transakcije. Velikost trga se bo začasno povečala zaradi razpisa za pogodbo v regijah Aarhus in Odense in medtem ko bo tržni delež podjetja Combus ostal stabilen, se bo promet nekoliko povečal za en odstotek na leto. Podjetje Combus bo lahko izboljšalo kazalce poslovne uspešnosti do ravni industrijskih standardov, zaradi česar se bo povečala učinkovitost, stroški pa zmanjšali. Potrebne so naložbe za zamenjavo prestarih avtobusov in razširitev avtobusne flote. Banke so pripravljene financirati 50 odstotkov potrebnih sredstev.“ |
| --- | --- |

(385)

Ecorys je pripravil tri scenarije: za slab primer, za osnovni primer in za dober primer. Ti scenariji se opredeljeni, kot sledi:

„Scenarij za osnovni primer predvideva, da bo promet podjetja Combus ostal stabilen, učinkovitost se bo nekoliko izboljšala, namreč za en odstotek na leto, in izvedene bodo naložbe za zamenjavo prestarih avtobusov (osem let za mestne avtobuse, 12 let za druge). Banke so pripravljene financirati 50 odstotkov potrebnih sredstev.

Po scenariju za slab primer ostane velikost trga stabilna, toda podjetje Combus bo neuspešno na novih razpisih in promet bo upadel. Zato niso potrebne nobene nove naložbe, saj bodo odvečni avtobusi zamenjali prestare avtobuse. Poleg tega se predvideva, da so banke pripravljene financirati samo 25 odstotkov potrebnih sredstev.

Scenarij za dober primer predvideva, da so upniki pripravljeni odpisati 340 milijonov DKK na dan transakcije. Velikost trga se bo začasno povečala zaradi razpisa za pogodbo v regijah Aarhus in Odense in medtem ko bo tržni delež podjetja Combus ostal stabilen, se bo promet nekoliko povečal za en odstotek na leto. Podjetje Combus bo lahko izboljšalo kazalce poslovne uspešnosti do ravni industrijskih standardov, zaradi česar se bo povečala učinkovitost, stroški pa zmanjšali. Potrebne so naložbe za zamenjavo prestarih avtobusov in razširitev avtobusne flote. Banke so pripravljene financirati 50 odstotkov potrebnih sredstev.“

| (386) | Ecorys v svojem poročilu o vrednotenju razlikuje med vrednostjo podjetja in kapitalsko vrednostjo podjetja Combus. Vrednost podjetja je opredeljena kot vrednost podjetja Combus pod predpostavko učinkovitega financiranja (glede na primerljiva podjetja). Kapitalska vrednost ustreza vrednosti delnic podjetja Combus glede na dejansko financiranje. V zvezi s vrednostjo podjetja je ugotovitev podjetja Ecorys naslednja:
  „Analiza kaže, da je januarja 2001 vrednost podjetja Combus med 567 milijonov DKK negativno [slab primer] in 1,297 milijarde DKK pozitivno [dober primer], najverjetnejša vrednost pa je 426 milijonov DKK [osnovni primer].
  To kaže, da je Combus kot podjetje samo po sebi sposobno preživeti pod pogojem učinkovitega financiranja (glede na primerljiva podjetja), čeprav je treba izpolniti določene pogoje, da podjetje doseže pričakovani donos. Ti pogoji so:






  1. | Podjetje Combus mora ohraniti vsaj primerljivo stopnjo prometa – to ni nerealen pogoj glede na njegov status, ko je bilo vodilno podjetje na trgu. Zaželeno je, da so njegove posamezne pogodbe donosne, toda to ni predpogoj, ker je ključno načelo za optimizacijo dobička dejstvo, da mejni prihodki presegajo mejne stroške. Donosnost pogodbe je treba oceniti glede na to ekonomsko načelo. Ta analiza ni zajeta v osnovni raziskavi. |
| --- | --- | --- |

(386)

Ecorys v svojem poročilu o vrednotenju razlikuje med vrednostjo podjetja in kapitalsko vrednostjo podjetja Combus. Vrednost podjetja je opredeljena kot vrednost podjetja Combus pod predpostavko učinkovitega financiranja (glede na primerljiva podjetja). Kapitalska vrednost ustreza vrednosti delnic podjetja Combus glede na dejansko financiranje. V zvezi s vrednostjo podjetja je ugotovitev podjetja Ecorys naslednja:

„Analiza kaže, da je januarja 2001 vrednost podjetja Combus med 567 milijonov DKK negativno [slab primer] in 1,297 milijarde DKK pozitivno [dober primer], najverjetnejša vrednost pa je 426 milijonov DKK [osnovni primer].

