# Den Europæiske Unions L 329/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.329.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 329 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang15. december 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.329.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 329

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang15. december 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1200/2009 af 30. november 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 1201/2009 af 30. november 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 763/2008 om folke- og boligtællinger for så vidt angår variablernes tekniske specifikationer samt deres opdelinger (
  1
  ) | 29 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1200/2009 af 30. november 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 1201/2009 af 30. november 2009 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 763/2008 om folke- og boligtællinger for så vidt angår variablernes tekniske specifikationer samt deres opdelinger (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 15.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 329/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1200/2009

af 30. november 2009

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget for så vidt angår storkreaturkoefficienter og definitioner af kendetegn

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1166/2008 af 19. november 2008 om en række undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og en undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (1), særlig artikel 2, litra b), artikel 7, stk. 4, og artikel 11, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1166/2008 indeholder nye rammebestemmelser for udarbejdelse af sammenlignelige EF-statistikker over landbrugsbedrifternes struktur og for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1166/2008 indeholder nye rammebestemmelser for udarbejdelse af sammenlignelige EF-statistikker over landbrugsbedrifternes struktur og for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget.

| (2) | For at kunne foretage sammenlignelige aggregater af forskellige kategorier af dyr anvendes der storkreaturkoefficienter i stedet for det faktiske antal dyr. |
| --- | --- |

(2)

For at kunne foretage sammenlignelige aggregater af forskellige kategorier af dyr anvendes der storkreaturkoefficienter i stedet for det faktiske antal dyr.

| (3) | Storkreaturkoeffienter bør være baseret på en række fælles værdier for at sikre sammenlignelighed i hele Fællesskabet med hensyn til kravene til dækning og præcision. |
| --- | --- |

(3)

Storkreaturkoeffienter bør være baseret på en række fælles værdier for at sikre sammenlignelighed i hele Fællesskabet med hensyn til kravene til dækning og præcision.

| (4) | Det er i henhold til artikel 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte de storkreaturkoefficienter, der skal anvendes i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur og undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget. |
| --- | --- |

(4)

Det er i henhold til artikel 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte de storkreaturkoefficienter, der skal anvendes i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur og undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget.

| (5) | For at opnå så høj en grad af sammenlignelighed som muligt bør begreberne i listen over kendetegn forstås og anvendes ensformigt i hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(5)

For at opnå så høj en grad af sammenlignelighed som muligt bør begreberne i listen over kendetegn forstås og anvendes ensformigt i hele Fællesskabet.

| (6) | Det er i henhold til artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes for landbrugsbedrifternes struktur. |
| --- | --- |

(6)

Det er i henhold til artikel 7, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes for landbrugsbedrifternes struktur.

| (7) | Det er i henhold til artikel 11, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget. |
| --- | --- |

(7)

Det er i henhold til artikel 11, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1166/2008 nødvendigt at fastsætte definitionerne af de kendetegn, som skal anvendes for undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget.

| (8) | Kommissionens beslutning 2000/115/EF af 24. november 1999 om definitionerne af kendetegn, listen over landbrugsprodukter, undtagelserne fra definitionerne og om regioner og områder i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur (2) gennemfører Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (3). Denne beslutning bør erstattes med nærværende forordning. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens beslutning 2000/115/EF af 24. november 1999 om definitionerne af kendetegn, listen over landbrugsprodukter, undtagelserne fra definitionerne og om regioner og områder i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur (2) gennemfører Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 (3). Denne beslutning bør erstattes med nærværende forordning.

| (9) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (4) — |
| --- | --- |

(9)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (4) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De storkreaturkoefficienter, der skal anvendes med hensyn til kravene til dækning og præcision i forbindelse med Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur og undersøgelsen af produktionsmetoderne i landbruget, er fastsat i bilag I.

Artikel 2

De definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur, er fastsat i bilag II.

Artikel 3

De definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelse af produktionsmetoderne i landbruget, er fastsat i bilag III.

Artikel 4

Beslutning 2000/115/EF ophæves.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 2009.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 321 af 1.12.2008, s. 14.

1

(2)  EFT L 38 af 12.2.2000, s. 1.

2

(3)  EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1.

3

(4)  EFT L 179 af 7.8.1972, s. 1.

4

---

BILAG I

STORKREATURKOEFFICIENTER

| Hornkvæg | Under 1 år | 0,400 |
| --- | --- | --- |
| Mellem 1 og 2 år | 0,700 |
| Handyr, 2 år og derover | 1,000 |
| Kvier, 2 år og derover | 0,800 |
| Malkekøer | 1,000 |
| Andre køer, 2 år og derover | 0,800 |
| Får og geder | 0,100 |
| Dyr af hestefamilien | 0,800 |
| Svin | Grise, hvis levende vægt er under 20 kg | 0,027 |
| Avlssøer på 50 kg og derover | 0,500 |
| Andre svin | 0,300 |
| Fjerkræ | Slagtekyllinger | 0,007 |
| Æglæggende høner | 0,014 |
| Strudse | 0,350 |
| Fjerkræ i øvrigt | 0,030 |
| Hunkaniner til avl | 0,020 |

Hornkvæg

Under 1 år

0,400

Mellem 1 og 2 år

0,700

Handyr, 2 år og derover

1,000

Kvier, 2 år og derover

0,800

Malkekøer

1,000

Andre køer, 2 år og derover

0,800

Får og geder

0,100

Dyr af hestefamilien

0,800

Svin

Grise, hvis levende vægt er under 20 kg

0,027

Avlssøer på 50 kg og derover

0,500

Andre svin

0,300

Fjerkræ

Slagtekyllinger

0,007

Æglæggende høner

0,014

Strudse

0,350

Fjerkræ i øvrigt

0,030

Hunkaniner til avl

0,020

---

BILAG II

Definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur (1)

I.   GENERELLE KENDETEGN

| 1.01 | Bedriftens beliggenhed

  Landbrugsbedriftens beliggenhed er defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1166/2008. |
| --- | --- |
| 1.01.01 | | Breddekoordinaterne (inden for en gradbue på 5 minutter eller mindre) |
| 1.01.02 | | Længdekoordinaterne (inden for en gradbue på 5 minutter eller mindre) |
| 1.02 | Bedriftens retlige form

  Bedriftens retlige form afhænger af landbrugerens status. |
| 1.02.01 | | Hviler det juridiske og økonomiske ansvar for bedriften på: |
| 1.02.01.01 | | | en fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, når bedriften er selvstændig?

  En enkeltperson og fysisk person, som er indehaver af en bedrift, som ikke er knyttet til andre bedrifter eller andre indehavere enten ved fælles ledelse eller tilsvarende ordninger. |
| 1.02.01.01.01 | | | | I bekræftende fald, er denne person (landbrugeren) samtidig driftslederen? |
| 1.02.01.01.01.a | | | | | Hvis denne person ikke er driftslederen, er driftslederen da et medlem af landbrugerens familie? |
| 1.02.01.01.01.b | | | | | Hvis driftslederen er et medlem af landbrugerens familie, er driftslederen da landbrugerens ægtefælle? (2) |
| 1.02.01.02 | | | en eller flere fysiske personer, der er partnere, når bedriften er en sammenslutning af bedrifter?

  En partner/partnere i en sammenslutning af bedrifter er fysiske personer, der ejer, lejer eller på anden måde sammen leder en landbrugsbedrift eller sammen leder deres individuelle bedrifter, som om der var tale om én bedrift. Et sådant samarbejde skal enten foregå i henhold til loven eller en skriftlig aftale. |
| 1.02.01.03 | | | en juridisk person?

  En retlig enhed, der ikke er en fysisk person, men som har samme almindelige rettigheder og pligter som en fysisk person, f.eks. evne til at være eller gøre sig til part i en retssag (almindelig rets- og handleevne). |
| 1.03 | Driftsform (i forhold til landbrugeren) og driftssystem |
| 1.03.01 | | Udnyttet landbrugsareal:

  Ved »udnyttet landbrugsareal« forstås det samlede areal bestående af agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer og køkkenhaver, der anvendes af en landbrugsbedrift, uanset driftsform og uanset om det anvendes som en del af fællesjord.
  Ved »fællesjord« forstås det udnyttede landbrugsareal, som anvendes af en landbrugsbedrift uden at det tilhører denne direkte, f.eks. som er omfattet af fælles rettigheder. Medlemsstaterne vælger selv gennemførelsesmetoden med hensyn til fællesjord. |
| 1.03.01.01 | | | Selvejet jord

  Den del af det udnyttede landbrugsareal, som dyrkes på bedriften, og som ejes af landbrugeren, eller som dyrkes af denne i hans egenskab af brugshaver, arvefæster eller lignende. |
| 1.03.01.02 | | | Tilforpagtet jord

  Udnyttet landbrugsareal, der er tilforpagtet af bedriften mod et forud aftalt fast vederlag (i kontanter, naturalier eller andre ydelser), og hvor der findes en (mundtlig eller skriftlig) forpagtningsaftale. Et udnyttet landbrugsareal henregnes kun til én bedrift. Er et udnyttet landbrugsareal bortforpagtet til flere bedrifter i referenceåret, henregnes det normalt til den bedrift, det tilhører på undersøgelsens referencedag, eller den bedrift, der har benyttet det i den længste periode i referenceåret. |
| 1.03.01.03 | | | Delt tilforpagtning og andre driftsformer







  a) | Ved »landbrugsareal i delt tilforpagtning« forstås det udnyttede landbrugsareal (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i fællesskab af ejer og delforpagter i henhold til en skriftlig eller mundtlig forpagtningsaftale. Outputtet (enten økonomisk eller fysisk) af det dyrkede areal fordeles mellem de to parter på basis af en aftalt fordelingsnøgle. |

1.01

Bedriftens beliggenhed

Landbrugsbedriftens beliggenhed er defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1166/2008.

1.01.01

Breddekoordinaterne (inden for en gradbue på 5 minutter eller mindre)

1.01.02

Længdekoordinaterne (inden for en gradbue på 5 minutter eller mindre)

1.02

Bedriftens retlige form

Bedriftens retlige form afhænger af landbrugerens status.

1.02.01

Hviler det juridiske og økonomiske ansvar for bedriften på:

1.02.01.01

en fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, når bedriften er selvstændig?

En enkeltperson og fysisk person, som er indehaver af en bedrift, som ikke er knyttet til andre bedrifter eller andre indehavere enten ved fælles ledelse eller tilsvarende ordninger.

1.02.01.01.01

I bekræftende fald, er denne person (landbrugeren) samtidig driftslederen?

1.02.01.01.01.a

Hvis denne person ikke er driftslederen, er driftslederen da et medlem af landbrugerens familie?

1.02.01.01.01.b

Hvis driftslederen er et medlem af landbrugerens familie, er driftslederen da landbrugerens ægtefælle? (2)

1.02.01.02

en eller flere fysiske personer, der er partnere, når bedriften er en sammenslutning af bedrifter?

En partner/partnere i en sammenslutning af bedrifter er fysiske personer, der ejer, lejer eller på anden måde sammen leder en landbrugsbedrift eller sammen leder deres individuelle bedrifter, som om der var tale om én bedrift. Et sådant samarbejde skal enten foregå i henhold til loven eller en skriftlig aftale.

1.02.01.03

en juridisk person?

En retlig enhed, der ikke er en fysisk person, men som har samme almindelige rettigheder og pligter som en fysisk person, f.eks. evne til at være eller gøre sig til part i en retssag (almindelig rets- og handleevne).

1.03

Driftsform (i forhold til landbrugeren) og driftssystem

1.03.01

Udnyttet landbrugsareal:

Ved »udnyttet landbrugsareal« forstås det samlede areal bestående af agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer og køkkenhaver, der anvendes af en landbrugsbedrift, uanset driftsform og uanset om det anvendes som en del af fællesjord.

Ved »fællesjord« forstås det udnyttede landbrugsareal, som anvendes af en landbrugsbedrift uden at det tilhører denne direkte, f.eks. som er omfattet af fælles rettigheder. Medlemsstaterne vælger selv gennemførelsesmetoden med hensyn til fællesjord.

1.03.01.01

Selvejet jord

Den del af det udnyttede landbrugsareal, som dyrkes på bedriften, og som ejes af landbrugeren, eller som dyrkes af denne i hans egenskab af brugshaver, arvefæster eller lignende.

1.03.01.02

Tilforpagtet jord

Udnyttet landbrugsareal, der er tilforpagtet af bedriften mod et forud aftalt fast vederlag (i kontanter, naturalier eller andre ydelser), og hvor der findes en (mundtlig eller skriftlig) forpagtningsaftale. Et udnyttet landbrugsareal henregnes kun til én bedrift. Er et udnyttet landbrugsareal bortforpagtet til flere bedrifter i referenceåret, henregnes det normalt til den bedrift, det tilhører på undersøgelsens referencedag, eller den bedrift, der har benyttet det i den længste periode i referenceåret.

1.03.01.03

Delt tilforpagtning og andre driftsformer

a)

Ved »landbrugsareal i delt tilforpagtning« forstås det udnyttede landbrugsareal (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i fællesskab af ejer og delforpagter i henhold til en skriftlig eller mundtlig forpagtningsaftale. Outputtet (enten økonomisk eller fysisk) af det dyrkede areal fordeles mellem de to parter på basis af en aftalt fordelingsnøgle.

| b) | Ved »udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer« forstås det udnyttede landbrugsareal, der ikke er omfattet af ovenstående poster. |
| --- | --- |

b)

Ved »udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer« forstås det udnyttede landbrugsareal, der ikke er omfattet af ovenstående poster.

1.03.02

Økologisk landbrug

Driftsmetoder efter bestemte normer og regler som fastlagt i i) Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (3), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om økologisk produktion.

1.03.02.01

Samlet udnyttet landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Det Europæiske Fællesskabs regler

Den del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå produktionen fuldt ud er i overensstemmelse med principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om certificering af økologisk produktion.

1.03.02.02

Samlet udnyttet landbrugsareal på bedriften, som er under omlægning til økologiske produktionsmetoder, der skal certificeres efter medlemsstatens eller Det Europæiske Fællesskabs regler

Den del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, men hvor den overgangsperiode, der er nødvendig for, at produktionen kan anses for fuldt ud at opfylde principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om certificering af økologisk produktion, endnu ikke er tilendebragt.

1.03.02.03

Arealer på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres efter medlemsstatens eller Det Europæiske Fællesskabs regler, eller som er under omlægning med henblik på certificering

Det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, som certificeres, eller som er under omlægning med henblik på certificering efter bestemte normer og regler, som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om økologisk produktion, opdelt efter afgrødekategori.

Afgrøder er defineret i afsnit II. Jord.

1.03.02.03.01

Kornafgrøder til produktion af fuldmodent korn (inkl. såsæd)

1.03.02.03.02

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

1.03.02.03.03

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

1.03.02.03.04

Sukkerroer (ekskl. frø)

1.03.02.03.05

Olieholdige afgrøder

1.03.02.03.06

Friske grøntsager, meloner og jordbær

1.03.02.03.07

Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer

1.03.02.03.08

Plantager med frugter og bær

1.03.02.03.09

Citruslunde

1.03.02.03.10

Olivenlunde

1.03.02.03.11

Vinmarker

1.03.02.03.99

Andre afgrøder (fiberafgrøder osv.)

1.03.02.04

Økologiske produktionsmetoder, der anvendes til animalsk produktion og certificeres efter medlemsstatens eller Det Europæiske Fællesskabs regler

Det antal dyr, der er opdrættet på bedriften, hvor hele eller en del af den animalske produktion fuldt ud opfylder principperne for økologisk produktion på bedriftsniveau som fastsat i i) forordning (EF) nr. 834/2007, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale bestemmelser om certificering af økologisk produktion, opdelt efter dyrekategori.

Husdyr er defineret i afsnit III. Husdyr.

1.03.02.04.01

Hornkvæg

1.03.02.04.02

Svin

1.03.02.04.03

Får og geder

1.03.02.04.04

Fjerkræ

1.03.02.04.99

Andre dyr

1.03.03

Anvendelse af bedriftens produktion

1.03.03.01

Husstanden anvender mere end 50 % af værdien af bedriftens endelige produktion

Ved »husstand« forstås den familieenhed, som landbrugeren tilhører, og hvis medlemmer deler samme bolig, sammenlægger deres indkomst og formue, helt eller delvist, og forbruger visse former for varer og tjenester kollektivt, navnlig bolig og fødevarer.

Definitionen af »endelig produktion« i forbindelse med dette kendetegn er den samme som definitionen af »anvendelig produktion«, der anvendes i forbindelse med landbrugsregnskaber i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 138/2004 af 5. december 2003 om landbrugsregnskaber i Fællesskabet
   (4).

1.03.03.02

Det direkte salg til endelige forbrugere udgør mere end 50 % af bedriftens samlede salg
   (2)

Ved »direkte salg til den endelige forbruger« forstås bedriftens salg af landbrugsprodukter af egen produktion, behandlet eller ubehandlet, direkte til forbrugere til deres eget forbrug.