To kaže, da je Combus kot podjetje samo po sebi sposobno preživeti pod pogojem učinkovitega financiranja (glede na primerljiva podjetja), čeprav je treba izpolniti določene pogoje, da podjetje doseže pričakovani donos. Ti pogoji so:

1.

Podjetje Combus mora ohraniti vsaj primerljivo stopnjo prometa – to ni nerealen pogoj glede na njegov status, ko je bilo vodilno podjetje na trgu. Zaželeno je, da so njegove posamezne pogodbe donosne, toda to ni predpogoj, ker je ključno načelo za optimizacijo dobička dejstvo, da mejni prihodki presegajo mejne stroške. Donosnost pogodbe je treba oceniti glede na to ekonomsko načelo. Ta analiza ni zajeta v osnovni raziskavi.

| 2. | Drugi pogoj, ki mora biti izpolnjen, je, da podjetje Combus izboljša svojo učinkovitost in jo približa industrijskim standardom. Tudi to ni nerealen pogoj glede na nedavno spremembo statusa njegovih zaposlenih, zaradi katere je poslovanje prožnejše in omogoča zmanjšanje stroškov. V zvezi s kapitalsko vrednostjo je ugotovitev podjetja Ecorys naslednja:“ |
| --- | --- |

2.

Drugi pogoj, ki mora biti izpolnjen, je, da podjetje Combus izboljša svojo učinkovitost in jo približa industrijskim standardom. Tudi to ni nerealen pogoj glede na nedavno spremembo statusa njegovih zaposlenih, zaradi katere je poslovanje prožnejše in omogoča zmanjšanje stroškov. V zvezi s kapitalsko vrednostjo je ugotovitev podjetja Ecorys naslednja:“

| (387) | Vrednost delnic podjetja Combus je bila takrat [tj.
  „1 januarja 2001] med 845 milijonov DKK negativno [slab primer] in 140 milijonov DKK pozitivno [dober primer], najverjetnejša pa je bila 543 milijonov DKK negativno [osnovni primer].
  Kapitalska vrednost je bistveno nižja od vrednosti podjetja, ker slednja predvideva učinkovito financiranje. Toda hitra rast poslovanja podjetja Combus je bila zelo neučinkovito financirana, namreč večinoma z zadolževanjem, kar je privedlo do razmerja, ki je daleč od primerljivega z industrijskimi standardi.“ |
| --- | --- |

(387)

Vrednost delnic podjetja Combus je bila takrat [tj.

„1 januarja 2001] med 845 milijonov DKK negativno [slab primer] in 140 milijonov DKK pozitivno [dober primer], najverjetnejša pa je bila 543 milijonov DKK negativno [osnovni primer].

Kapitalska vrednost je bistveno nižja od vrednosti podjetja, ker slednja predvideva učinkovito financiranje. Toda hitra rast poslovanja podjetja Combus je bila zelo neučinkovito financirana, namreč večinoma z zadolževanjem, kar je privedlo do razmerja, ki je daleč od primerljivega z industrijskimi standardi.“

| (388) | Podjetje Arriva Denmark a/s je kupilo podjetje Combus po negativni nakupni ceni 340 milijonov DKK. Tako je pristalo, da bo plačalo ceno, ki je bila 203 milijone DKK višja od najverjetnejše vrednosti. Podjetje Ecorys ugiba, kakšna je bila motivacija podjetja Arriva, in ugotavlja:
  „Očitno je bilo podjetje Arriva prepričano, da bo lahko izboljšalo poslovno uspešnost in ohranilo raven prometa tudi v primeru vrednosti, ki presega najverjetnejšo vrednost 534 milijonov DKK negativno, kot je ocenjeno v tej raziskavi. Podjetje Arriva je najverjetneje pričakovalo sinergijske koristi, ki v tej raziskavi niso bile ocenjene.“ |
| --- | --- |

(388)

Podjetje Arriva Denmark a/s je kupilo podjetje Combus po negativni nakupni ceni 340 milijonov DKK. Tako je pristalo, da bo plačalo ceno, ki je bila 203 milijone DKK višja od najverjetnejše vrednosti. Podjetje Ecorys ugiba, kakšna je bila motivacija podjetja Arriva, in ugotavlja:

„Očitno je bilo podjetje Arriva prepričano, da bo lahko izboljšalo poslovno uspešnost in ohranilo raven prometa tudi v primeru vrednosti, ki presega najverjetnejšo vrednost 534 milijonov DKK negativno, kot je ocenjeno v tej raziskavi. Podjetje Arriva je najverjetneje pričakovalo sinergijske koristi, ki v tej raziskavi niso bile ocenjene.“

| (389) | Glede na zgoraj navedeno Komisija sklepa, da je kupec delnic podjetja Combus, podjetje Arriva Denmark a/s, plačal vsaj prevladujočo tržno ceno za delnice. Skladno s tem ni mogoče šteti, da je imelo koristi od prednosti, ki bi lahko pomenile državno pomoč. |
| --- | --- |

(389)

Glede na zgoraj navedeno Komisija sklepa, da je kupec delnic podjetja Combus, podjetje Arriva Denmark a/s, plačal vsaj prevladujočo tržno ceno za delnice. Skladno s tem ni mogoče šteti, da je imelo koristi od prednosti, ki bi lahko pomenile državno pomoč.

7.2   POSEL S SREDSTVI MED PODJETJEMA COMBUS IN ARRIVA SCANDINAVIA A/S

| (390) | Sodišče Evropskih skupnosti meni, da se lahko nalog za vračilo razširi na tretje podjetje, če je bilo to podjetje ustanovljeno, da bi se izognili nalogu za vračilo (70). Za značilne primere izogibanja gre takrat, ko prenos ne odraža nobene gospodarske logike, razen razveljavitve naloga za vračilo (71). Sodišče Evropskih skupnosti izpostavlja, da „gre za tak primer, ko se po preiskavi ali odločitvi Komisije sredstva in obveznosti podjetja prenesejo po načelu delujočega podjetja in po cenah, nižjih od tržnih, ter prek nepreglednih postopkov na drugo podjetje, ki ga upravljajo iste osebe. Namen take transakcije je lahko plasirati sredstva zunaj obsega odločitve Komisije in nadaljevati z zadevno gospodarsko dejavnostjo neomejen čas“ (72). |
| --- | --- |

(390)

Sodišče Evropskih skupnosti meni, da se lahko nalog za vračilo razširi na tretje podjetje, če je bilo to podjetje ustanovljeno, da bi se izognili nalogu za vračilo (70). Za značilne primere izogibanja gre takrat, ko prenos ne odraža nobene gospodarske logike, razen razveljavitve naloga za vračilo (71). Sodišče Evropskih skupnosti izpostavlja, da „gre za tak primer, ko se po preiskavi ali odločitvi Komisije sredstva in obveznosti podjetja prenesejo po načelu delujočega podjetja in po cenah, nižjih od tržnih, ter prek nepreglednih postopkov na drugo podjetje, ki ga upravljajo iste osebe. Namen take transakcije je lahko plasirati sredstva zunaj obsega odločitve Komisije in nadaljevati z zadevno gospodarsko dejavnostjo neomejen čas“ (72).

| (391) | Če Komisija ugotovi, da je namen posla s sredstvi izogniti se vračilu državne pomoči, mora zahtevati, da vračilo ni omejeno na prvotno podjetje, temveč se nanaša tudi na podjetje, ki nadaljuje z dejavnostjo prvotnega podjetja in pri tem uporablja prenesena proizvodna sredstva, če določeni elementi prenosa kažejo, da gre za gospodarsko kontinuiteto med dvema podjetjema. Analiza obstoja izogibanja obveznosti vračila temelji na vrsti objektivnih meril, vključno z namenom prenosa (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v paketu itd.), ceno prenosa, identiteto delničarjev ali lastnikov prevzemnega podjetja in prvotnega podjetja, trenutkom, v katerem je bil izveden prenos (po začetku preiskave, sprožitvi postopka ali končni odločitvi) in nazadnje gospodarsko logiko transakcije (73). |
| --- | --- |

(391)

Če Komisija ugotovi, da je namen posla s sredstvi izogniti se vračilu državne pomoči, mora zahtevati, da vračilo ni omejeno na prvotno podjetje, temveč se nanaša tudi na podjetje, ki nadaljuje z dejavnostjo prvotnega podjetja in pri tem uporablja prenesena proizvodna sredstva, če določeni elementi prenosa kažejo, da gre za gospodarsko kontinuiteto med dvema podjetjema. Analiza obstoja izogibanja obveznosti vračila temelji na vrsti objektivnih meril, vključno z namenom prenosa (sredstva in obveznosti, kontinuiteta delovne sile, sredstva v paketu itd.), ceno prenosa, identiteto delničarjev ali lastnikov prevzemnega podjetja in prvotnega podjetja, trenutkom, v katerem je bil izveden prenos (po začetku preiskave, sprožitvi postopka ali končni odločitvi) in nazadnje gospodarsko logiko transakcije (73).