II.   JORD

Ved »bedriftens samlede landbrugsareal« forstås det udnyttede landbrugsareal (agerjord, varige græsarealer, flerårige kulturer afgrøder og køkkenhaver) og andre arealer (uudnyttet landbrugsareal, skovbevoksede arealer og andre arealer).

| 2.01 | Agerjord

  Jord, der bearbejdes regelmæssigt (pløjes eller bearbejdes på anden måde), og som normalt indgår i bedriftens omdrift.
  Omdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Normalt veksler afgrøderne hvert år, men de kan også være flerårige. For at sondre mellem agerjord og flerårige kulturer eller varige græs- og engarealer anvendes en tærskel på fem år. Det betragtes således ikke som agerjord, hvis samme afgrøde dyrkes i fem år eller derover, uden at den forudgående afgrøde i mellemtiden fjernes og en ny etableres. |
| --- | --- |
| 2.01.01 | | Kornafgrøder til produktion af fuldmodent korn (inkl. såsæd)

  Alle kornarealer, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi). |
| 2.01.01.01 | | | Blød hvede og spelt

  Triticum æstivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L og Triticum monococcum L. |
| 2.01.01.02 | | | Hård hvede

  Triticum durum Desf. |
| 2.01.01.03 | | | Rug

  Secale cereale L., inkl. blandinger af rug og andre kornarter, der sås om efteråret (blandsæd). |
| 2.01.01.04 | | | Byg

  Hordeum vulgare L. |
| 2.01.01.05 | | | Havre

  Avena sativa L., inkl. blandinger af havre og andre kornarter, der sås om foråret. |
| 2.01.01.06 | | | Kernemajs

  Majs (Zea mays L.) til høst af kerner. |
| 2.01.01.07 | | | Ris

  Oryza sativa L. |
| 2.01.01.99 | | | Andre kornafgrøder til produktion af fuldmodent korn

  Kornarter, som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed, og som ikke er registreret andetsteds. |
| 2.01.02 | | Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

  Afgrøder, der sås og høstes hovedsagelig på grund af deres proteinindhold.
  Alle arealer med tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi). |
| 2.01.02.01 | | | heraf ærter, hestebønner og sødlupin

  Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed. |
| 2.01.03 | | Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

  Solanum tuberosum L. |
| 2.01.04 | | Sukkerroer (ekskl. frø)

  Beta vulgaris L., bestemt til sukkerindustrien og til produktion af alkohol (herunder energiproduktion). |
| 2.01.05 | | Rodfrugtplanter til foder (ekskl. frø)

  Foderroer (Beta vulgaris L.) og planter af Brassicae-familien hovedsagelig bestemt til foder, uanset om det er roden eller stilken, og andre planter, der hovedsagelig dyrkes på grund af deres rødder med henblik på produktion af foder, ikke andetsteds nævnt. |
| 2.01.06 | | Industriplanter

  Planter, som normalt ikke sælges direkte til forbrug, da de skal bearbejdes industrielt forud for endelig brug.
  Alle høstede arealer af industriplanter, uanset anvendelse, registreres her (inkl. afgrøder, der anvendes til produktion af vedvarende energi). |
| 2.01.06.01 | | | Tobak

  Nicotiana tabacum L. |
| 2.01.06.02 | | | Humle

  Humulus lupulus L. |
| 2.01.06.03 | | | Bomuld

  Gossypium spp., til høst af fibre og olieholdige frø. |
| 2.01.06.04 | | | Raps og rybs

  Brassica napus L. (partim) og Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, som dyrkes til produktion af olie og høstes som tørre kerner. |
| 2.01.06.05 | | | Solsikke

  Helianthus annuus L., som høstes som tørre kerner. |
| 2.01.06.06 | | | Soja

  Glycine max L. Merril, som høstes som tørre kerner. |
| 2.01.06.07 | | | Hørfrø (oliehør)

  Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af olie og som høstes som tørre kerner. |
| 2.01.06.08 | | | Andre olieholdige afgrøder

  Andre afgrøder, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres olieindhold og høstes som tørre kerner, ikke andetsteds nævnt. |
| 2.01.06.09 | | | Hør

  Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af fibre. |
| 2.01.06.10 | | | Hamp

  Cannabis sativa L. |
| 2.01.06.11 | | | Andre fiberafgrøder

  Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres fiberindhold, ikke andetsteds nævnt. |
| 2.01.06.12 | | | Aroma-, læge- og krydderplanter

  Planter eller dele af planter til farmaceutiske formål, produktion af parfume eller til konsum.
  Der sondres mellem krydderplanter og grøntsager, idet de anvendes i små mængder og mere har til formål at give smag end indhold. |
| 2.01.06.99 | | | Industriafgrøder, ikke andetsteds nævnt

  Andre industriafgrøder, ikke andetsteds nævnt.
  Inkl. kulturer, der udelukkende anvendes til produktion af vedvarende energi. |
| 2.01.07 | | Friske grøntsager, meloner og jordbær, heraf: |
| 2.01.07.01 | | | Frilands eller under lav overdækning

  Friske grøntsager, meloner og jordbær — frilands eller under lav overdækning. |
| 2.01.07.01.01 | | | | Dyrket som markafgrøder

  Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift med andre landbrugsafgrøder. |
| 2.01.07.01.02 | | | | Dyrket som gartneriafgrøder

  Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift med andre gartneriafgrøder. |
| 2.01.07.02 | | | Under glas eller under anden høj overdækning

  Kulturer, som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic. |
| 2.01.08 | | Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler) |
| 2.01.08.01 | | | Frilands eller under lav overdækning

  Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), frilands eller under lav overdækning |
| 2.01.08.02 | | | Under glas eller under anden høj overdækning

  Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic. |
| 2.01.09 | | Grønthøstede planter

  Alle »grønne« agerjordskulturer bestemt hovedsagelig til foder, der dyrkes i omdrift med andre afgrøder, og som findes på det samme areal i mindre end fem år (etårige eller flerårige foderafgrøder).
  Inkl. grønne afgrøder, der anvendes til produktion af vedvarende energi.
  Afgrøder, der ikke anvendes på bedriften, men som sælges enten til direkte brug på andre bedrifter eller til industrien, medregnes. |
| 2.01.09.01 | | | Græs i omdrift

  Græsplanter til græsning, hø eller ensilage som en del af normal omdrift. Arealerne skal i mindst et høstår eller mindre end fem år være tilsået med græs eller blandede græssorter. Før jorden tilsås igen, pløjes den eller bearbejdes på anden måde eller planterne ødelægges, f.eks. ved hjælp af herbicider (ukrudtsbekæmpelsesmidler).
  Blandinger af hovedsagelig græs og andre foderafgrøder (som regel bælgplanter), der bruges til græsning, grønthøstes eller høstes som tørret hø, medtages her. |
| 2.01.09.02 | | | Andre grønthøstede planter

  Andre årlige eller flerårige (mindre end 5 år) foderkulturer. |
| 2.01.09.02.01 | | | | Fodermajs

  Alle former for fodermajs (Zea mays L.), som høstes hovedsagelig til ensilage, men ikke for at få kernen (hele kolber, dele af eller hele planten).
  Herunder hører fodermajs, der direkte (uden ensilering) anvendes som foder til dyrene og hele kolber (kerne + skaft + dækblade), der høstes til foder eller ensilage samt til produktion af vedvarende energi. |
| 2.01.09.02.02 | | | | Bælgplanter

  Bælgplanter dyrket og grønthøstet som hele planter hovedsagelig til foder.
  Blandinger af især bælgfoderplanter (normalt > 80 %) og græsplanter, grønthøstet eller høstes som tørret hø, medtages her. |
| 2.01.09.02.99 | | | | Andre grønthøstede planter ikke andetsteds nævnt

  Andre agerjordskulturer hovedsagelig beregnet til foder, som grønthøstes, ikke andetsteds nævnt. |
| 2.01.10 | | Frø og stiklinger på agerjord

  Arealer, hvorpå der dyrkes planter, hvis frø og stiklinger er bestemt til salg, ekskl. korn, ris, bælgsæd, kartofler og olieholdige planter. |
| 2.01.11 | | Andre markafgrøder

  Kulturer på agerjord, ikke andetsteds nævnt. |
| 2.01.12 | | Brakjord

  Al agerjord, som indgår i omdrift, som bearbejdes eller ikke bearbejdes, men hvorpå der ikke høstes i løbet af driftsåret.
  Det væsentligste kendetegn ved brakjord er, at jorden normalt hviler i et driftsår for at blive forbedret.
  Brakjord kan forekomme i følgende former:






  1) | arealer uden nogen form for vegetation |

2.01

Agerjord

Jord, der bearbejdes regelmæssigt (pløjes eller bearbejdes på anden måde), og som normalt indgår i bedriftens omdrift.

Omdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Normalt veksler afgrøderne hvert år, men de kan også være flerårige. For at sondre mellem agerjord og flerårige kulturer eller varige græs- og engarealer anvendes en tærskel på fem år. Det betragtes således ikke som agerjord, hvis samme afgrøde dyrkes i fem år eller derover, uden at den forudgående afgrøde i mellemtiden fjernes og en ny etableres.

2.01.01

Kornafgrøder til produktion af fuldmodent korn (inkl. såsæd)

Alle kornarealer, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

2.01.01.01

Blød hvede og spelt

Triticum æstivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L og Triticum monococcum L.

2.01.01.02

Hård hvede

Triticum durum Desf.

2.01.01.03

Rug

Secale cereale L., inkl. blandinger af rug og andre kornarter, der sås om efteråret (blandsæd).

2.01.01.04

Byg

Hordeum vulgare L.

2.01.01.05

Havre

Avena sativa L., inkl. blandinger af havre og andre kornarter, der sås om foråret.

2.01.01.06

Kernemajs

Majs (Zea mays L.) til høst af kerner.

2.01.01.07

Ris

Oryza sativa L.

2.01.01.99

Andre kornafgrøder til produktion af fuldmodent korn

Kornarter, som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed, og som ikke er registreret andetsteds.

2.01.02

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

Afgrøder, der sås og høstes hovedsagelig på grund af deres proteinindhold.

Alle arealer med tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder, der høstes til modenhed, uanset anvendelse, registreres her (inkl. korn, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

2.01.02.01

heraf ærter, hestebønner og sødlupin

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed.

2.01.03

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

Solanum tuberosum L.

2.01.04

Sukkerroer (ekskl. frø)

Beta vulgaris L., bestemt til sukkerindustrien og til produktion af alkohol (herunder energiproduktion).

2.01.05

Rodfrugtplanter til foder (ekskl. frø)

Foderroer (Beta vulgaris L.) og planter af Brassicae-familien hovedsagelig bestemt til foder, uanset om det er roden eller stilken, og andre planter, der hovedsagelig dyrkes på grund af deres rødder med henblik på produktion af foder, ikke andetsteds nævnt.

2.01.06

Industriplanter

Planter, som normalt ikke sælges direkte til forbrug, da de skal bearbejdes industrielt forud for endelig brug.

Alle høstede arealer af industriplanter, uanset anvendelse, registreres her (inkl. afgrøder, der anvendes til produktion af vedvarende energi).

2.01.06.01

Tobak

Nicotiana tabacum L.

2.01.06.02

Humle

Humulus lupulus L.

2.01.06.03

Bomuld

Gossypium spp., til høst af fibre og olieholdige frø.

2.01.06.04

Raps og rybs

Brassica napus L. (partim) og Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, som dyrkes til produktion af olie og høstes som tørre kerner.

2.01.06.05

Solsikke

Helianthus annuus L., som høstes som tørre kerner.

2.01.06.06

Soja

Glycine max L. Merril, som høstes som tørre kerner.

2.01.06.07

Hørfrø (oliehør)

Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af olie og som høstes som tørre kerner.

2.01.06.08

Andre olieholdige afgrøder

Andre afgrøder, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres olieindhold og høstes som tørre kerner, ikke andetsteds nævnt.

2.01.06.09

Hør

Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til produktion af fibre.

2.01.06.10

Hamp

Cannabis sativa L.

2.01.06.11

Andre fiberafgrøder

Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres fiberindhold, ikke andetsteds nævnt.

2.01.06.12

Aroma-, læge- og krydderplanter

Planter eller dele af planter til farmaceutiske formål, produktion af parfume eller til konsum.

Der sondres mellem krydderplanter og grøntsager, idet de anvendes i små mængder og mere har til formål at give smag end indhold.

2.01.06.99

Industriafgrøder, ikke andetsteds nævnt

Andre industriafgrøder, ikke andetsteds nævnt.

Inkl. kulturer, der udelukkende anvendes til produktion af vedvarende energi.

2.01.07

Friske grøntsager, meloner og jordbær, heraf:

2.01.07.01

Frilands eller under lav overdækning

Friske grøntsager, meloner og jordbær — frilands eller under lav overdækning.

2.01.07.01.01

Dyrket som markafgrøder

Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift med andre landbrugsafgrøder.

2.01.07.01.02

Dyrket som gartneriafgrøder

Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i omdrift med andre gartneriafgrøder.

2.01.07.02

Under glas eller under anden høj overdækning

Kulturer, som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.

2.01.08

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler)

2.01.08.01

Frilands eller under lav overdækning

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), frilands eller under lav overdækning

2.01.08.02

Under glas eller under anden høj overdækning

Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler), som i hele eller størstedelen af deres vækstperiode dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.

2.01.09

Grønthøstede planter

Alle »grønne« agerjordskulturer bestemt hovedsagelig til foder, der dyrkes i omdrift med andre afgrøder, og som findes på det samme areal i mindre end fem år (etårige eller flerårige foderafgrøder).

Inkl. grønne afgrøder, der anvendes til produktion af vedvarende energi.

Afgrøder, der ikke anvendes på bedriften, men som sælges enten til direkte brug på andre bedrifter eller til industrien, medregnes.

2.01.09.01

Græs i omdrift

Græsplanter til græsning, hø eller ensilage som en del af normal omdrift. Arealerne skal i mindst et høstår eller mindre end fem år være tilsået med græs eller blandede græssorter. Før jorden tilsås igen, pløjes den eller bearbejdes på anden måde eller planterne ødelægges, f.eks. ved hjælp af herbicider (ukrudtsbekæmpelsesmidler).

Blandinger af hovedsagelig græs og andre foderafgrøder (som regel bælgplanter), der bruges til græsning, grønthøstes eller høstes som tørret hø, medtages her.

2.01.09.02

Andre grønthøstede planter

Andre årlige eller flerårige (mindre end 5 år) foderkulturer.

2.01.09.02.01

Fodermajs

Alle former for fodermajs (Zea mays L.), som høstes hovedsagelig til ensilage, men ikke for at få kernen (hele kolber, dele af eller hele planten).

Herunder hører fodermajs, der direkte (uden ensilering) anvendes som foder til dyrene og hele kolber (kerne + skaft + dækblade), der høstes til foder eller ensilage samt til produktion af vedvarende energi.

2.01.09.02.02

Bælgplanter

Bælgplanter dyrket og grønthøstet som hele planter hovedsagelig til foder.

Blandinger af især bælgfoderplanter (normalt > 80 %) og græsplanter, grønthøstet eller høstes som tørret hø, medtages her.

2.01.09.02.99

Andre grønthøstede planter ikke andetsteds nævnt

Andre agerjordskulturer hovedsagelig beregnet til foder, som grønthøstes, ikke andetsteds nævnt.

2.01.10

Frø og stiklinger på agerjord

Arealer, hvorpå der dyrkes planter, hvis frø og stiklinger er bestemt til salg, ekskl. korn, ris, bælgsæd, kartofler og olieholdige planter.

2.01.11

Andre markafgrøder

Kulturer på agerjord, ikke andetsteds nævnt.

2.01.12

Brakjord

Al agerjord, som indgår i omdrift, som bearbejdes eller ikke bearbejdes, men hvorpå der ikke høstes i løbet af driftsåret.

Det væsentligste kendetegn ved brakjord er, at jorden normalt hviler i et driftsår for at blive forbedret.

Brakjord kan forekomme i følgende former:

1)

arealer uden nogen form for vegetation

| 2) | arealer med tilfældig vegetation; denne vegetation kan i visse tilfælde anvendes som foder eller til nedpløjning |
| --- | --- |

2)

arealer med tilfældig vegetation; denne vegetation kan i visse tilfælde anvendes som foder eller til nedpløjning

| 3) | arealer, som udelukkende anvendes til grøngødning. |
| --- | --- |

3)

arealer, som udelukkende anvendes til grøngødning.

Al agerjord, der bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand som fastsat i artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003, eller eventuelle senere retsforskrifter (5), uanset om de er omfattet af omdriften, medtages her.

2.01.12.01

Brakjord uden braklægningstilskud

Brakjord, for hvilken der ikke modtages finansiel støtte eller tilskud.

2.01.12.02

Brakjord med braklægningstilskud, uden økonomisk udbytte

Brakjord, for hvilken bedriften er berettiget til finansiel støtte.

2.02

Køkkenhaver

Arealer, der tjener til dyrkning af landbrugsprodukter bestemt til forbrug af landbrugeren og dennes husholdning, og der som regel er adskilt fra det øvrige landbrugsareal og fremtræder som køkkenhaver.

Kun lejlighedsvis sælges overskydende produktion fra dette areal uden for bedriften. Alle arealer, på hvilke der dyrkes produkter, der regelmæssigt sælges på markedet, hører under andre punkter, selv om en del af produkterne forbruges af landbrugeren og dennes husholdning.

2.03

Varige græsarealer

Arealer, hvorpå der vedvarende (mindst fem år) dyrkes grønne foderafgrøder, hvad enten der er tale om dyrkede (tilsåede) eller naturlige (selvsåede) arealer, og som holdes uden for bedriftens omdrift.

Disse arealer kan anvendes til græsning eller til ensilage eller hø eller til produktion af vedvarende energi.

2.03.01

Græs- og engarealer, ekskl. marginale græsarealer

Varige græsarealer på jord af god eller mellemgod kvalitet. Disse arealer kan normalt anvendes til intensiv græsning.

2.03.02

Marginale græsarealer

Varige græsarealer med ringe udbytte, som regel på jord af ringe kvalitet, f.eks. i kuperet terræn og i højereliggende områder, og som normalt ikke er gødet, opdyrket, tilsået eller drænet.

Disse arealer kan normalt kun anvendes til ekstensiv græsning og slås normalt ikke eller slås på en ekstensiv måde, og kan ikke anvendes til en større dyrebestand.

2.03.03

Varige græsarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som er tilskudsberettigede

Varige græs- og engarealer, der ikke længere anvendes til produktionsformål, og som i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003, eller eventuelle senere retsforskrifter, bevares i god landbrugs- og miljømæssig stand og er berettigede til finansiel støtte.

2.04

Flerårige kulturer

Kulturer uden for omdrift (ekskl. varige græs- og engarealer), som dyrkes på arealerne over en længere periode og giver udbytte i flere år.

2.04.01

Plantager med frugter og bær

Arealer med træer, buske og andre flerårige bærplanter end jordbær til produktion af frugt. Hertil regnes plantager såvel med lille som med stor afstand mellem træerne, hvor der kan være tale om at dyrke andre kulturer i forbindelse med frugtdyrkningen.

2.04.01.01

Frugter, heraf:

2.04.01.01.01

Frugter, der vokser i tempereret klima

Plantager med frugttræer, som traditionelt vokser i tempereret klima til produktion af frugt.

2.04.01.01.02

Frugter, der vokser i subtropisk klima

Plantager med frugttræer, som traditionelt vokser i subtropisk klima til produktion af frugt.

2.04.01.02

Bær

Plantager med bærbuske, som traditionelt vokser i tempereret og subtropisk klima til produktion af bær.

2.04.01.03

Nødder

Plantager med nøddetræer, som traditionelt vokser i tempereret og subtropisk klima.

2.04.02

Citruslunde

Plantager med Citrus spp.

2.04.03

Olivenlunde

Plantager med Olea europea L.

2.04.03.01

Hvor der normalt produceres spiseoliven

Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af spiseoliven.

2.04.03.02

Hvor der normalt produceres oliven til produktion af olivenolie

Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af olivenolie.

2.04.04

Vinmarker, hvorpå der normalt produceres:

Plantager med Vitis vinifera L.

2.04.04.01

Kvalitetsvin

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB), der opfylder kravene i i) Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 (6), eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler.

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af vine med beskyttet geografisk betegnelse (BGB), der opfylder kravene i i) forordning (EF) nr. 479/2008, eller eventuelle senere retsforskrifter, og ii) de tilsvarende nationale regler.

2.04.04.02

Anden vin

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af andre vine end BOB- (beskyttet oprindelsesbetegnelse) og BGB-vine (beskyttet geografisk betegnelse).

2.04.04.03

Spisedruer

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af friske druer.

2.04.04.04

Druer til tørring

Druesorter, der normalt dyrkes til produktion af druer til tørring.

2.04.05

Planteskoler

Arealer med unge træagtige planter på friland, der er beregnet til udplantning:

| a) | vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer |
| --- | --- |

a)

vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer

| b) | planteskoler for frugter og bær |
| --- | --- |

b)

planteskoler for frugter og bær

| c) | planteskoler for prydplanter |
| --- | --- |

c)

planteskoler for prydplanter

| d) | skovplanteskoler (ekskl. planteskoler, der drives i skov til dækning af bedriftens eget forbrug) |
| --- | --- |

d)

skovplanteskoler (ekskl. planteskoler, der drives i skov til dækning af bedriftens eget forbrug)

| e) | træer og buske til tilplantning af haver, parker, vejkanter og skråninger (f.eks. planter til hække, rosenbuske og andre prydbuske, prydnåletræer) samt podestammer og unge planter heraf. |
| --- | --- |

e)

træer og buske til tilplantning af haver, parker, vejkanter og skråninger (f.eks. planter til hække, rosenbuske og andre prydbuske, prydnåletræer) samt podestammer og unge planter heraf.

2.04.06

Andre flerårige kulturer

Flerårige frilandskulturer, som ikke medtages under ovenstående betegnelse, især kurve- og flettemateriale, der som regel høstes hvert år.

2.04.06.01

heraf juletræer
   (2)

Træer, der plantes til kommercielle formål, f.eks. juletræer på det udnyttede landbrugsareal.

2.04.07

Flerårige kulturer under glas

2.05

Andre arealer

Til »andre arealer« henregnes uudnyttet landbrugsareal (landbrugsarealer, der af økonomiske, sociale eller andre årsager ikke længere dyrkes, og som ikke indgår i omdriften), skovbevoksede arealer og andre bebyggede arealer, gårdspladser, veje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.

2.05.01

Uudnyttet landbrugsareal

Arealer, som tidligere har været udnyttet som landbrugsarealer, men som i undersøgelsens referenceår af økonomiske, sociale eller andre grunde ikke længere indgår i omdriften, dvs. at en landbrugsmæssig udnyttelse ikke er tilsigtet.

Disse arealer vil normalt igen kunne udnyttes med de midler, en landbrugsbedrift normalt råder over.

2.05.02

Skovbevoksede arealer

Arealer, der er dækket med skovtræer eller buske, inkl. poppelplantager i eller uden for skov, skovplanteskoler i skov til dækning af bedriftens egne behov samt skovfaciliteter (skovveje, lagerpladser til gavntræ osv.).

2.05.02.01

heraf lavskov med kort omdriftstid

Skovbevoksede arealer til dyrkning af træer med en omdriftstid på 20 år eller mindre.

Omdriftstiden er den tid, der går mellem træernes såning/plantning og høsten af det endelige produkt, idet normale foranstaltninger som f.eks. tynding ikke anses for høst.

2.05.03

Andre arealer (bebyggede arealer, gårdspladser, markveje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.)

De dele af landbrugsbedriftens samlede areal, som hverken hører under det udnyttede landbrugsareal, det uudnyttede landbrugsareal eller det skovbevoksede areal.

2.06

Svampe, arealer med kunstvanding, energiafgrøder og genetisk modificerede afgrøder

2.06.01

Svampe

Svampe, der dyrkes i bygninger, der er opført eller indrettet specielt med henblik på dyrkning af svampe, samt i grotter, kældre m.v.

2.06.02

Arealer med kunstvanding

2.06.02.01

Arealer, som kan kunstvandes, i alt

Samlet udnyttet landbrugsareal i alt, som i løbet af referenceåret vil kunne kunstvandes ved hjælp af vandingsanlæg og med den vandmængde, som bedriften normalt har til rådighed.

2.06.02.02

Arealer med kulturer, som er blevet kunstvandet mindst én gang i de seneste 12 måneder, i alt

Arealer med kulturer, som i løbet af de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang.

2.06.03

Energiafgrøder (til produktion af biobrændstoffer eller anden vedvarende energi)

Arealer til produktion af energiafgrøder, der er omfattet af følgende støtteordninger i henhold til forordning (EF) nr. 1782/2003:

| — | den særlige støtte til energiafgrøder (artikel 88) |
| --- | --- |

—

den særlige støtte til energiafgrøder (artikel 88)

| — | betaling knyttet til en udtagningsrettighed, når produktionen finder sted på et braklagt areal (artikel 55 eller 56). |
| --- | --- |

—

betaling knyttet til en udtagningsrettighed, når produktionen finder sted på et braklagt areal (artikel 55 eller 56).

Omfatter ikke andre arealer til produktion af energiafgrøder (herunder som er berettiget til betaling knyttet til »normal« berettigelse under enkeltbetalingsordningen eller den forenklede arealbetalingsordning).

2.06.03.01

heraf på braklagt areal

Areal til produktion af energiafgrøder, der er omfattet af betalingen knyttet til en udtagningsrettighed, når produktionen finder sted på et braklagt areal (artikel 55 eller 56 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003).

2.06.04

Genetisk modificerede afgrøder

Ved »genetisk modificerede afgrøder« forstås enhver organisme som defineret i artikel 2 i Rådets direktiv 2001/18/EF (7) eller eventuelle senere retsforskrifter.

III.   HUSDYR

Antal produktionsdyr, som på undersøgelsens referencedag er i bedriftens direkte besiddelse eller under dens administration.

Dyrene er ikke nødvendigvis landbrugerens ejendom. Dyrene kan befinde sig på bedriften (på udnyttede landbrugsarealer eller i stalde, som benyttes af bedriften) eller uden for bedriften (fælles arealer, vandrende i flokke osv.).

| 3.01 | Dyr af hestefamilien

  Husdyr tilhørende hestefamilien i slægten Equus (heste, æsler osv.). |
| --- | --- |
| 3.02 | Hornkvæg

  Husdyr af arten Bos taurus og Bubalus bubalis, herunder hybrider som Beefalo. |
| 3.02.01 | | Hornkvæg, under 1 år, tyre-, stude- og kviekalve |
| 3.02.02 | | Tyre og stude, 1 år, men under 2 år |
| 3.02.03 | | Kvier, 1 år, men under 2 år |
| 3.02.04 | | Tyre og stude, 2 år og derover |
| 3.02.05 | | Kvier, 2 år og derover

  Kvier på 2 år og derover, som endnu ikke har kælvet. |
| 3.02.06 | | Malkekøer

  Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere mælk til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter. |
| 3.02.99 | | Andre køer

  Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og hvis mælk ikke er bestemt til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter. |
| 3.03 | Får og geder |
| 3.03.1 | | Får (alle aldre)

  Husdyr af arten Ovis. |
| 3.03.01.01 | | | Hunfår til avl

  Moderfår og bedækkede lam. |
| 3.03.01.99 | | | Andre får

  Alle får, som ikke er avlshunner. |
| 3.03.02 | | Geder (alle aldre)

  Husdyr af underarten Capra aegagrus hircus. |
| 3.03.02.01 | | | Hungeder til avl

  Hungeder, som har læmmet, og bedækkede geder. |
| 3.03.02.99 | | | Andre geder

  Alle geder, som ikke er avlshunner. |
| 3.04 | Svin

  Husdyr af arten Sus scrofa domesticus. |
| 3.04.01 | | Grise, hvis levende vægt er under 20 kg

  Grise, hvis levende vægt er under 20 kg |
| 3.04.02 | | Avlssøer på 50 kg og derover

  Søer på 50 kg og derover bestemt til avlsformål, uanset om de har faret eller ej |
| 3.04.99 | | Andre svin

  Svin, ikke andetsteds nævnt. |
| 3.05 | Fjerkræ |
| 3.05.01 | | Slagtekyllinger

  Husdyr af arten Gallus domesticus, som holdes med henblik på produktion af kød. |
| 3.05.02 | | Æglæggende høner

  Husdyr af arten Gallus domesticus, som har opnået en alder, hvor de lægger æg, og som holdes med henblik på produktion af æg. |
| 3.05.03 | | Fjerkræ i øvrigt

  Fjerkræ, ikke nævnt under slagtekyllinger og æglæggende høner. |
| 3.05.03.01 | | | Kalkuner
   (2)

  Husdyr af arten Meleagris. |
| 3.05.03.02 | | | Ænder
   (2)

  Husdyr af arterne Anas og Cairina moschata. |
| 3.05.03.03 | | | Gæs
   (2)

  Husdyr af arten Anser anser dom. |
| 3.05.03.04 | | | Strudse
   (2)

  Strudse (Struthio camelus). |
| 3.05.03.99 | | | Andet fjerkræ, ikke andetsteds nævnt
   (2) |
| 3.06 | Hunkaniner til avl

  Hunkaniner (af arten Oryctolagus) til produktion af kaniner til opfedning. De skal have haft unger. |
| 3.07 | Bier

  Antal bistader med bier (Apis mellifera) til produktion af honning. |
| 3.99 | Husdyr, ikke andetsteds nævnt

  Enhver animalsk produktion, ikke andetsteds nævnt i dette afsnit. |

3.01

Dyr af hestefamilien

Husdyr tilhørende hestefamilien i slægten Equus (heste, æsler osv.).

3.02

Hornkvæg

Husdyr af arten Bos taurus og Bubalus bubalis, herunder hybrider som Beefalo.

3.02.01

Hornkvæg, under 1 år, tyre-, stude- og kviekalve

3.02.02

Tyre og stude, 1 år, men under 2 år

3.02.03

Kvier, 1 år, men under 2 år

3.02.04

Tyre og stude, 2 år og derover

3.02.05

Kvier, 2 år og derover

Kvier på 2 år og derover, som endnu ikke har kælvet.

3.02.06

Malkekøer

Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere mælk til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

3.02.99

Andre køer

Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og hvis mælk ikke er bestemt til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

3.03

Får og geder

3.03.1

Får (alle aldre)

Husdyr af arten Ovis.

3.03.01.01

Hunfår til avl

Moderfår og bedækkede lam.

3.03.01.99

Andre får

Alle får, som ikke er avlshunner.

3.03.02

Geder (alle aldre)

Husdyr af underarten Capra aegagrus hircus.

3.03.02.01

Hungeder til avl

Hungeder, som har læmmet, og bedækkede geder.

3.03.02.99

Andre geder

Alle geder, som ikke er avlshunner.

3.04

Svin

Husdyr af arten Sus scrofa domesticus.

3.04.01

Grise, hvis levende vægt er under 20 kg

Grise, hvis levende vægt er under 20 kg

3.04.02

Avlssøer på 50 kg og derover

Søer på 50 kg og derover bestemt til avlsformål, uanset om de har faret eller ej

3.04.99

Andre svin

Svin, ikke andetsteds nævnt.

3.05

Fjerkræ

3.05.01

Slagtekyllinger

Husdyr af arten Gallus domesticus, som holdes med henblik på produktion af kød.

3.05.02

Æglæggende høner

Husdyr af arten Gallus domesticus, som har opnået en alder, hvor de lægger æg, og som holdes med henblik på produktion af æg.

3.05.03

Fjerkræ i øvrigt

Fjerkræ, ikke nævnt under slagtekyllinger og æglæggende høner.

3.05.03.01

Kalkuner
   (2)

Husdyr af arten Meleagris.

3.05.03.02

Ænder
   (2)

Husdyr af arterne Anas og Cairina moschata.

3.05.03.03

Gæs
   (2)

Husdyr af arten Anser anser dom.

3.05.03.04

Strudse
   (2)

Strudse (Struthio camelus).

3.05.03.99

Andet fjerkræ, ikke andetsteds nævnt
   (2)

3.06

Hunkaniner til avl

Hunkaniner (af arten Oryctolagus) til produktion af kaniner til opfedning. De skal have haft unger.

3.07

Bier

Antal bistader med bier (Apis mellifera) til produktion af honning.

3.99

Husdyr, ikke andetsteds nævnt

Enhver animalsk produktion, ikke andetsteds nævnt i dette afsnit.

IV.   MASKINER OG ANLÆG

| 4.01 | IV. i) Maskiner
   (2)

  De motorkøretøjer og maskiner, der er anvendt af bedriften inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag. |
| --- | --- |
| 4.01.01 | | Tilhørende bedriften

  Motorkøretøjer og maskiner, som udelukkende tilhører bedriften på undersøgelsens referencedag. |
| 4.01.01.a | | | Firehjulede traktorer, traktorer med larvefødder og andre redskabsbærende køretøjer

  Alle traktorer med mindst to aksler, og alle andre motorkøretøjer, der anvendes som landbrugstraktorer. |
| 4.01.01.b | | | Havebrugstraktorer, motorharver, motorfræsere og motorslåmaskiner

  Motorkøretøjer med en aksel eller uden aksel, der anvendes i landbruget, ved havedyrkning og ved dyrkning af vin. |
| 4.01.01.c | | | Mejetærskere

  Maskiner til høstning og tærskning af korn, proteinafgrøder og oliefrø, græsfrø osv., uanset om de er selvkørende eller trækkes af traktorer. |
| 4.01.01.d | | | Andre fuldautomatiske høstmaskiner

  Maskiner (ekskl. mejetærskere), som anvendes til høst af sukkerroer, kartofler eller foderafgrøder, uanset om de er selvkørende eller trækkes af traktorer. |
| 4.01.02 | | Maskiner, der anvendes af flere bedrifter

  De motorkøretøjer og maskiner, som bedriften inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har anvendt, men som tilhører:






  — | en anden landbrugsbedrift (f.eks. som anvendes henhold til en aftale om gensidig hjælp eller inden for rammerne af en maskinring) |

4.01

IV. i) Maskiner
   (2)

De motorkøretøjer og maskiner, der er anvendt af bedriften inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag.