| (392) | To je SPS potrdilo v sodbi z dne 1. julija 2009 v zadevi T-291/06 Operator ARP proti Komisiji
   (74), v kateri je navedlo, da je razširitev kroga subjektov, ki so solidarno zavezani za vračilo pomoči, utemeljena le, če zaradi prenosa sredstev obstaja nevarnost, da se obidejo učinki naloga za vračilo in zlasti če po odkupu sredstev prvotni upravičenec do pomoči ostane kot „prazen zapis v registru gospodarskih družb“, in od njega ni mogoče dobiti vračila nezakonitih pomoči. |
| --- | --- |

(392)

To je SPS potrdilo v sodbi z dne 1. julija 2009 v zadevi T-291/06 Operator ARP proti Komisiji
   (74), v kateri je navedlo, da je razširitev kroga subjektov, ki so solidarno zavezani za vračilo pomoči, utemeljena le, če zaradi prenosa sredstev obstaja nevarnost, da se obidejo učinki naloga za vračilo in zlasti če po odkupu sredstev prvotni upravičenec do pomoči ostane kot „prazen zapis v registru gospodarskih družb“, in od njega ni mogoče dobiti vračila nezakonitih pomoči.

| (393) | V svojem obvestilu „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (75), je Komisija navedla, da dokler ni bila pomoč vrnjena v celoti, mora država članica nasprotovati vsakemu prenosu sredstev, ki se ne izvede pod tržnimi pogoji in/ali je prirejen zaradi izogibanja odločbi o vračilu. |
| --- | --- |

(393)

V svojem obvestilu „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (75), je Komisija navedla, da dokler ni bila pomoč vrnjena v celoti, mora država članica nasprotovati vsakemu prenosu sredstev, ki se ne izvede pod tržnimi pogoji in/ali je prirejen zaradi izogibanja odločbi o vračilu.

| (394) | Zato je treba z uporabo teh meril preveriti, ali je bil namen posla s sredstvi med podjetjema Combus in Arriva Scandinavia a/s izogniti se vračilu pomoči. |
| --- | --- |

(394)

Zato je treba z uporabo teh meril preveriti, ali je bil namen posla s sredstvi med podjetjema Combus in Arriva Scandinavia a/s izogniti se vračilu pomoči.

| (395) | Komisija opominja, da so bila vsa sredstva in obveznosti prenesena po načelu delujočega podjetja in da je prenos potekal med dvema podjetjema, ki ju upravlja isto matično podjetje, Arriva Denmark. Poleg tega je bil prenos izveden devet dni po delniškem poslu med dansko državo in podjetjem Arriva Denmark a/s. |
| --- | --- |

(395)

Komisija opominja, da so bila vsa sredstva in obveznosti prenesena po načelu delujočega podjetja in da je prenos potekal med dvema podjetjema, ki ju upravlja isto matično podjetje, Arriva Denmark. Poleg tega je bil prenos izveden devet dni po delniškem poslu med dansko državo in podjetjem Arriva Denmark a/s.

| (396) | Čeprav ti kazalci niso pomembni v tem kontekstu, Komisija opozarja, da je v času transakcije sprejela odločitev, da ne bo nasprotovala priglašenim ukrepom. |
| --- | --- |

(396)

Čeprav ti kazalci niso pomembni v tem kontekstu, Komisija opozarja, da je v času transakcije sprejela odločitev, da ne bo nasprotovala priglašenim ukrepom.

| (397) | Zato je bila takrat odločba Komisije o vračilu povsem hipotetična. |
| --- | --- |

(397)

Zato je bila takrat odločba Komisije o vračilu povsem hipotetična.

| (398) | Poleg tega ni imelo podjetje Arriva v svojih knjigah zavedenih nobenih rezervacij v zvezi z možnimi zahtevami po vračilu državne pomoči, poleg tega pa ne delniški sporazum med dansko vlado in podjetjem Arriva Denmark ne prodajna pogodba za posel s sredstvi med podjetjema Combus in Arriva Scandinavia ne omenjata možnih zahtevkov po vračilu državne pomoči, medtem ko izčrpno naštevata vsa druga tveganja, povezana s sodnim postopkom. |
| --- | --- |

(398)

Poleg tega ni imelo podjetje Arriva v svojih knjigah zavedenih nobenih rezervacij v zvezi z možnimi zahtevami po vračilu državne pomoči, poleg tega pa ne delniški sporazum med dansko vlado in podjetjem Arriva Denmark ne prodajna pogodba za posel s sredstvi med podjetjema Combus in Arriva Scandinavia ne omenjata možnih zahtevkov po vračilu državne pomoči, medtem ko izčrpno naštevata vsa druga tveganja, povezana s sodnim postopkom.

| (399) | Na koncu je treba upoštevati, da je v času odobritve kapitalskih vložkov podjetju Combus že veljalo, da je vključitev podjetja Combus v drugo podjetje na trgu najboljši način, da se izvedejo ukrepi za zmanjšanje stroškov in spodbujanje učinkovitosti, ki jih podjetje Combus samo ne bi moglo izvesti. Popolna izvedba načrta prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji v času priglasitve druge tranše kapitalskega vložka, ki med drugim temelji na večji učinkovitosti in nižjih stroških, je bila načeloma možna zaradi vključitve dejavnosti podjetja Combus v poslovanje podjetja Arriva, ki je bila glede na naravo zadevne poslovne dejavnosti (mrežne dejavnosti) in možno ekonomijo obsega smiselna s stališča podjetja Arriva. To pojasnjuje, zakaj se je posel s sredstvi izvedel nekoliko pozneje kot delniški posel. |
| --- | --- |

(399)

Na koncu je treba upoštevati, da je v času odobritve kapitalskih vložkov podjetju Combus že veljalo, da je vključitev podjetja Combus v drugo podjetje na trgu najboljši način, da se izvedejo ukrepi za zmanjšanje stroškov in spodbujanje učinkovitosti, ki jih podjetje Combus samo ne bi moglo izvesti. Popolna izvedba načrta prestrukturiranja, ki je bil predložen Komisiji v času priglasitve druge tranše kapitalskega vložka, ki med drugim temelji na večji učinkovitosti in nižjih stroških, je bila načeloma možna zaradi vključitve dejavnosti podjetja Combus v poslovanje podjetja Arriva, ki je bila glede na naravo zadevne poslovne dejavnosti (mrežne dejavnosti) in možno ekonomijo obsega smiselna s stališča podjetja Arriva. To pojasnjuje, zakaj se je posel s sredstvi izvedel nekoliko pozneje kot delniški posel.

| (400) | Glede na zgoraj navedeno in upoštevajoč zelo posebne okoliščine primera Komisija torej meni, da ni dovolj znakov, da bi izoblikovali stališče, da je bil namen posla s sredstvi izogniti se nalogu za vračilo. |
| --- | --- |

(400)

Glede na zgoraj navedeno in upoštevajoč zelo posebne okoliščine primera Komisija torej meni, da ni dovolj znakov, da bi izoblikovali stališče, da je bil namen posla s sredstvi izogniti se nalogu za vračilo.

| (401) | Ta ugotovitev podpira dejstvo, da so se v času sklenitve prodajnih pogodb danski organi posvetovali s Komisijo o svoji nameri, da uvedejo klavzulo o odgovornosti, skladno s katero bi danska vlada podjetju Arriva jamčila za možne zahtevke javnih ustanov v zvezi s podjetjem Combus (npr. organi, pristojni za konkurenco, in Komisija EU). Danskim organom je svetovala, naj počakajo na sprejetje končne odločitve, preden nadaljujejo z zadevno prodajo (76). |
| --- | --- |

(401)

Ta ugotovitev podpira dejstvo, da so se v času sklenitve prodajnih pogodb danski organi posvetovali s Komisijo o svoji nameri, da uvedejo klavzulo o odgovornosti, skladno s katero bi danska vlada podjetju Arriva jamčila za možne zahtevke javnih ustanov v zvezi s podjetjem Combus (npr. organi, pristojni za konkurenco, in Komisija EU). Danskim organom je svetovala, naj počakajo na sprejetje končne odločitve, preden nadaljujejo z zadevno prodajo (76).

| (402) | Posledično Komisija meni, da ni razloga, da bi razširili nalog za vračilo na podjetje Arriva Scandinavia. |
| --- | --- |

(402)

Posledično Komisija meni, da ni razloga, da bi razširili nalog za vračilo na podjetje Arriva Scandinavia.