4.01.01

Tilhørende bedriften

Motorkøretøjer og maskiner, som udelukkende tilhører bedriften på undersøgelsens referencedag.

4.01.01.a

Firehjulede traktorer, traktorer med larvefødder og andre redskabsbærende køretøjer

Alle traktorer med mindst to aksler, og alle andre motorkøretøjer, der anvendes som landbrugstraktorer.

4.01.01.b

Havebrugstraktorer, motorharver, motorfræsere og motorslåmaskiner

Motorkøretøjer med en aksel eller uden aksel, der anvendes i landbruget, ved havedyrkning og ved dyrkning af vin.

4.01.01.c

Mejetærskere

Maskiner til høstning og tærskning af korn, proteinafgrøder og oliefrø, græsfrø osv., uanset om de er selvkørende eller trækkes af traktorer.

4.01.01.d

Andre fuldautomatiske høstmaskiner

Maskiner (ekskl. mejetærskere), som anvendes til høst af sukkerroer, kartofler eller foderafgrøder, uanset om de er selvkørende eller trækkes af traktorer.

4.01.02

Maskiner, der anvendes af flere bedrifter

De motorkøretøjer og maskiner, som bedriften inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har anvendt, men som tilhører:

—

en anden landbrugsbedrift (f.eks. som anvendes henhold til en aftale om gensidig hjælp eller inden for rammerne af en maskinring)

| — | et andelsselskab |
| --- | --- |

—

et andelsselskab

| — | to eller flere landbrugsbedrifter i fællesskab |
| --- | --- |

—

to eller flere landbrugsbedrifter i fællesskab

| — | et maskinfællesskab |
| --- | --- |

—

et maskinfællesskab

| — | en maskinstation. |
| --- | --- |

—

en maskinstation.

4.01.02.a

Firehjulede traktorer, traktorer med larvefødder og andre redskabsbærende køretøjer

4.01.02.b

Havebrugstraktorer, motorharver, motorfræsere og motorslåmaskiner

4.01.02.c

Mejetærskere

4.01.02.d

Andre fuldautomatiske høstmaskiner

4.02

IV. ii) Anlæg

4.02.01

Anlæg, der anvendes til produktion af vedvarende energi, opdelt efter energikilde

Anlæg, som landbrugsbedriften inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har anvendt til produktion af vedvarende energi bestemt til markedet (tilsluttet forsyningsnettet) eller til bedriftens egen landbrugsproduktion (ikke tilsluttet forsyningsnettet).

Udstyr på arealer tilhørende bedriften er ikke omfattet, hvis landbrugeren ikke deltager i produktionen af energi, enten gennem investering eller aktiv deltagelse (dvs. kun modtager leje for arealet).

4.02.01.01

Vindenergi

Udstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende vindenergi.

Ved »vindenergi« forstås vindens kinetiske energi, der udnyttes til elproduktion i vindturbiner.

Omfatter også den direkte mekaniske energi fra vind.

4.02.01.02

Biomasse

Udstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende biomasse-energi.

Ved »biomasse« forstås det solide, flydende, gasformige organiske, ikke-fossile materiale af biologisk oprindelse, der anvendes til produktion af varme, elektricitet eller transportbrændstoffer.

4.02.01.02.01

heraf biometan

Udstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af biogas fra biomasse.

Ved »biogas« forstås en gas, der hovedsagelig består af metan og kuldioxid, og som fremkommer ved anaerob nedbrydning af biomasse.

4.02.01.03

Solenergi

Udstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende solenergi.

Ved »solstråling« forstås den stråling, der udnyttes til varmtvands- og elproduktion.

4.02.01.04

Vandkraft

Udstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende energi fra vandkraft.

Ved »vandkraft« forstås vands potentielle og kinetiske energi, der omdannes til elektricitet i vandkraftværker.

Omfatter også den direkte mekaniske energi fra vand.

4.02.01.99

Andre vedvarende energikilder

Ethvert udstyr, der anvendes af landbrugsbedriften til produktion af vedvarende energi, ikke andetsteds nævnt i dette afsnit.

V.   ARBEJDSKRAFT

| 5.01 | V. i) Arbejdstid anvendt på bedriften |
| --- | --- |
| | | Landbrugsarbejdskraft

  Landbrugsarbejdskraften omfatter alle personer over den skolepligtige alder, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde på bedriften.
  Medmindre der i den nationale lovgivning er fastsat en specifik minimumsalder for den obligatoriske fuldtids- eller deltidsuddannelse, er 15 år den konventionelle alder, hvor skolepligten ophører.
  Eneindehavere, som ikke udfører landbrugsarbejde på bedriften, registreres i undersøgelsen, men medregnes ikke i den samlede landbrugsarbejdskraft.
  Personer, som har nået pensionsalderen, men som fortsat arbejder på bedriften, medregnes som landbrugsarbejdskraft.
  Ekskl. personer, som arbejder på bedriften, men som er ansat af tredjemand eller som led i aftaler om gensidig hjælp (f.eks. arbejdskraft fra maskinstationer eller andelsselskaber). |
| | | Landbrugsarbejde

  Ved »landbrugsarbejde« forstås enhver type arbejde på bedriften, der bidrager til i) aktiviteterne som defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 1166/2008, ii) vedligeholdelsen af produktionsmidlerne, eller iii) de aktiviteter, der er direkte afledt af disse produktionsaktiviteter. |
| | | Tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften

  Ved »tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften« forstås den arbejdstid, som faktisk er anvendt til landbrugsarbejde på bedriften, ekskl. arbejde i landbrugerens eller driftslederens husholdning. |
| | | Årsarbejdsenheder (ÅAE)

  Beskæftigelsesfrekvensen i fuldtidspersoner, dvs. det samlede antal arbejdstimer divideret med det gennemsnitlige antal timer om året, der arbejdes i fuldtidsjobs i landet.
  Ved »fuldtidsarbejde« forstås det mindstetimeantal, der er fastsat i de nationale overenskomster. Hvis timetallet ikke er fastsat i disse aftaler, regnes der med 1 800 timer om året (225 arbejdsdage à 8 timer). |
| 5.01.01 | | Landbruger

  Landbrugeren er den fysiske person, gruppe af fysiske personer eller juridiske person, for hvis regning og i hvis navn bedriften drives, og som har det retlige og økonomiske ansvar for bedriften, dvs. som har den økonomiske risiko for bedriften.
  Landbrugeren kan være ejer, forpagter, arvefæster, brugshaver eller kurator. |
| 5.01.01.01 | | | Køn |
| 5.01.01.02 | | | Alder |
| 5.01.01.03 | | | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| 5.01.02 | | Driftsleder

  Den fysiske person, der har ansvaret for den daglige finansielle og produktionsmæssige ledelse af den pågældende bedrift. |
| 5.01.02.01 | | | Køn |
| 5.01.02.02 | | | Alder |
| 5.01.02.03 | | | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| 5.01.02.04 | | | Driftslederens uddannelse |
| 5.01.02.04.a | | | | Driftslederens landbrugsuddannelse


  Kun praktisk landbrugserfaring

  Erfaring erhvervet ved praktisk arbejde på en landbrugsbedrift.

  Elementær landbrugsuddannelse

  Enhver form for afsluttet uddannelse på en landbrugsskole for grundlæggende landbrugsuddannelse og/eller et uddannelsescenter begrænset til bestemte fag (herunder havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin, landbrugsteknologi og hermed beslægtede fag). Som elementær uddannelse betragtes også en afsluttet læretid inden for landbruget.

  Fuldstændig landbrugsuddannelse

  Enhver form for uddannelse af en varighed på mindst 2 års fuldtidsuddannelse efter skolepligtens ophør på landbrugsskole, højere læreanstalt eller universitet inden for fagene landbrug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin, landbrugsteknologi eller hermed beslægtede fag. |
| 5.01.02.04.b | | | | Driftslederen har gennemgået en erhvervsuddannelse i de seneste 12 måneder
   (8)

  Ved »erhvervsuddannelse« forstås en uddannelsesforanstaltning eller -aktivitet, der ydes af en lærer eller en uddannelsesinstitution, hvis primære målsætning er erhvervelsen af nye kompetencer vedrørende landbrugsaktiviteter eller aktiviteter, der er direkte forbundet med bedriften eller udviklingen af nye eller forbedringen af eksisterende aktiviteter. |
| 5.01.03 | | Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer

  Medlemmer af enelandbrugerens familie, inkl. ægtefællen, som udfører landbrugsarbejde på bedriften, men som ikke nødvendigvis bor på bedriften.
  I almindelighed er landbrugerens familiemedlemmer ægtefællen, slægtninge i op- og nedstigende linje (herunder ved ægteskab og adoption) og landbrugerens eller dennes ægtefælles brødre og søstre.
  To personer, der bor sammen som partnere, uden at være gift, betragtes ligeledes som ægtefæller. |
| 5.01.03.01 | | | Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: mænd







  — | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |

5.01

V. i) Arbejdstid anvendt på bedriften

Landbrugsarbejdskraft

Landbrugsarbejdskraften omfatter alle personer over den skolepligtige alder, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde på bedriften.

Medmindre der i den nationale lovgivning er fastsat en specifik minimumsalder for den obligatoriske fuldtids- eller deltidsuddannelse, er 15 år den konventionelle alder, hvor skolepligten ophører.

Eneindehavere, som ikke udfører landbrugsarbejde på bedriften, registreres i undersøgelsen, men medregnes ikke i den samlede landbrugsarbejdskraft.

Personer, som har nået pensionsalderen, men som fortsat arbejder på bedriften, medregnes som landbrugsarbejdskraft.

Ekskl. personer, som arbejder på bedriften, men som er ansat af tredjemand eller som led i aftaler om gensidig hjælp (f.eks. arbejdskraft fra maskinstationer eller andelsselskaber).

Landbrugsarbejde

Ved »landbrugsarbejde« forstås enhver type arbejde på bedriften, der bidrager til i) aktiviteterne som defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 1166/2008, ii) vedligeholdelsen af produktionsmidlerne, eller iii) de aktiviteter, der er direkte afledt af disse produktionsaktiviteter.

Tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften

Ved »tid, der medgår til landbrugsarbejde på bedriften« forstås den arbejdstid, som faktisk er anvendt til landbrugsarbejde på bedriften, ekskl. arbejde i landbrugerens eller driftslederens husholdning.

Årsarbejdsenheder (ÅAE)

Beskæftigelsesfrekvensen i fuldtidspersoner, dvs. det samlede antal arbejdstimer divideret med det gennemsnitlige antal timer om året, der arbejdes i fuldtidsjobs i landet.

Ved »fuldtidsarbejde« forstås det mindstetimeantal, der er fastsat i de nationale overenskomster. Hvis timetallet ikke er fastsat i disse aftaler, regnes der med 1 800 timer om året (225 arbejdsdage à 8 timer).

5.01.01

Landbruger

Landbrugeren er den fysiske person, gruppe af fysiske personer eller juridiske person, for hvis regning og i hvis navn bedriften drives, og som har det retlige og økonomiske ansvar for bedriften, dvs. som har den økonomiske risiko for bedriften.

Landbrugeren kan være ejer, forpagter, arvefæster, brugshaver eller kurator.

5.01.01.01

Køn

5.01.01.02

Alder

5.01.01.03

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

5.01.02

Driftsleder

Den fysiske person, der har ansvaret for den daglige finansielle og produktionsmæssige ledelse af den pågældende bedrift.

5.01.02.01

Køn

5.01.02.02

Alder

5.01.02.03

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

5.01.02.04

Driftslederens uddannelse

5.01.02.04.a

Driftslederens landbrugsuddannelse

Kun praktisk landbrugserfaring

Erfaring erhvervet ved praktisk arbejde på en landbrugsbedrift.

Elementær landbrugsuddannelse

Enhver form for afsluttet uddannelse på en landbrugsskole for grundlæggende landbrugsuddannelse og/eller et uddannelsescenter begrænset til bestemte fag (herunder havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin, landbrugsteknologi og hermed beslægtede fag). Som elementær uddannelse betragtes også en afsluttet læretid inden for landbruget.

Fuldstændig landbrugsuddannelse

Enhver form for uddannelse af en varighed på mindst 2 års fuldtidsuddannelse efter skolepligtens ophør på landbrugsskole, højere læreanstalt eller universitet inden for fagene landbrug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin, landbrugsteknologi eller hermed beslægtede fag.

5.01.02.04.b

Driftslederen har gennemgået en erhvervsuddannelse i de seneste 12 måneder
   (8)

Ved »erhvervsuddannelse« forstås en uddannelsesforanstaltning eller -aktivitet, der ydes af en lærer eller en uddannelsesinstitution, hvis primære målsætning er erhvervelsen af nye kompetencer vedrørende landbrugsaktiviteter eller aktiviteter, der er direkte forbundet med bedriften eller udviklingen af nye eller forbedringen af eksisterende aktiviteter.

5.01.03

Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer

Medlemmer af enelandbrugerens familie, inkl. ægtefællen, som udfører landbrugsarbejde på bedriften, men som ikke nødvendigvis bor på bedriften.

I almindelighed er landbrugerens familiemedlemmer ægtefællen, slægtninge i op- og nedstigende linje (herunder ved ægteskab og adoption) og landbrugerens eller dennes ægtefælles brødre og søstre.

To personer, der bor sammen som partnere, uden at være gift, betragtes ligeledes som ægtefæller.

5.01.03.01

Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: mænd

—

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

5.01.03.02

Enelandbrugerens medhjælpende familiemedlemmer: kvinder

| — | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- |

—

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

5.01.04

Fast fremmed arbejdskraft

Alle andre personer end landbrugeren og dennes familiemedlemmer, der udfører landbrugsarbejde og modtager en form for vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier) fra landbrugsbedriften.

Ved »fast fremmed arbejdskraft« forstås personer, som i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag har udført landbrugsarbejde hver uge på bedriften, uanset længden af den ugentlige arbejdstid.

Herunder hører også de personer, som har arbejdet fast i en del af den pågældende periode, men som af en af nedenstående grunde ikke har været i stand til at arbejde i hele perioden:

| 1) | særlige produktionsforhold på bedriften (f.eks. bedrifter, som ensidigt er lagt an på dyrkning af oliven, vin, frugt, grøntsager som markafgrøder eller har specialiseret sig i opfedning af kvæg på græs, og som derfor kun har brug for arbejdskraften i nogle få måneder om året) |
| --- | --- |

1)

særlige produktionsforhold på bedriften (f.eks. bedrifter, som ensidigt er lagt an på dyrkning af oliven, vin, frugt, grøntsager som markafgrøder eller har specialiseret sig i opfedning af kvæg på græs, og som derfor kun har brug for arbejdskraften i nogle få måneder om året)

| 2) | fravær på grund af ferie, militærtjeneste, sygdom, ulykkestilfælde eller død |
| --- | --- |

2)

fravær på grund af ferie, militærtjeneste, sygdom, ulykkestilfælde eller død

| 3) | tiltrædelse eller fratrædelse fra bedriften (omfatter også arbejdstagere, der har afsluttet deres arbejdsforhold på en landbrugsbedrift for at optage et nyt på en anden bedrift i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag) |
| --- | --- |

3)

tiltrædelse eller fratrædelse fra bedriften (omfatter også arbejdstagere, der har afsluttet deres arbejdsforhold på en landbrugsbedrift for at optage et nyt på en anden bedrift i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag)

| 4) | komplet arbejdsstandsning på bedriften på grund af force majeure (oversvømmelse, brand osv.). |
| --- | --- |

4)

komplet arbejdsstandsning på bedriften på grund af force majeure (oversvømmelse, brand osv.).

5.01.04.01

Fast fremmed arbejdskraft: mænd

| — | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- |

—

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

5.01.04.02

Fast fremmed arbejdskraft: kvinder

| — | Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde) |
| --- | --- |

—

Arbejdstid anvendt på bedriften (ekskl. husligt arbejde)

5.01.05

Midlertidig fremmed arbejdskraft: mænd/kvinder

Ved »midlertidig arbejdskraft« forstås personer, som inden for de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag ikke har arbejdet hver uge på landbrugsbedriften af andre årsager end dem, der er nævnt under »fast fremmed arbejdskraft«.

Ved »arbejdsdage udført af midlertidig fremmed arbejdskraft« forstås dage af en sådan længde, at den ansatte modtager en form for vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier) for en hel dags arbejde, i løbet af hvilken der udføres det arbejde, som normalt udføres af en fuldtidsbeskæftiget landbrugsmedarbejder. Ferieperioder og sygdomsperioder regnes ikke som arbejdsdage.

Ved en »hel arbejdsdag« forstås en fuldtidsbeskæftiget fast ansats normale arbejdsdag.