7.3   POSEL S SREDSTVI MED PODJETJEMA ARRIVA SCANDINAVIA A/S IN CONNEX

| (403) | Komisija tudi nima nobenega znaka, da je cena, ki jo je podjetje Connex plačalo podjetju Arriva Scandinavia za sredstva, nižja od tržne cene. Domneva se lahko, da ta cena, o kateri sta se dogovorili dve zasebni podjetji na trgu, ustreza tržni ceni. To pomeni, da ni razloga, da bi obveznosti vračila razširili na podjetje Connex. |
| --- | --- |

(403)

Komisija tudi nima nobenega znaka, da je cena, ki jo je podjetje Connex plačalo podjetju Arriva Scandinavia za sredstva, nižja od tržne cene. Domneva se lahko, da ta cena, o kateri sta se dogovorili dve zasebni podjetji na trgu, ustreza tržni ceni. To pomeni, da ni razloga, da bi obveznosti vračila razširili na podjetje Connex.

| (404) | Za konec Komisija meni, da je treba nezakonito in nezdružljivo pomoč dobiti nazaj od podjetja Combus – |
| --- | --- |

(404)

Za konec Komisija meni, da je treba nezakonito in nezdružljivo pomoč dobiti nazaj od podjetja Combus –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Kraljevina Danska izvedla v letih 1999 in 2001 v obliki dokapitalizacije, podrejenega dolga in jamstev, je nezdružljiva s skupnim trgom.

Člen 2

1.   Kraljevina Danska sprejme vse potrebne ukrepe, da od podjetja Combus izterja pomoč iz člena 1, ki mu je bila zagotovljena nezakonito.

2.   Za zneske, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bili dani na razpolago upravičencu, do datuma dejanske izterjave zaračunavajo obresti.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2000 (77) in Uredbe Komisije (ES) št. 271/2008 (78) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2000.

Člen 3

1.   Izterjava pomoči iz člena 1 je takojšnja in učinkovita.

2.   Kraljevina Danska zagotovi, da se ta odločba izvede v štirih mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi.

Člen 4

1.   Kraljevina Danska v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi Komisiji predloži naslednje podatke:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki ga je treba izterjati od upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti na terjatev), ki ga je treba izterjati od upravičenca;

| (b) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s to odločbo;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencu naročeno, naj vrne pomoč. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencu naročeno, naj vrne pomoč.

2.   Kraljevina Danska Komisijo obvešča o napredku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje te odločbe, do dokončne izterjave pomoči iz člena 1. Na zahtevo Komisije takoj predloži podatke o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s to odločbo. Prav tako predloži podrobne podatke o zneskih pomoči in obresti na terjatev, ki so bili od upravičenca že izterjani.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL C 233, 22.9.2005, str. 28.

1

(2)  To združenje zastopa več kot 90 % (po številu podjetij) podjetij za regionalni javni avtobusni prevoz na Danskem.

2

(3)  Glej tabelo 7 prvotne odločbe; ta vsota je izražena v neto sedanji vrednosti za leto 2001.

3

(4)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

4

(5)  Glej opombo 3.

5

(6)  UL L 156, 28.6.1969, str. 1.

6

(7)  UL C 133, 5.5.2001, str. 21.

7

(8)  Glej zadevo T-157/01, Danske Busvognmaend proti Komisiji, Recueil 2004, str. II-917 (v nadaljnjem besedilu: sodba Combus).

8

Danske Busvognmaend proti Komisiji

(9)  Sodba Combus, točki 83 in 99.

9

(10)  Zadeva C-280/00, Altmark Trans in Regierungspräsidium Magdeburg, Recueil 2003, str. I-7747, točki 107 in 108 (v nadaljnjem besedilu: sodba Altmark)“ ().

10

(11)  Sodba Combus, točki 100 in 101.

(12)  Sodba Combus, točka 114 in naslednje.

12

(13)  Glej opombo 1.

13

(14)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

14

(15)  UL L 209, 24.7.1992, str. 1.

15

(16)  Glej Trafikredegorelse 2004, ki ga je objavilo dansko Ministrstvo za promet, str. 121, in sodno prakso Sodišča o notranjih naročilih.

16

Trafikredegorelse

(17)  Glej odločitev o sprožitvi postopka, odstavek 16 in razpredelnica 1.

17

(18)  Podjetje Arriva je prevzelo podjetji Unibus Rutetrafik a/s in Bus Danmark a/s, podjetje Connex pa podjetje Liniebus a/s.

18

(19)  Zakon št. 1046 z dne 23. decembra 1998.

19

(20)  Predlog zakona z dne 21. maja 1999 o povečanju kapitala v višini 300 milijonov DKK. Finančni odbor ga je odobril 27. maja 1999.

20

(21)  Poročilo 10/01 o podjetju Combus A/S 1995-2001. Na straneh 49–60 poročila so podrobno opisani postopek prodaje, ponudba podjetja Arriva in jamstva, zagotovljena v zvezi s tem.

21

(22)  Op. 1: Za leto 2002 je treba oblikovati dodatne rezervacije v višini 5 milijonov EUR.

22

Vir: Obvestilo o donosnosti izbranih pogodb za storitve avtobusnega prevoza v obdobju 1999–2001

Vir:

(23)  Te zahteve so predvidevale, da mora znašati lastniški kapital podjetja najmanj 10 % njegove bilančne vsote do leta 1998 in najmanj 20 % bilančne vsote od leta 1999. Konec leta 1998 je bilančna vsota podjetja znašala 1,24 milijarde DKK in po pričakovanjih naj bi se tisto leto (1999) povečala. Zaradi pričakovanega primanjkljaja 25 milijonov DKK leta 1999 bi se lastniški kapital zmanjšal na 20 milijonov DKK konec leta 1999. Če bi bila bilančna vsota konec leta 1999 določena, na primer v višini 1,3 milijarde DKK, bi zahteva po 20-odstotni trdnosti pomenila, da mora znašati lastniški kapital najmanj 260 milijonov DKK. Kapitalski vložek v višini 300 milijonov DKK bi pomenil, da je na voljo rezerva v višini 60 milijonov DKK, kar po mnenju svetovalca glede na neizogibno negotovost še zdaleč ni preveč.

23

(24)  Combus 28 %, Arriva 25 %, City-Trafik 7 % in Linjebus 10 %.

24

(25)  Glej tudi sodbo Combus, točka 87.

25

(26)  Ti stroški se razdelijo na naslednji način: stroški upravljanja presežnih delavcev 5,2 milijona DKK, stroški nepotrebnega sedeža 6,7 milijona DKK, drugi stroški presežkov 2 milijona DKK.

26

(27)  Glej vrstico 5, stolpec 3, in vrstico 6, stolpec 3 v tabeli 8 odločitve o sprožitvi postopka.

27

(28)  Glej uvodno izjavo 83.

28

(29)  Zadeva C-278/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točki 13 in 14 ter združeni zadevi T-126/96 in T-127/96, Breda Fucine Meridionali, Recueil 1998, str. II-3437, točka 79.

29

Španija proti Komisiji

(30)  Zadeva C-305/89, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1603, točka 20.

30

Italija proti Komisiji

(31)  Post Danmark je eno izmed podjetij z največ zaposlenimi na Danskem, s prometom 11 227 milijonov DKK (1 509 milijonov EUR) v letu 2004, dobičkom pred davki v višini 836 milijonov DKK (112 milijonov EUR) in dobičkom pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) v višini 1 115 milijonov DKK (244 milijonov EUR).

31

(32)  Pred 1. marcem 2004 se je podjetje Banedanmark imenovalo Banestyrelsen. Podjetje Banedanmark upravlja državno železniško infrastrukturo in opravlja naloge kot infrastrukturni upravitelj na nekaterih drugih delih železniškega omrežja.

32

(33)  Zakon 273 z dne 27. junija 2001.

33

(34)  Enota, ki se imenuje „Podjetje“ je danes samostojna organizacijska enota podjetja Banedanmark. Prodaja storitve železniškega inženiringa prek pogodb na ključ, glavnih pogodb, posebnih pogodb in podizvajalskih pogodb.

34

(35)  Sodba Combus, točka 109.

35

(36)  Zadeva T-11/95, BP Chemicals Ltd proti Komisiji, Recueil 1998, str. II- 3235, točka 171.

36

BP Chemicals Ltd proti Komisiji

(37)  „Beretning om Granskning af Combus A/S“, april 2001; „Advokatundersogelse om Statens Varetagelse af Ejerskabet til Combus A/S“, avgust 2001; „Beretning fra Rigsrevisionen“, april 2002.

37

(38)  Glej zadevo C-17/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2001, str. I-2481, točka 43.

38

Francija proti Komisiji

(39)  Stran 60.

39

(40)  Glej zgoraj navedeno zadevo C-17/99.

40

(41)  Zadeva T-11/95, navedena zgoraj, točka 171.

41

(42)  UL C 307, 13.11.1993, str. 3. Glej tudi prejšnje sporočilo Komisije državam članicam z dne 17. septembra 1984 o deležih javnih organov v kapitalu družbe, ki je bilo objavljeno v Biltenu septembra 1984.

42

(43)  Zadeva C-482/99, Francija proti Komisiji (Stardust), Recueil 2002, str. I-4397, točka 56. Glej tudi mnenje generalnega pravobranilca Geelhoeda v združenih zadevah C-328/99 in C-399/00, Italijanska
  republika in Sim 2 Multimedia SpA. proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-4035.