5.01.06

Samlet antal arbejdsdage omregnet til hele arbejdsdage (landbrugsarbejde), der ikke er anført under førnævnte kategorier, og som inden for de sidste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag er præsteret af personer, der ikke beskæftiges direkte af bedriften (f.eks. ved underleverandørarbejde)

Enhver form for landbrugsarbejde udført på bedriften for bedriften af personer, som ikke er direkte ansat af den pågældende bedrift, men som arbejder for egen regning, eller som er ansat af tredjemand, f.eks. underleverandørarbejde eller andelsselskaber.

Det udførte antal arbejdstimer skal omregnes til hele arbejdsdage eller -uger.

5.02

V. ii) Anden erhvervsmæssig beskæftigelse (ikke-landbrugsmæssigt arbejde på bedriften og arbejde uden for bedriften)

Ved »anden erhvervsmæssig beskæftigelse« forstås enhver beskæftigelse, udført mod vederlag (løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier), ekskl. beskæftigelse i forbindelse med landbrugsarbejde som defineret under afsnit V. i).

Landbrugsarbejde, der udføres af arbejdskraften fra en landbrugsbedrift for en anden landbrugsbedrift, medregnes.

Oplysningerne indsamles kun på de bedrifter, hvor landbrugeren er en fysisk person (dvs. hvor landbrugeren også er driftslederen). Juridiske personer medregnes ikke.

Ikke-separabel ikke-landbrugsmæssig erhvervsmæssig bibeskæftigelse på bedriften medtages ikke, da det medregnes under landbrugsarbejde.

Hovedbeskæftigelse

Aktiviteter, hvortil der medgår mere tid end til landbrugsarbejdet på bedriften.

Bibeskæftigelse

Aktiviteter, hvortil der medgår mindre tid end til landbrugsarbejdet på bedriften.

5.02.01

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af landbrugeren, som samtidig er driftslederen:

5.02.01.01

Som hovedbeskæftigelse

5.02.01.02

Som bibeskæftigelse

Hvis udøvelse af anden erhvervsmæssig beskæftigelse

5.02.01.03

Virksomhed i direkte tilknytning til bedriften

5.02.01.04

Virksomhed uden direkte tilknytning til bedriften

5.02.02

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af enelandbrugerens ægtefælle:

5.02.02.01

Som hovedbeskæftigelse

5.02.02.02

Som bibeskæftigelse

Hvis udøvelse af anden erhvervsmæssig beskæftigelse

5.02.02.03

Virksomhed i direkte tilknytning til bedriften

5.02.02.04

Virksomhed uden direkte tilknytning til bedriften

5.02.03

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse udøvet af andre medlemmer af enelandbrugerens familie:

5.02.03.01

Som hovedbeskæftigelse

5.02.03.02

Som bibeskæftigelse

Hvis udøvelse af anden erhvervsmæssig beskæftigelse

5.02.03.03

Virksomhed i direkte tilknytning til bedriften

5.02.03.04

Virksomhed uden direkte tilknytning til bedriften

5.02.04

Fremmed arbejdskraft, der regelmæssigt beskæftiges og udøver anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften

5.02.04.01

Som hovedbeskæftigelse

5.02.04.02

Som bibeskæftigelse

VI.   ANDEN ERHVERVSMÆSSIG BESKÆFTIGELSE PÅ BEDRIFTEN (MED DIREKTE TILKNYTNING TIL BEDRIFTEN)

| 6.01 | VI. i) Liste over andre former for erhvervsmæssig beskæftigelse

  Anden erhvervsmæssig beskæftigelse på bedriften omfatter alle andre beskæftigelser end landbrugsarbejde med direkte tilknytning til bedriften og med økonomiske følger for bedriften.
  Ved »aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften« forstås aktiviteter, hvor enten bedriftens ressourcer (areal, bygninger, maskiner osv.) eller bedriftens produkter anvendes. Anvendes kun bedriftens arbejdskraft (familie og ikke-familie) og ikke andre af bedriftens ressourcer, anses arbejdskraften for at arbejde for to forskellige bedrifter, og disse aktiviteter anses ikke for at have direkte tilknytning til bedriften.
  Ikke-landbrugsarbejde og landbrugsarbejde for andre bedrifter medregnes.
  Ved »erhvervsmæssige aktiviteter« forstås i denne forbindelse aktivt arbejde, og finansielle investeringsaktiviteter medregnes således ikke. Udlejning af landbrugsjord til diverse aktiviteter uden at være yderligere involveret i disse aktiviteter medregnes ligeledes ikke. |
| --- | --- |
| 6.01.01 | | Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter

  Alle aktiviteter i forbindelse med turisme, indkvartering, fremvisning af bedriften for turister eller andre grupper, sports- og fritidsaktiviteter osv., hvor enten bedriftens areal, bygninger eller andre ressourcer anvendes. |
| 6.01.02 | | Håndværk

  Håndværksprodukter, der enten fremstilles på bedriften af landbrugeren eller familiemedlemmer eller af fremmed arbejdskraft, forudsat at de pågældende også udfører landbrugsarbejde, uanset hvordan produkterne sælges. |
| 6.01.03 | | Forarbejdning af landbrugsprodukter

  Al forarbejdning af et primært landbrugsprodukt til et forarbejdet sekundært produkt på bedriften, uanset om råmaterialet er produceret på bedriften eller købt uden for bedriften. Herunder hører bl.a. forarbejdning af kød, produktion af ost.
  Al forarbejdning af landbrugsprodukter henhører under dette punkt, uanset om det betragtes som en del af landbrugsaktiviteten. Produktion af vin eller olivenolie medregnes derfor ikke, medmindre den indkøbte del af vinen eller olivenolien er betydelig. |
| 6.01.04 | | Produktion af vedvarende energi

  Produktion af vedvarende energi til markedsformål, herunder biogas, biobrændstoffer eller elektricitet med vindmøller eller andet udstyr eller landbrugsråvarer.
  Ekskl. vedvarende energi, der kun produceres til bedriftens eget brug. |
| 6.01.05 | | Træforarbejdning (f.eks. savning)

  Forarbejdning af råtræ på bedriften til markedsformål (savning af gavntræ osv.). |
| 6.01.06 | | Akvakultur

  Produktion af fisk, krebs osv. på bedriften. Ekskl. aktiviteter, som kun omfatter fiskeri. |
| 6.01.07 | | Underleverandørarbejde (hvor bedriftens produktionsmidler anvendes)

  Underleverandørarbejde, hvor bedriftens materiel normalt anvendes, inden for eller uden for landbrugssektoren, f.eks. snerydning, transportvirksomhed, landskabspleje, tjenesteydelser på landbrugs- og miljøområdet osv. |
| 6.01.07.01 | | | Landbrugsarbejde (for andre bedrifter) |
| 6.01.07.02 | | | Ikke-landbrugsarbejde |
| 6.01.08 | | Skovbrug

  Skovbrugsarbejde ved hjælp af bedriftens arbejdskraft, maskiner og udstyr, der som regel anvendes til landbrugsformål. |
| 6.01.99 | | Andet

  Andre erhvervsmæssige aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften, ikke andetsteds nævnt. |
| 6.02 | VI. ii) Betydningen af anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften |
| 6.02.01 | | Procentdel af bedriftens endelige produktion

  Andel af omsætningen fra anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften i forhold til bedriftens samlede omsætning (inkl. direkte betalinger). |

6.01

VI. i) Liste over andre former for erhvervsmæssig beskæftigelse

Anden erhvervsmæssig beskæftigelse på bedriften omfatter alle andre beskæftigelser end landbrugsarbejde med direkte tilknytning til bedriften og med økonomiske følger for bedriften.

Ved »aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften« forstås aktiviteter, hvor enten bedriftens ressourcer (areal, bygninger, maskiner osv.) eller bedriftens produkter anvendes. Anvendes kun bedriftens arbejdskraft (familie og ikke-familie) og ikke andre af bedriftens ressourcer, anses arbejdskraften for at arbejde for to forskellige bedrifter, og disse aktiviteter anses ikke for at have direkte tilknytning til bedriften.

Ikke-landbrugsarbejde og landbrugsarbejde for andre bedrifter medregnes.

Ved »erhvervsmæssige aktiviteter« forstås i denne forbindelse aktivt arbejde, og finansielle investeringsaktiviteter medregnes således ikke. Udlejning af landbrugsjord til diverse aktiviteter uden at være yderligere involveret i disse aktiviteter medregnes ligeledes ikke.

6.01.01

Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter

Alle aktiviteter i forbindelse med turisme, indkvartering, fremvisning af bedriften for turister eller andre grupper, sports- og fritidsaktiviteter osv., hvor enten bedriftens areal, bygninger eller andre ressourcer anvendes.

6.01.02

Håndværk

Håndværksprodukter, der enten fremstilles på bedriften af landbrugeren eller familiemedlemmer eller af fremmed arbejdskraft, forudsat at de pågældende også udfører landbrugsarbejde, uanset hvordan produkterne sælges.

6.01.03

Forarbejdning af landbrugsprodukter

Al forarbejdning af et primært landbrugsprodukt til et forarbejdet sekundært produkt på bedriften, uanset om råmaterialet er produceret på bedriften eller købt uden for bedriften. Herunder hører bl.a. forarbejdning af kød, produktion af ost.

Al forarbejdning af landbrugsprodukter henhører under dette punkt, uanset om det betragtes som en del af landbrugsaktiviteten. Produktion af vin eller olivenolie medregnes derfor ikke, medmindre den indkøbte del af vinen eller olivenolien er betydelig.

6.01.04

Produktion af vedvarende energi

Produktion af vedvarende energi til markedsformål, herunder biogas, biobrændstoffer eller elektricitet med vindmøller eller andet udstyr eller landbrugsråvarer.

Ekskl. vedvarende energi, der kun produceres til bedriftens eget brug.

6.01.05

Træforarbejdning (f.eks. savning)

Forarbejdning af råtræ på bedriften til markedsformål (savning af gavntræ osv.).

6.01.06

Akvakultur

Produktion af fisk, krebs osv. på bedriften. Ekskl. aktiviteter, som kun omfatter fiskeri.

6.01.07

Underleverandørarbejde (hvor bedriftens produktionsmidler anvendes)

Underleverandørarbejde, hvor bedriftens materiel normalt anvendes, inden for eller uden for landbrugssektoren, f.eks. snerydning, transportvirksomhed, landskabspleje, tjenesteydelser på landbrugs- og miljøområdet osv.

6.01.07.01

Landbrugsarbejde (for andre bedrifter)

6.01.07.02

Ikke-landbrugsarbejde

6.01.08

Skovbrug

Skovbrugsarbejde ved hjælp af bedriftens arbejdskraft, maskiner og udstyr, der som regel anvendes til landbrugsformål.

6.01.99

Andet

Andre erhvervsmæssige aktiviteter med direkte tilknytning til bedriften, ikke andetsteds nævnt.

6.02

VI. ii) Betydningen af anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften

6.02.01

Procentdel af bedriftens endelige produktion

Andel af omsætningen fra anden erhvervsmæssig beskæftigelse med direkte tilknytning til bedriften i forhold til bedriftens samlede omsætning (inkl. direkte betalinger).

Formula

VII.   STØTTE TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER

| 7.01 | Bedriften har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste tre år

  Der indsamles oplysninger om, hvorvidt en bedrift har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år i henhold til visse bestemte normer og regler som fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (9) eller eventuelle senere retsforskrifter. |
| --- | --- |
| 7.01.01 | | Anvendelse af rådgivningstjenester

  Artikel 24 i forordning (EF) nr. 1698/2005: anvendelse af rådgivningstjenester. |
| 7.01.02 | | Modernisering af landbrugsbedrifter

  Artikel 26 i forordning (EF) nr. 1698/2005: modernisering af landbrugsbedrifter. |
| 7.01.03 | | Forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter

  Artikel 28 i forordning (EF) nr. 1698/2005: forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter. |
| 7.01.04 | | Opfyldelse af regler baseret på fællesskabslovgivningen

  Artikel 31 i forordning (EF) nr. 1698/2005: opfyldelse af regler baseret på EF-lovgivningen. |
| 7.01.05 | | Landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet

  Artikel 32 i forordning (EF) nr. 1698/2005: landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet. |
| 7.01.06 | | Natura 2000-betalinger til landbrugsarealer

  Artikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005: Natura 2000-betalinger. |
| 7.01.07 | | Betalinger i tilknytning til vandrammedirektivet

  Artikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger knyttet til direktiv 2000/60/EF (10). |
| 7.01.08 | | Betalinger for miljøvenligt landbrug

  Artikel 39 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger for miljøvenligt landbrug. |
| 7.01.08.01 | | | herunder i forbindelse med økologisk landbrug

  Artikel 39 i forordning (EF) nr. 1698/2005: Betalinger for miljøvenligt landbrug, og når bedriften driver landbrug i henhold til visse bestemte normer og regler som fastlagt i forordning (EF) nr. 834/2007. |
| 7.01.09 | | Betalinger for dyrevelfærd

  Artikel 40 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger for dyrevelfærd. |
| 7.01.10 | | Diversificering til ikke-landbrugsaktiviteter

  Artikel 53 i forordning (EF) nr. 1698/2005: diversificering til ikke-landbrugsaktiviteter. |
| 7.01.11 | | Fremme af turismen

  Artikel 55 i forordning (EF) nr. 1698/2005: fremme af turismen. |

7.01

Bedriften har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste tre år

Der indsamles oplysninger om, hvorvidt en bedrift har nydt godt af en af følgende foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne i de seneste 3 år i henhold til visse bestemte normer og regler som fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (9) eller eventuelle senere retsforskrifter.

7.01.01

Anvendelse af rådgivningstjenester

Artikel 24 i forordning (EF) nr. 1698/2005: anvendelse af rådgivningstjenester.

7.01.02

Modernisering af landbrugsbedrifter

Artikel 26 i forordning (EF) nr. 1698/2005: modernisering af landbrugsbedrifter.

7.01.03

Forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter

Artikel 28 i forordning (EF) nr. 1698/2005: forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter.

7.01.04

Opfyldelse af regler baseret på fællesskabslovgivningen

Artikel 31 i forordning (EF) nr. 1698/2005: opfyldelse af regler baseret på EF-lovgivningen.

7.01.05

Landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet

Artikel 32 i forordning (EF) nr. 1698/2005: landbrugeres deltagelse i ordninger for fødevarekvalitet.

7.01.06

Natura 2000-betalinger til landbrugsarealer

Artikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005: Natura 2000-betalinger.

7.01.07

Betalinger i tilknytning til vandrammedirektivet

Artikel 38 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger knyttet til direktiv 2000/60/EF (10).

7.01.08

Betalinger for miljøvenligt landbrug

Artikel 39 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger for miljøvenligt landbrug.

7.01.08.01

herunder i forbindelse med økologisk landbrug

Artikel 39 i forordning (EF) nr. 1698/2005: Betalinger for miljøvenligt landbrug, og når bedriften driver landbrug i henhold til visse bestemte normer og regler som fastlagt i forordning (EF) nr. 834/2007.

7.01.09

Betalinger for dyrevelfærd

Artikel 40 i forordning (EF) nr. 1698/2005: betalinger for dyrevelfærd.

7.01.10

Diversificering til ikke-landbrugsaktiviteter

Artikel 53 i forordning (EF) nr. 1698/2005: diversificering til ikke-landbrugsaktiviteter.

7.01.11

Fremme af turismen

Artikel 55 i forordning (EF) nr. 1698/2005: fremme af turismen.

---

(1)  De grundlæggende definitioner af landbrugsbedrift og storkreatur er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1166/2008.

(2)  Skal ikke forelægges i 2010.

(3)  EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1.

(4)  EUT L 33 af 5.2.2004, s. 1.

(5)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1.

(6)  EUT L 148 af 6.6.2008, s. 1.

(7)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1.

(8)  Skal ikke forelægges i 2013.

(9)  EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1.

(10)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

---

BILAG III

Definitioner af kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med Fællesskabets undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur

I.   JORDBEARBEJDNINGSMETODER

| 1.01 | Konventionel jordbearbejdning (plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov)

  Agerjord, der dyrkes med konventionel jordbearbejdning, hvilket indebærer, at jorden vendes, normalt med plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov som primær bearbejdning, efterfulgt af en sekundær bearbejdning med en tallerkenharve. |
| --- | --- |
| 1.02 | Reduceret jordbearbejdning

  Agerjord, der dyrkes med reduceret jordbearbejdning, som er en bearbejdningspraksis eller et bearbejdningssystem, der efterlader planterester (mindst 30 %) på jordoverfladen for at begrænse erosionen og holde på fugten, og som normalt består i ikke at vende jorden. |
| 1.03 | Ingen jordbearbejdning (direkte såning)

  Agerjord, hvor der ikke sker jordbearbejdning mellem høst og såning. |

1.01

Konventionel jordbearbejdning (plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov)

Agerjord, der dyrkes med konventionel jordbearbejdning, hvilket indebærer, at jorden vendes, normalt med plov med skær og muldfjæl eller tallerkenplov som primær bearbejdning, efterfulgt af en sekundær bearbejdning med en tallerkenharve.