43

Francija proti Komisiji

Stardust

Italijanska

republika in Sim 2 Multimedia SpA. proti Komisiji

(44)  Združeni zadevi 296/82 in 318/82, Nizozemska in Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv proti Komisiji, Recueil 1985, str. 809, točka 17.

44

Nizozemska in Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv proti Komisiji

(45)  Zadeva C-305/89, Italija proti Komisiji („Alfa Romeo“), Recueil 1991, str. I-1603, točka 20.

45

Italija proti Komisiji

(46)  Odločba Komisije 2006/947/ES z dne 7. decembra 2005 o državni pomoči Belgije za ABX Logistics (UL L 383, 28.12.2006, str. 21).

46

(47)  Sodba Altmark, točka 95.

47

(48)  Sodba Combus, točka 98.

48

(49)  Sodba Combus, točka 99.

49

(50)  Sodba Altmark, točka 78.

50

(51)  Sodba Altmark, točka 79.

51

(52)  Glej med drugim zadevo C-513/99, Concordia Bus Finland Oy Ab proti Helsingin kaupunki in HKL-Bussiliikenne, točka 56.

52

Concordia Bus Finland Oy Ab proti Helsingin kaupunki in HKL-Bussiliikenne

(53)  UL C 368, 23.12.1994, str. 12.

53

(54)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

54

(55)  Glej zadevo C-17/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2001, str. I-2481, točka 46.

55

Francija proti Komisiji

(56)  Zadeva C-17/99, Italija proti Komisiji, Recueil 2001, str. I-02481, točka 41.

56

Italija proti Komisiji

(57)  Glej opombo 51.

57

(58)  Glej opombo 52.

58

(59)  Glej opombo 53.

59

(60)  Točki 31 in 32 smernic.

60

(61)  Sodba Combus, točki 114 in 115.

61

(62)  Glej tabelo 7 v prvotni odločbi; kot je pojasnjeno zgoraj, so te vrednosti izražene v neto sedanji vrednosti za leto 2001 in ne v realni vrednosti.

62

(63)  Podčrtavo je dodala Komisija.“

63

(64)  Sodba Combus, točka 78 in naslednje, predvsem točka 88.

64

(65)  Glej točko 110 odločitve o sprožitvi postopka.

65

(66)  UL L 296, 12.11.2005, str. 19.

66

(67)  Zadeva C-303/88, Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1433, točka 57 in zadeva C-277/00, Nemčija proti Komisiji, Recueil 2004, str. I-3925, točka 75.

67

Italija proti Komisiji

Nemčija proti Komisiji

(68)  Zadevi C-328/99 in C-399/00, navedeni zgoraj, točka 83.

68

(69)  Zadeva C-277/00, navedena zgoraj, točka 80.

69

(70)  Zadeva C-277/00, navedena zgoraj, točka 86.

70

(71)  Zadeva C-415/03, Komisija proti Grčiji („Olympic Airways“), ZOdl. 2005, str. I-3875 in združeni zadevi C-328/99 in C-399/00, navedeni zgoraj, točka 69.

71

Komisija proti Grčiji

(72)  Združeni zadevi C-328/99 in C-399/00, navedeni zgoraj, točka 69.

72

(73)  Odločba Komisije 2000/536/ES za dne 2. junija 1999 o državni pomoči v korist podjetja Seleco SpA (UL L 227, 7.9.2000, str. 24), uvodni izjavi 116 in 117. Glej, v tem smislu, glede nadzora, ki ga SPS izvaja nad uporabo teh meril s strani Komisije, zadeva T-318/00, Freistaat Thüringen proti Komisiji, ZOdl. 2005, str. II-4179.

73

Freistaat Thüringen proti Komisiji

(74)  Še ni objavljeno.

74

(75)  UL C 272, 15.11.2007, str. 4.

75

(76)  Odkar je začelo veljati obvestilo Komisije o vračilu iz leta 2007 (navedeno zgoraj), se takšen primer ne more več pojaviti. V tem obvestilu je navedeno, da „v primeru privatizacije podjetja, ki je prejelo državno pomoč, ki jo je Komisija razglasila za združljivo, lahko država članica v privatizacijski sporazum vnese klavzulo o odgovornosti, da s tem zaščiti kupca podjetja pred tveganjem, da bi sodišči Skupnosti zaobrnili začetno odločbo Komisije o odobritvi pomoči in nadomestili z odločbo Komisije o vračilu take pomoči s strani upravičenca. Taka klavzula lahko določa prilagoditev cene, ki jo je kupec plačal za privatizirano podjetje, da se primerno upošteva nova odgovornost glede vračila.“

76

(77)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

77

(78)  UL L 82, 25.3.2008, str. 1.

78

---