1.02

Reduceret jordbearbejdning

Agerjord, der dyrkes med reduceret jordbearbejdning, som er en bearbejdningspraksis eller et bearbejdningssystem, der efterlader planterester (mindst 30 %) på jordoverfladen for at begrænse erosionen og holde på fugten, og som normalt består i ikke at vende jorden.

1.03

Ingen jordbearbejdning (direkte såning)

Agerjord, hvor der ikke sker jordbearbejdning mellem høst og såning.

II.   JORDBUNDSBEVARING

| 2.01 | Jorddække om vinteren

  Den måde, agerjord dækkes med planter eller rester eller ligger gold om vinteren. |
| --- | --- |
| 2.01.01 | | Almindelig vinterafgrøde

  Agerjord, hvorpå der op efteråret sås kulturer, der vokser om vinteren (normalt vinterafgrøder, f.eks. vinterhvede), og som normalt høstes eller anvendes til græsning. |
| 2.01.02 | | Dækafgrøde eller mellemafgrøde

  Agerjord, hvorpå der sås planter med det specifikke formål at nedbringe tabet af jord, næringssalte og plantebeskyttelsesmidler om vinteren eller andre perioder, hvor jorden ellers ville være bar eller på anden måde udsat for tab. Disse kulturer har kun ringe økonomisk værdi, og hovedformålet er beskyttelse af jorden.
  Normalt nedpløjes de om foråret før tilsåning med andre kulturer, og de høstes ikke og anvendes ikke til græsning. |
| 2.01.03 | | Planterester

  Agerjord, som om vinteren er dækket med planterester og stubbe fra den forrige høstsæson. Mellemafgrøde og dækafgrøde medregnes ikke. |
| 2.01.04 | | Bar jord

  Agerjord, der pløjes eller på anden måde bearbejdes om efteråret, og som ikke tilsås eller dækkes med planterester om vinteren, idet den forbliver bar indtil de landbrugstekniske førsånings- eller såningsprocesser i den efterfølgende forårsperiode. |
| 2.02 | Omdrift |
| 2.02.01 | | Andel af agerjord uden for planlagt omdrift

  Agerjord, der dyrkes med samme afgrøde i mindst 3 år, og som ikke er omfattet af en planlagt omdrift.
  Omdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Hvis samme afgrøde dyrkes flere år i træk, kaldes det monokultur. |

2.01

Jorddække om vinteren

Den måde, agerjord dækkes med planter eller rester eller ligger gold om vinteren.

2.01.01

Almindelig vinterafgrøde

Agerjord, hvorpå der op efteråret sås kulturer, der vokser om vinteren (normalt vinterafgrøder, f.eks. vinterhvede), og som normalt høstes eller anvendes til græsning.

2.01.02

Dækafgrøde eller mellemafgrøde

Agerjord, hvorpå der sås planter med det specifikke formål at nedbringe tabet af jord, næringssalte og plantebeskyttelsesmidler om vinteren eller andre perioder, hvor jorden ellers ville være bar eller på anden måde udsat for tab. Disse kulturer har kun ringe økonomisk værdi, og hovedformålet er beskyttelse af jorden.

Normalt nedpløjes de om foråret før tilsåning med andre kulturer, og de høstes ikke og anvendes ikke til græsning.

2.01.03

Planterester

Agerjord, som om vinteren er dækket med planterester og stubbe fra den forrige høstsæson. Mellemafgrøde og dækafgrøde medregnes ikke.

2.01.04

Bar jord

Agerjord, der pløjes eller på anden måde bearbejdes om efteråret, og som ikke tilsås eller dækkes med planterester om vinteren, idet den forbliver bar indtil de landbrugstekniske førsånings- eller såningsprocesser i den efterfølgende forårsperiode.

2.02

Omdrift

2.02.01

Andel af agerjord uden for planlagt omdrift

Agerjord, der dyrkes med samme afgrøde i mindst 3 år, og som ikke er omfattet af en planlagt omdrift.

Omdrift består i at alternere etårige kulturer på bestemte arealer efter et planlagt mønster eller en planlagt sekvens i successive produktionsår, således at afgrøder af samme art ikke dyrkes flere år i træk på samme areal. Hvis samme afgrøde dyrkes flere år i træk, kaldes det monokultur.

III.   LANDSKABSTRÆK

| 3.01 | Lineære elementer, som landbrugeren har vedligeholdt i de seneste 3 år

  Lineære elementer er uafbrudte menneskeskabte rækker af træer, buske, stengærder osv., der som regel repræsenterer et markskel. |
| --- | --- |
| 3.01.a | | Levende hegn

  Rækker af buske, der danner en hæk, nogle gange med en midterrække af træer. |
| 3.01.b | | Trærækker

  Uafbrudte rækker af træbevoksning, der som regel angiver markskel på et landbrugsareal eller langs veje eller vandløb. |
| 3.01.c | | Stengærder

  Menneskeskabte strukturer af kunst- eller natursten, f.eks. murværk med eller uden bindemiddel. |
| 3.02 | Lineære elementer, som landbrugeren har oprettet i de seneste tre år |
| 3.02.a | | Levende hegn |
| 3.02.b | | Trærækker |
| 3.02.c | | Stengærder |

3.01

Lineære elementer, som landbrugeren har vedligeholdt i de seneste 3 år

Lineære elementer er uafbrudte menneskeskabte rækker af træer, buske, stengærder osv., der som regel repræsenterer et markskel.

3.01.a

Levende hegn

Rækker af buske, der danner en hæk, nogle gange med en midterrække af træer.

3.01.b

Trærækker

Uafbrudte rækker af træbevoksning, der som regel angiver markskel på et landbrugsareal eller langs veje eller vandløb.

3.01.c

Stengærder

Menneskeskabte strukturer af kunst- eller natursten, f.eks. murværk med eller uden bindemiddel.

3.02

Lineære elementer, som landbrugeren har oprettet i de seneste tre år

3.02.a

Levende hegn

3.02.b

Trærækker

3.02.c

Stengærder

IV.   DYR PÅ GRÆS

| 4.01 | Græsning på bedriften |
| --- | --- |
| 4.01.01 | | Arealer anvendt til græsning i referenceåret

  Det samlede græsareal, der ejes, lejes eller på anden vis er afsat til landbrugsbedriften, og hvorpå der holdes dyr på græs i referenceåret. |
| 4.01.02 | | Den tid, dyrene tilbringer udendørs på græs

  Det antal måneder, dyrene har været på græs på græsarealer, der ejes, lejes eller på anden vis er afsat til landbrugsbedriften i referenceåret. |
| 4.02 | Græsning på fælles arealer

  Ved »fælles arealer« forstås den jord, der ikke tilhører landbrugsbedriften direkte, men som er omfattet af fælles rettigheder. De kan bestå af græsgange, havebrugsarealer eller andre områder.
  Som regel består fælles arealer af udnyttet landbrugsareal, der ejes af en offentlig myndighed (staten, kommunen osv.), men som en anden person har visse rettigheder over, som regel i fællesskab med andre. |
| 4.02.01 | | Antal dyr på græs på fælles arealer |
| 4.02.02 | | Den tid, dyrene tilbringer på græs på fælles arealer

  Det antal måneder, dyrene har været på græs på fælles arealer i referenceåret. |

4.01

Græsning på bedriften

4.01.01

Arealer anvendt til græsning i referenceåret

Det samlede græsareal, der ejes, lejes eller på anden vis er afsat til landbrugsbedriften, og hvorpå der holdes dyr på græs i referenceåret.

4.01.02

Den tid, dyrene tilbringer udendørs på græs

Det antal måneder, dyrene har været på græs på græsarealer, der ejes, lejes eller på anden vis er afsat til landbrugsbedriften i referenceåret.

4.02

Græsning på fælles arealer

Ved »fælles arealer« forstås den jord, der ikke tilhører landbrugsbedriften direkte, men som er omfattet af fælles rettigheder. De kan bestå af græsgange, havebrugsarealer eller andre områder.

Som regel består fælles arealer af udnyttet landbrugsareal, der ejes af en offentlig myndighed (staten, kommunen osv.), men som en anden person har visse rettigheder over, som regel i fællesskab med andre.

4.02.01

Antal dyr på græs på fælles arealer

4.02.02

Den tid, dyrene tilbringer på græs på fælles arealer

Det antal måneder, dyrene har været på græs på fælles arealer i referenceåret.

V.   STALDFACILITETER

| 5.01 | Kvæg |
| --- | --- |
| 5.01.01 | | Bindestald — med fast gødning og ajle

  Stalde, hvor dyrene er bundet til deres pladser og ikke kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødningen normalt fjernes mekanisk som fast gødning/staldgødning. |
| 5.01.02 | | Bindestald — med gylle

  Stalde, hvor dyrene er bundet til deres pladser og ikke kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødning og urin falder gennem gulvet ned i en gødningskælder med dannelse af gylle. |
| 5.01.03 | | Løsdrift — med fast gødning og ajle

  Stalde, hvor dyrene kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødningen normalt fjernes mekanisk som fast gødning/staldgødning. |
| 5.01.04 | | Løsdrift — med gylle

  Stalde, hvor dyrene kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødning og urin falder gennem gulvet ned i en gødningskælder med dannelse af gylle, eller hvor disse materialer kan skrabes fra betonbelagte gangarealer og samles i tanke eller laguner sammen med gylle, der deponeres i udendørs anlæg. |
| 5.01.99 | | Andet

  Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser. |
| 5.02 | Svin |
| 5.02.01 | | På spaltegulv (delvist)

  Stalde med delvis spaltegulv, dvs. at gulvet er forsynet med spalter, hvor gødning og urin kan falde igennem og ned i en gødningskælder med dannelse af gylle. |
| 5.02.02 | | På spaltegulv (helt)

  Stalde med fuldstændig spaltegulv, dvs. at gulvet er forsynet med spalter, hvor gødning og urin kan falde igennem og ned i en gødningskælder med dannelse af gylle. |
| 5.02.03 | | På halmdække (dybstrøelse-løsdrift)

  Stalde, hvor gulvet er dækket med et tykt lag strøelse (halm, tørv, savsmuld eller lignende materialer, der binder gødningen og urinen), der kun fjernes en gang imellem, evt. med flere måneders mellemrum. |
| 5.02.99 | | Andet

  Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser. |
| 5.03 | Æglæggende høner |
| 5.03.01 | | På halmdække (dybstrøelse-løsdrift)

  Stalde, hvor gulvet er dækket med et tykt lag strøelse (halm, tørv, savsmuld eller lignende materialer, der binder gødningen og urinen), der kun fjernes en gang imellem, evt. med flere måneders mellemrum. |
| 5.03.02 | | Æglægningsbure (alle typer)

  Stalde, hvor de æglæggende høner holdes i bure, en eller flere i hvert. |
| 5.03.02.01 | | | Æglægningsbure med gødningsbånd

  Æglægningsbure, hvor gødningen ved hjælp af et bånd under burene på mekanisk vis føres ud af bygningen med dannelse af fast gødning/staldgødning. |
| 5.03.02.02 | | | Æglægningsbure med gødningskælder

  Æglægningsbure, hvor gødningen falder ned i en gødningskælder under burene med dannelse af gylle. |
| 5.03.02.03 | | | Æglægningsbure i trappebursystem med gødningskælder

  Æglægningsbure, hvor gødningen falder ned på gulvet under burene med dannelse af fast gødning/staldgødning, og hvorfra det regelmæssigt fjernes på mekanisk vis. |
| 5.03.99 | | Andet

  Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser. |

5.01

Kvæg

5.01.01

Bindestald — med fast gødning og ajle

Stalde, hvor dyrene er bundet til deres pladser og ikke kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødningen normalt fjernes mekanisk som fast gødning/staldgødning.

5.01.02

Bindestald — med gylle

Stalde, hvor dyrene er bundet til deres pladser og ikke kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødning og urin falder gennem gulvet ned i en gødningskælder med dannelse af gylle.

5.01.03

Løsdrift — med fast gødning og ajle

Stalde, hvor dyrene kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødningen normalt fjernes mekanisk som fast gødning/staldgødning.

5.01.04

Løsdrift — med gylle

Stalde, hvor dyrene kan bevæge sig frit omkring, og hvor gødning og urin falder gennem gulvet ned i en gødningskælder med dannelse af gylle, eller hvor disse materialer kan skrabes fra betonbelagte gangarealer og samles i tanke eller laguner sammen med gylle, der deponeres i udendørs anlæg.

5.01.99

Andet

Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser.

5.02

Svin

5.02.01

På spaltegulv (delvist)

Stalde med delvis spaltegulv, dvs. at gulvet er forsynet med spalter, hvor gødning og urin kan falde igennem og ned i en gødningskælder med dannelse af gylle.

5.02.02

På spaltegulv (helt)

Stalde med fuldstændig spaltegulv, dvs. at gulvet er forsynet med spalter, hvor gødning og urin kan falde igennem og ned i en gødningskælder med dannelse af gylle.

5.02.03

På halmdække (dybstrøelse-løsdrift)

Stalde, hvor gulvet er dækket med et tykt lag strøelse (halm, tørv, savsmuld eller lignende materialer, der binder gødningen og urinen), der kun fjernes en gang imellem, evt. med flere måneders mellemrum.

5.02.99

Andet

Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser.

5.03

Æglæggende høner

5.03.01

På halmdække (dybstrøelse-løsdrift)

Stalde, hvor gulvet er dækket med et tykt lag strøelse (halm, tørv, savsmuld eller lignende materialer, der binder gødningen og urinen), der kun fjernes en gang imellem, evt. med flere måneders mellemrum.

5.03.02

Æglægningsbure (alle typer)

Stalde, hvor de æglæggende høner holdes i bure, en eller flere i hvert.

5.03.02.01

Æglægningsbure med gødningsbånd

Æglægningsbure, hvor gødningen ved hjælp af et bånd under burene på mekanisk vis føres ud af bygningen med dannelse af fast gødning/staldgødning.

5.03.02.02

Æglægningsbure med gødningskælder

Æglægningsbure, hvor gødningen falder ned i en gødningskælder under burene med dannelse af gylle.

5.03.02.03

Æglægningsbure i trappebursystem med gødningskælder

Æglægningsbure, hvor gødningen falder ned på gulvet under burene med dannelse af fast gødning/staldgødning, og hvorfra det regelmæssigt fjernes på mekanisk vis.

5.03.99

Andet

Alle andre staldtyper, der ikke er omfattet af ovenstående beskrivelser.

VI.   GØDNINGSTILFØRSEL

| 6.01 | Udnyttet landbrugsareal, hvor der tilføres fast gødning/staldgødning |
| --- | --- |
| 6.01.01 | | Samlet areal

  Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal, hvor der blev tilført fast gødning/staldgødning i referenceåret. |
| 6.01.02 | | Med øjeblikkelig indarbejdning i jorden

  Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal med mekanisk indarbejdning i jorden ved hjælp af teknikker, der giver mulighed for øjeblikkelig indarbejdning. |
| 6.02 | Udnyttet landbrugsareal, hvor der tilføres gylle |
| 6.02.01 | | Samlet areal

  Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal, hvor der blev tilført gylle i referenceåret. |
| 6.02.02 | | Med øjeblikkelig indarbejdning i jorden eller direkte nedfældning

  Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal med mekanisk indarbejdning af gylle i jorden ved hjælp af teknikker, der giver mulighed for øjeblikkelig indarbejdning, eller med direkte nedfældning. |
| 6.03 | Procentdel af den samlede producerede gødning, der har forladt bedriften

  Mængden af gødning og gylle, der sælges eller på anden vis forlader bedriften, fastsat som en procentdel af den samlede mængde gødning og gylle, der produceres på bedriften i referenceåret. |

6.01

Udnyttet landbrugsareal, hvor der tilføres fast gødning/staldgødning

6.01.01

Samlet areal

Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal, hvor der blev tilført fast gødning/staldgødning i referenceåret.

6.01.02

Med øjeblikkelig indarbejdning i jorden

Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal med mekanisk indarbejdning i jorden ved hjælp af teknikker, der giver mulighed for øjeblikkelig indarbejdning.

6.02

Udnyttet landbrugsareal, hvor der tilføres gylle

6.02.01

Samlet areal

Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal, hvor der blev tilført gylle i referenceåret.

6.02.02

Med øjeblikkelig indarbejdning i jorden eller direkte nedfældning

Bedriftens samlede udnyttede landbrugsareal med mekanisk indarbejdning af gylle i jorden ved hjælp af teknikker, der giver mulighed for øjeblikkelig indarbejdning, eller med direkte nedfældning.

6.03

Procentdel af den samlede producerede gødning, der har forladt bedriften

Mængden af gødning og gylle, der sælges eller på anden vis forlader bedriften, fastsat som en procentdel af den samlede mængde gødning og gylle, der produceres på bedriften i referenceåret.

VII.   FACILITETER TIL OPBEVARING OG HÅNDTERING AF GØDNING

| 7.01 | Opbevaringsfaciliteter for: |
| --- | --- |
| 7.01.01 | | Fast gødning

  Faciliteter til opbevaring af fast gødning på en vandtæt overflade med afløbssikring, med eller uden tag.
  Ved »fast gødning« forstås ekskrementer (med eller uden strøelse) fra husdyr, inkl. en eventuel mindre urinmængde. |
| 7.01.02 | | Ajle

  Vandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt lagune til opbevaring af alje.
  Ved »alje« forstås urin fra husdyr, inkl. mindre ekskrementer og/eller vand. |
| 7.01.03 | | Gylle

  Vandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt lagune til opbevaring af gylle.
  Ved »gylle« forstås en flydende gødning, dvs. en blanding af ekskrementer og urin af husdyr, evt. inkl. vand og/eller en mindre mængde strøelse. |
| 7.01.03.01 | | | Gylletank

  Tank, der som regel er fremstillet af et vandtæt materiale, og som anvendes til opbevaring af gylle. |
| 7.01.03.02 | | | Lagune

  En udgravning i jorden, der som regel er beklædt, og som anvendes til opbevaring af gylle. |
| 7.02 | Er opbevaringsfaciliteterne overdækkede?

  Opbevaringsfaciliteter til gødning, der er overdækket (f.eks. betondæksel, telt, presenning osv.), således at de er beskyttet mod regn eller andet nedbør og at det begrænser ammoniakemissioner. |
| | | Fast gødning |
| | | Ajle |
| | | Gylle |

7.01

Opbevaringsfaciliteter for:

7.01.01

Fast gødning

Faciliteter til opbevaring af fast gødning på en vandtæt overflade med afløbssikring, med eller uden tag.

Ved »fast gødning« forstås ekskrementer (med eller uden strøelse) fra husdyr, inkl. en eventuel mindre urinmængde.

7.01.02

Ajle

Vandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt lagune til opbevaring af alje.

Ved »alje« forstås urin fra husdyr, inkl. mindre ekskrementer og/eller vand.

7.01.03

Gylle

Vandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt lagune til opbevaring af gylle.

Ved »gylle« forstås en flydende gødning, dvs. en blanding af ekskrementer og urin af husdyr, evt. inkl. vand og/eller en mindre mængde strøelse.

7.01.03.01

Gylletank

Tank, der som regel er fremstillet af et vandtæt materiale, og som anvendes til opbevaring af gylle.

7.01.03.02

Lagune

En udgravning i jorden, der som regel er beklædt, og som anvendes til opbevaring af gylle.

7.02

Er opbevaringsfaciliteterne overdækkede?

Opbevaringsfaciliteter til gødning, der er overdækket (f.eks. betondæksel, telt, presenning osv.), således at de er beskyttet mod regn eller andet nedbør og at det begrænser ammoniakemissioner.

Fast gødning

Ajle

Gylle

VIII.   KUNSTVANDING

| 8.01 | Arealer med kunstvanding |
| --- | --- |
| 8.01.01 | | Arealer, som er blevet kunstvandet i de seneste 3 år (gennemsnit)

  Bedriftens udnyttede landbrugsareal, der i gennemsnit er blevet kunstvandet i de seneste 3 år, inkl. referenceåret. |
| 8.01.02 | | Arealer med kulturer, som er blevet kunstvandet mindst én gang i de seneste 12 måneder

  Arealer med kulturer, som i løbet af de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang, opdelt efter afgrødekategorier.

  Afgrøder er defineret i afsnit II. Jord. |
| 8.01.02.01 | | | Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd) (ekskl. majs og ris) |
| 8.01.02.02 | | | Majs (kerne- og fodermajs) |
| 8.01.02.03 | | | Ris |
| 8.01.02.04 | | | Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd) |
| 8.01.02.05 | | | Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler) |
| 8.01.02.06 | | | Sukkerroer (ekskl. frø) |
| 8.01.02.07 | | | Raps og rybs |
| 8.01.02.08 | | | Solsikke |
| 8.01.02.09 | | | Fiberafgrøder (hør, hamp og andre fiberafgrøder) |
| 8.01.02.10 | | | Friske grøntsager, meloner og jordbær (markafgrøder) |
| 8.01.02.11 | | | Græs i omdrift og varige græsarealer |
| 8.01.02.12 | | | Andre markafgrøder |
| 8.01.02.13 | | | Plantager med frugter og bær |
| 8.01.02.14 | | | Citruslunde |
| 8.01.02.15 | | | Olivenlunde |
| 8.01.02.16 | | | Vinmarker |
| 8.02 | Anvendte kunstvandingsmetoder |
| 8.02.01 | | Overfladevanding (oversvømmelse, render)

  Vandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften. |
| 8.02.02 | | Sprinklervanding

  Vanding af planterne ved spredning af vandet under højt tryk som regn over markerne. |
| 8.02.03 | | Drypvanding

  Vanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikrosprinklere eller vandforstøvning. |
| 8.03 | Kilde til kunstvanding på bedriften

  Kilden til den samlede mængde eller det meste af det vand, der anvendes til kunstvanding på bedriften. |
| 8.03.01 | | Grundvand på bedriften

  Vandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende. |
| 8.03.02 | | Overfladevand på bedriften (damme eller opdæmmet vand)

  Små naturlige damme eller opdæmninger, som er beliggende inden for bedriftens område, eller som kun anvendes af én bedrift. |
| 8.03.03 | | Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften

  Overfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke er kunstigt anlagt til brug for kunstvanding. |
| 8.03.04 | | Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften

  Vandkilder beliggende uden for bedriften andre end dem, der er anført under »overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften«, der er tilgængelige for mindst to bedrifter. Der opkræves normalt afgift for at få adgang til disse kilder. |
| 8.03.99. | | Andre kilder

  Andre kilder til kunstvand, ikke andetsteds nævnt. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncentrationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra brakvandskilder (lavt saltindhold), f.eks. Østersøen og visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes direkte, dvs. ubehandlet. Vandet kan også være spildevandsbehandlet og leveres til brugeren som genindvundet spildevand. |
| 8.04 | Mængde vand anvendt til kunstvanding pr. år

  Den mængde vand, bedriften har anvendt til kunstvanding i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag, uanset kilden. |

8.01

Arealer med kunstvanding

8.01.01

Arealer, som er blevet kunstvandet i de seneste 3 år (gennemsnit)

Bedriftens udnyttede landbrugsareal, der i gennemsnit er blevet kunstvandet i de seneste 3 år, inkl. referenceåret.

8.01.02

Arealer med kulturer, som er blevet kunstvandet mindst én gang i de seneste 12 måneder

Arealer med kulturer, som i løbet af de seneste 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang, opdelt efter afgrødekategorier.

Afgrøder er defineret i afsnit II. Jord.

8.01.02.01

Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inkl. såsæd) (ekskl. majs og ris)

8.01.02.02

Majs (kerne- og fodermajs)

8.01.02.03

Ris

8.01.02.04

Tørrede bælgfrugter og proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inkl. frø og blandinger af korn og bælgsæd)

8.01.02.05

Kartofler (inkl. tidlige kartofler og læggekartofler)

8.01.02.06

Sukkerroer (ekskl. frø)

8.01.02.07

Raps og rybs

8.01.02.08

Solsikke

8.01.02.09

Fiberafgrøder (hør, hamp og andre fiberafgrøder)

8.01.02.10

Friske grøntsager, meloner og jordbær (markafgrøder)

8.01.02.11

Græs i omdrift og varige græsarealer

8.01.02.12

Andre markafgrøder

8.01.02.13

Plantager med frugter og bær

8.01.02.14

Citruslunde

8.01.02.15

Olivenlunde

8.01.02.16

Vinmarker

8.02

Anvendte kunstvandingsmetoder

8.02.01

Overfladevanding (oversvømmelse, render)

Vandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften.

8.02.02

Sprinklervanding

Vanding af planterne ved spredning af vandet under højt tryk som regn over markerne.

8.02.03

Drypvanding

Vanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikrosprinklere eller vandforstøvning.

8.03

Kilde til kunstvanding på bedriften

Kilden til den samlede mængde eller det meste af det vand, der anvendes til kunstvanding på bedriften.

8.03.01

Grundvand på bedriften

Vandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende.

8.03.02

Overfladevand på bedriften (damme eller opdæmmet vand)

Små naturlige damme eller opdæmninger, som er beliggende inden for bedriftens område, eller som kun anvendes af én bedrift.

8.03.03

Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften

Overfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke er kunstigt anlagt til brug for kunstvanding.

8.03.04

Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften

Vandkilder beliggende uden for bedriften andre end dem, der er anført under »overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften«, der er tilgængelige for mindst to bedrifter. Der opkræves normalt afgift for at få adgang til disse kilder.

8.03.99.

Andre kilder

Andre kilder til kunstvand, ikke andetsteds nævnt. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncentrationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra brakvandskilder (lavt saltindhold), f.eks. Østersøen og visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes direkte, dvs. ubehandlet. Vandet kan også være spildevandsbehandlet og leveres til brugeren som genindvundet spildevand.

8.04

Mængde vand anvendt til kunstvanding pr. år

Den mængde vand, bedriften har anvendt til kunstvanding i de 12 måneder forud for undersøgelsens referencedag, uanset kilden.

---

| 15.12.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 329/29

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) NR. 1201/2009

30. november 2009

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 763/2008 om folke- og boligtællinger for så vidt angår variablernes tekniske specifikationer samt deres opdelinger

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 763/2008 af 9. juli 2008 om folke- og boligtællinger (1), særlig artikel 5, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at sikre sammenlignelighed mellem folke- og boligtællingsdataene fra medlemsstaterne og for at kunne udarbejde pålidelige oversigter på fællesskabsplan skal de variabler, der kræves i henhold til forordning (EF) nr. 763/2008, defineres og opdeles på samme måde i alle medlemsstaterne. Derfor skal Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 763/2008 fastlægge tekniske specifikationer for disse variabler og for opdelingen heraf. |
| --- | --- |

(1)

For at sikre sammenlignelighed mellem folke- og boligtællingsdataene fra medlemsstaterne og for at kunne udarbejde pålidelige oversigter på fællesskabsplan skal de variabler, der kræves i henhold til forordning (EF) nr. 763/2008, defineres og opdeles på samme måde i alle medlemsstaterne. Derfor skal Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 763/2008 fastlægge tekniske specifikationer for disse variabler og for opdelingen heraf.

| (2) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Europæiske Udvalg for Det Statistiske System — |
| --- | --- |

(2)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Europæiske Udvalg for Det Statistiske System —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Denne forordning fastlægger de tekniske specifikationer for folketællingsvariabler og deres opdeling i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 763/2008. De tekniske specifikationer, for de data, som skal sendes til Europa-Kommissionen for referenceåret 2011, er angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, 30. november 2009

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 218 af 13.8.2008, s. 14.

1

---

BILAG

Tekniske specifikationer for folketællingsvariabler og for opdelingen heraf

De tekniske specifikationer følger dette mønster:

| — | Den enkelte variabel angives med en overskrift. |
| --- | --- |

—

Den enkelte variabel angives med en overskrift.

| — | Variablens overskrift kan være efterfulgt af generelle tekniske specifikationer for den pågældende variabel. |
| --- | --- |

—

Variablens overskrift kan være efterfulgt af generelle tekniske specifikationer for den pågældende variabel.

| — | Derefter specificeres opdelingen/opdelingerne af variablen. Nogle variabler har mere end en opdeling med varierende detaljeringsgrader. I så fald angiver »H« opdelinger med højeste detaljeringsgrad, »M« opdelinger med middel detaljeringsgrad, mens »L« angiver opdelinger med laveste detaljeringsgrad. |
| --- | --- |

—

Derefter specificeres opdelingen/opdelingerne af variablen. Nogle variabler har mere end en opdeling med varierende detaljeringsgrader. I så fald angiver »H« opdelinger med højeste detaljeringsgrad, »M« opdelinger med middel detaljeringsgrad, mens »L« angiver opdelinger med laveste detaljeringsgrad.

| — | De totaler, som opdelingerne vedrører, er også angivet. Hver opdeling kan være efterfulgt af yderligere tekniske specifikationer, som specifikt vedrører den pågældende opdeling. |
| --- | --- |

—

De totaler, som opdelingerne vedrører, er også angivet. Hver opdeling kan være efterfulgt af yderligere tekniske specifikationer, som specifikt vedrører den pågældende opdeling.

De i artikel 2 i forordning (EF) nr. 763/2008 omhandlede definitioner gælder også i denne forordning.

Variabel: sædvanlig bopæl

Medlemsstaterne skal ved anvendelse af definitionen »sædvanlig bopæl« i artikel 2, litra d), i forordning 763/2008 behandle særlige tilfælde som følger:

| a) | Hvis en person i løbet af året regelmæssigt har mere end en bopæl, anses den bopæl, hvor vedkommende tilbringer størstedelen af året, for at være hans/hendes sædvanlige bopæl, uanset om den er beliggende andetsteds i landet eller i udlandet. En person, som arbejder uden for hjemmet i løbet af ugen, og som vender tilbage til familiens hjem i weekenden, skal anse familiens hjem for at være sin sædvanlige bopæl, uanset om vedkommendes arbejdssted ligger andetsteds i landet eller i udlandet. |
| --- | --- |

a)

Hvis en person i løbet af året regelmæssigt har mere end en bopæl, anses den bopæl, hvor vedkommende tilbringer størstedelen af året, for at være hans/hendes sædvanlige bopæl, uanset om den er beliggende andetsteds i landet eller i udlandet. En person, som arbejder uden for hjemmet i løbet af ugen, og som vender tilbage til familiens hjem i weekenden, skal anse familiens hjem for at være sin sædvanlige bopæl, uanset om vedkommendes arbejdssted ligger andetsteds i landet eller i udlandet.

| b) | Elever og studerende i grundskolen og på gymnasiale uddannelser, som opholder sig uden for hjemmet i skoleåret, skal anse familiens hjem for at være deres sædvanlige bopæl, uanset om de går på en uddannelse andetsteds i landet eller i udlandet. |
| --- | --- |

b)

Elever og studerende i grundskolen og på gymnasiale uddannelser, som opholder sig uden for hjemmet i skoleåret, skal anse familiens hjem for at være deres sædvanlige bopæl, uanset om de går på en uddannelse andetsteds i landet eller i udlandet.

| c) | Studerende på videregående uddannelser, som opholder sig uden for hjemmet, mens de går på en højere læreanstalt, skal anse deres adresse i løbet af semestret for at være deres sædvanlige bopæl, uanset om denne er en institution (f.eks. en kostskole) eller en privat bolig, og uanset om de går på en uddannelse andetsteds i landet eller i udlandet. Undtagelsesvis kan familiens hjem anses for at være den sædvanlige bopæl, hvis uddannelsesstedet er beliggende i samme land. |
| --- | --- |

c)

Studerende på videregående uddannelser, som opholder sig uden for hjemmet, mens de går på en højere læreanstalt, skal anse deres adresse i løbet af semestret for at være deres sædvanlige bopæl, uanset om denne er en institution (f.eks. en kostskole) eller en privat bolig, og uanset om de går på en uddannelse andetsteds i landet eller i udlandet. Undtagelsesvis kan familiens hjem anses for at være den sædvanlige bopæl, hvis uddannelsesstedet er beliggende i samme land.

| d) | En institution skal anses for at være den sædvanlige bopæl for de af dens beboere, som på tidspunktet for tællingen har tilbragt eller forventes at tilbringe mindst 12 måneder der. |
| --- | --- |

d)

En institution skal anses for at være den sædvanlige bopæl for de af dens beboere, som på tidspunktet for tællingen har tilbragt eller forventes at tilbringe mindst 12 måneder der.

| e) | Den generelle regel i forhold til, om hvor størstedelen af den daglige hvile tilbringes, gælder for personer, der aftjener værnepligt, og for medlemmer af de væbnede styrker, som bor på kaserner eller i militærlejre. |
| --- | --- |

e)

Den generelle regel i forhold til, om hvor størstedelen af den daglige hvile tilbringes, gælder for personer, der aftjener værnepligt, og for medlemmer af de væbnede styrker, som bor på kaserner eller i militærlejre.

| f) | For hjemløse eller personer uden tag over hovedet, nomader, vagabonder og personer, som falder uden for bopælsbegrebet, sættes tællingsstedet som den sædvanlige bopæl. |
| --- | --- |

f)

For hjemløse eller personer uden tag over hovedet, nomader, vagabonder og personer, som falder uden for bopælsbegrebet, sættes tællingsstedet som den sædvanlige bopæl.

| g) | Et barn, som skifter mellem to bopæle (f.eks. hvis dets forældre er skilt), skal anse den bopæl, hvor det tilbringer størstedelen af tiden, som sin sædvanlige bopæl. Hvis der tilbringes lige lang tid med begge forældre, anses den sædvanlige bopæl for at være der, hvor barnet overnatter på tællingstidspunktet. |
| --- | --- |

g)

Et barn, som skifter mellem to bopæle (f.eks. hvis dets forældre er skilt), skal anse den bopæl, hvor det tilbringer størstedelen af tiden, som sin sædvanlige bopæl. Hvis der tilbringes lige lang tid med begge forældre, anses den sædvanlige bopæl for at være der, hvor barnet overnatter på tællingstidspunktet.

På baggrund af definitionen af sædvanlig bopæl anses personer, som sædvanligvis har bopæl på tællingsstedet, men er fraværende eller forventes at være fraværende på tidspunktet for tællingen i mindre end et år, som midlertidigt fraværende og skal således tælles med i den samlede befolkning. Modsat anses personer, som bor eller forventes at bo uden for tællingsstedet i et år eller mere, ikke for midlertidigt fraværende og tælles derfor ikke med i den samlede befolkning. Dette gælder uanset længden af de besøg, som de eventuelt aflægger hos deres familier fra tid til anden.

Personer, som optælles, men som ikke opfylder kriterierne om sædvanlig bopæl på tællingsstedet, dvs. ikke bor eller ikke forventer at bo på tællingsstedet i en sammenhængende periode på mindst 12 måneder, anses for at være midlertidigt fraværende og tælles derfor ikke med i den samlede befolkning med sædvanlig bopæl.

| Geografisk område (1) | GEO.N. | GEO.L. | GEO.M. | GEO.H. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0. | I alt (på medlemsstatens område) | 0. | 0. | 0. | 0. |
| x. | Alle NUTS 1-regioner i medlemsstaten | | x. | x. | x. |
| | x.x. | Alle NUTS 2-regioner i medlemsstaten | | x.x. | x.x. | x.x. |
| | | x.x.x. | Alle NUTS 3-regioner i medlemsstaten | | | x.x.x. | x.x.x. |
| | | | x.x.x.x. | Alle LAU 2-regioner i medlemsstaten | | | | x.x.x.x. |

Geografisk område (1)

GEO.N.

GEO.L.

GEO.M.

GEO.H.

0.

I alt (på medlemsstatens område)

0.

0.

0.

0.

x.

Alle NUTS 1-regioner i medlemsstaten

x.

x.

x.

x.x.

Alle NUTS 2-regioner i medlemsstaten

x.x.

x.x.

x.x.

x.x.x.

Alle NUTS 3-regioner i medlemsstaten

x.x.x.

x.x.x.

x.x.x.x.

Alle LAU 2-regioner i medlemsstaten

x.x.x.x.

Opdelingerne for »geografisk område« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer (sædvanlig bopæl). De kan også anvendes til at lave en regional opdeling af en total, som hverken refererer til variablen »sædvanlig bopæl« eller »arbejdsplads«.

Ved opdelingen af »geografisk område« anvendes versionerne af nomenklaturen for statistiske regionale enheder (NUTS) og klassifikationen for lokale administrative enheder (LAU) gældende pr. 1. januar 2011.

Variabel: arbejdspladsens beliggenhed

Arbejdspladsens beliggenhed er det geografiske område, hvor en person i beskæftigelse udfører sit arbejde.

Arbejdspladsens beliggenhed i forbindelse med personer, som overvejende arbejder hjemme, er den samme som deres sædvanlige bopæl. Udtrykket »arbejder« henviser til arbejde udført af en person i beskæftigelse som defineret under variablen »nuværende erhvervssituation«. »Overvejende« arbejder hjemme betyder, at personen tilbringer hele eller det meste af tiden hjemme og mindre eller ingen tid på en arbejdsplads, der ligger uden for hjemmet.

| Arbejdspladsens beliggenhed (LPW) (2) | LPW.N. | LPW.L. |
| --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. |
| 1. | På medlemsstatens område | 1. | 1. |
| | 1.x. | Alle NUTS 1-regioner i medlemsstaten | | 1.x. |
| | | 1.x.x. | Alle NUTS 2-regioner i medlemsstaten | | 1.x.x. |
| 2. | Ikke på medlemsstatens område | 2. | 2. |
| 3. | Ikke relevant (arbejder ikke) | 3. | 3. |

Arbejdspladsens beliggenhed (LPW) (2)

LPW.N.

LPW.L.

0.

I alt

0.

0.

1.

På medlemsstatens område

1.

1.

1.x.

Alle NUTS 1-regioner i medlemsstaten

1.x.

1.x.x.

Alle NUTS 2-regioner i medlemsstaten

1.x.x.

2.

Ikke på medlemsstatens område

2.

2.

3.

Ikke relevant (arbejder ikke)

3.

3.

Opdelingerne for »arbejdspladsens beliggenhed« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Ved opdelingen af »arbejdspladsens beliggenhed« anvendes den version af nomenklaturen for statistiske regionale enheder (NUTS), som er gældende pr. 1. januar 2011.

Variabel: lokalitet

En lokalitet defineres som et tydeligt afgrænset beboet område, dvs. et område, hvor indbyggerne bor i nærliggende eller tilstødende bygninger. Sådanne bygninger kan enten

| a) | danne et sammenhængende bebygget område med et klart genkendeligt vejnet eller |
| --- | --- |

a)

danne et sammenhængende bebygget område med et klart genkendeligt vejnet eller

| b) | uden at være en del af et sådant bebygget område, omfatte en gruppe bygninger, som er tildelt et unikt lokalt genkendeligt stednavn eller |
| --- | --- |

b)

uden at være en del af et sådant bebygget område, omfatte en gruppe bygninger, som er tildelt et unikt lokalt genkendeligt stednavn eller

| c) | uden at opfylde nogen af de to ovenstående kriterier, udgøre en gruppe af bygninger, hvoraf ingen ligger mere end 200 meter fra den nærmeste nabo. |
| --- | --- |

c)

uden at opfylde nogen af de to ovenstående kriterier, udgøre en gruppe af bygninger, hvoraf ingen ligger mere end 200 meter fra den nærmeste nabo.

Ved anvendelse af denne definition anses visse kategorier af arealanvendelse for ikke at bryde sammenhængen af et bebygget område. Disse kategorier omfatter: industri- og erhvervsbygninger og -anlæg, offentlige parker, legepladser og haver, fodboldbaner og andre sportsanlæg, floder med bro over, jernbaner, kanaler, parkeringspladser og anden transportinfrastruktur, kirkegårde og gravpladser.

LAU 2-regioner med en samlet befolkning på under 2 000 kan betragtes som én lokalitet.

Indbyggerne på en lokalitet defineres som personer, der har deres sædvanlige bopæl på lokaliteten.

En opdelt bygning placeres i den kategori, som svarer til antallet af personer, som har deres sædvanlige bopæl i bygningen.

| Lokalitetens størrelse | LOC. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | 1 000 000 eller flere indbyggere | 1. |
| 2. | 500 000 - 999 999 indbyggere | 2. |
| 3. | 200 000 - 499 999 indbyggere | 3. |
| 4. | 100 000 - 199 999 indbyggere | 4. |
| 5. | 50 000 - 99 999 indbyggere | 5. |
| 6. | 20 000 - 49 999 indbyggere | 6. |
| 7. | 10 000 - 19 999 indbyggere | 7. |
| 8. | 5 000 - 9 999 indbyggere | 8. |
| 9. | 2 000 - 4 999 indbyggere | 9. |
| 10. | 1 000 - 1 999 indbyggere | 10. |
| 11. | 500 - 999 indbyggere | 11. |
| 12. | 200 - 499 indbyggere | 12. |
| 13. | under 200 indbyggere | 13. |

Lokalitetens størrelse

LOC.

0.

I alt

0.

1.

1 000 000 eller flere indbyggere

1.

2.

500 000 - 999 999 indbyggere

2.

3.

200 000 - 499 999 indbyggere

3.

4.

100 000 - 199 999 indbyggere

4.

5.

50 000 - 99 999 indbyggere

5.

6.

20 000 - 49 999 indbyggere

6.

7.

10 000 - 19 999 indbyggere

7.

8.

5 000 - 9 999 indbyggere

8.

9.

2 000 - 4 999 indbyggere

9.

10.

1 000 - 1 999 indbyggere

10.

11.

500 - 999 indbyggere

11.

12.

200 - 499 indbyggere

12.

13.

under 200 indbyggere

13.

Opdelingen »lokalitetens størrelse« er beregnet til at opdele enhver total eller subtotal af enheder, som kan befinde sig i »lokaliteter«, herunder eventuelle totaler eller subtotaler, der henviser til personer.

Variabel: køn

| Køn | SEX. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Mand | 1. |
| 2. | Kvinde | 2. |

Køn

SEX.

0.

I alt

0.

1.

Mand

1.

2.

Kvinde

2.

Opdelingerne »køn« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Variabel: Alder

Alderen på referencedatoen skal angives (i hele år).

| Alder | AGE.L. | AGE.M. | AGE.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | under 15 år | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | under 5 år | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1 | under 1 år | | | 1.1.1 |
| | | 1.1.2. | 1 år | | | 1.1.2. |
| | | 1.1.3. | 2 år | | | 1.1.3. |
| | | 1.1.4. | 3 år | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | 4 år | | | 1.1.5. |
| | 1.2. | 5 til 9 år | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 5 år | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 6 år | | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 7 år | | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 8 år | | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 9 år | | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 10 til 14 år | | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 10 år | | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 11 år | | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 12 år | | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 13 år | | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 14 år | | | 1.3.5. |
| 2. | 15 til 29 år | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 15 til 19 år | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | 15 år | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | 16 år | | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | 17 år | | | 2.1.3. |
| | | 2.1.4. | 18 år | | | 2.1.4. |
| | | 2.1.5. | 19 år | | | 2.1.5. |
| | 2.2. | 20 til 24 år | | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | 20 år | | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | 21 år | | | 2.2.2. |
| | | 2.2.3. | 22 år | | | 2.2.3. |
| | | 2.2.4. | 23 år | | | 2.2.4. |
| | | 2.2.5. | 24 år | | | 2.2.5. |
| | 2.3. | 25 til 29 år | | 2.3. | 2.3. |
| | | 2.3.1. | 25 år | | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | 26 år | | | 2.3.2. |
| | | 2.3.3. | 27 år | | | 2.3.3. |
| | | 2.3.4. | 28 år | | | 2.3.4. |
| | | 2.3.5. | 29 år | | | 2.3.5. |
| 3. | 30 til 49 år | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 30 til 34 år | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 30 år | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 31 år | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 32 år | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 33 år | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 34 år | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 35 til 39 år | | 3.2. | 3.2. |
| | | 3.2.1. | 35 år | | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | 36 år | | | 3.2.2. |
| | | 3.2.3. | 37 år | | | 3.2.3. |
| | | 3.2.4. | 38 år | | | 3.2.4. |
| | | 3.2.5. | 39 år | | | 3.2.5. |
| | 3.3. | 40 til 44 år | | 3.3. | 3.3. |
| | | 3.3.1. | 40 år | | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | 41 år | | | 3.3.2. |
| | | 3.3.3. | 42 år | | | 3.3.3. |
| | | 3.3.4. | 43 år | | | 3.3.4. |
| | | 3.3.5. | 44 år | | | 3.3.5. |
| | 3.4. | 45 til 49 år | | 3.4. | 3.4. |
| | | 3.4.1. | 45 år | | | 3.4.1. |
| | | 3.4.2. | 46 år | | | 3.4.2. |
| | | 3.4.3. | 47 år | | | 3.4.3. |
| | | 3.4.4. | 48 år | | | 3.4.4. |
| | | 3.4.5. | 49 år | | | 3.4.5. |
| 4. | 50 til 64 år | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 50 til 54 år | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 50 år | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 51 år | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 52 år | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 53 år | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 54 år | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 55 til 59 år | | 4.2. | 4.2. |
| | | 4.2.1. | 55 år | | | 4.2.1. |
| | | 4.2.2. | 56 år | | | 4.2.2. |
| | | 4.2.3. | 57 år | | | 4.2.3. |
| | | 4.2.4. | 58 år | | | 4.2.4. |
| | | 4.2.5. | 59 år | | | 4.2.5. |
| | 4.3. | 60 til 64 år | | 4.3. | 4.3. |
| | | 4.3.1. | 60 år | | | 4.3.1. |
| | | 4.3.2. | 61 år | | | 4.3.2. |
| | | 4.3.3. | 62 år | | | 4.3.3. |
| | | 4.3.4. | 63 år | | | 4.3.4. |
| | | 4.3.5. | 64 år | | | 4.3.5. |
| 5. | 65 til 84 år | 5. | 5. | 5. |
| | 5.1. | 65 til 69 år | | 5.1. | 5.1. |
| | | 5.1.1. | 65 år | | | 5.1.1. |
| | | 5.1.2. | 66 år | | | 5.1.2. |
| | | 5.1.3. | 67 år | | | 5.1.3. |
| | | 5.1.4. | 68 år | | | 5.1.4. |
| | | 5.1.5. | 69 år | | | 5.1.5. |
| | 5.2. | 70 til 74 år | | 5.2. | 5.2. |
| | | 5.2.1. | 70 år | | | 5.2.1. |
| | | 5.2.2. | 71 år | | | 5.2.2. |
| | | 5.2.3. | 72 år | | | 5.2.3. |
| | | 5.2.4. | 73 år | | | 5.2.4. |
| | | 5.2.5. | 74 år | | | 5.2.5. |
| | 5.3. | 75 til 79 år | | 5.3. | 5.3. |
| | | 5.3.1. | 75 år | | | 5.3.1. |
| | | 5.3.2. | 76 år | | | 5.3.2. |
| | | 5.3.3. | 77 år | | | 5.3.3. |
| | | 5.3.4. | 78 år | | | 5.3.4. |
| | | 5.3.5. | 79 år | | | 5.3.5. |
| | 5.4. | 80 til 84 år | | 5.4. | 5.4. |
| | | 5.4.1. | 80 år | | | 5.4.1. |
| | | 5.4.2. | 81 år | | | 5.4.2. |
| | | 5.4.3. | 82 år | | | 5.4.3. |
| | | 5.4.4. | 83 år | | | 5.4.4. |
| | | 5.4.5. | 84 år | | | 5.4.5. |
| 6. | 85 år og derover | 6. | 6. | 6. |
| | 6.1. | 85 til 89 år | | 6.1. | 6.1. |
| | | 6.1.1. | 85 år | | | 6.1.1. |
| | | 6.1.2. | 86 år | | | 6.1.2. |
| | | 6.1.3. | 87 år | | | 6.1.3. |
| | | 6.1.4. | 88 år | | | 6.1.4. |
| | | 6.1.5. | 89 år | | | 6.1.5. |
| | 6.2. | 90 til 94 år | | 6.2. | 6.2. |
| | | 6.2.1. | 90 år | | | 6.2.1. |
| | | 6.2.2. | 91 år | | | 6.2.2. |
| | | 6.2.3. | 92 år | | | 6.2.3. |
| | | 6.2.4. | 93 år | | | 6.2.4. |
| | | 6.2.5. | 94 år | | | 6.2.5. |
| | 6.3. | 95 til 99 år | | 6.3. | 6.3. |
| | | 6.3.1. | 95 år | | | 6.3.1. |
| | | 6.3.2. | 96 år | | | 6.3.2. |
| | | 6.3.3. | 97 år | | | 6.3.3. |
| | | 6.3.4. | 98 år | | | 6.3.4. |
| | | 6.3.5. | 99 år | | | 6.3.5. |
| | 6.4. | 100 år og derover | | 6.4. | 6.4. |

Alder

AGE.L.

AGE.M.

AGE.H.

0.

I alt

0.

0.

0.

1.

under 15 år

1.

1.

1.

1.1.

under 5 år

1.1.

1.1.

1.1.1

under 1 år

1.1.1

1.1.2.

1 år

1.1.2.

1.1.3.

2 år

1.1.3.

1.1.4.

3 år

1.1.4.

1.1.5.

4 år

1.1.5.

1.2.

5 til 9 år

1.2.

1.2.

1.2.1.

5 år

1.2.1.

1.2.2.

6 år

1.2.2.

1.2.3.

7 år

1.2.3.

1.2.4.

8 år

1.2.4.

1.2.5.

9 år

1.2.5.

1.3.

10 til 14 år

1.3.

1.3.

1.3.1.

10 år

1.3.1.

1.3.2.

11 år

1.3.2.

1.3.3.

12 år

1.3.3.

1.3.4.

13 år

1.3.4.

1.3.5.

14 år

1.3.5.

2.

15 til 29 år

2.

2.

2.

2.1.

15 til 19 år

2.1.

2.1.

2.1.1.

15 år

2.1.1.

2.1.2.

16 år

2.1.2.

2.1.3.

17 år

2.1.3.

2.1.4.

18 år

2.1.4.

2.1.5.

19 år

2.1.5.

2.2.

20 til 24 år

2.2.

2.2.

2.2.1.

20 år

2.2.1.

2.2.2.

21 år

2.2.2.

2.2.3.

22 år

2.2.3.

2.2.4.

23 år

2.2.4.

2.2.5.

24 år

2.2.5.

2.3.

25 til 29 år

2.3.

2.3.

2.3.1.

25 år

2.3.1.

2.3.2.

26 år

2.3.2.

2.3.3.

27 år

2.3.3.

2.3.4.

28 år

2.3.4.

2.3.5.

29 år

2.3.5.

3.

30 til 49 år

3.

3.

3.

3.1.

30 til 34 år

3.1.

3.1.

3.1.1.

30 år

3.1.1.

3.1.2.

31 år

3.1.2.

3.1.3.

32 år

3.1.3.

3.1.4.

33 år

3.1.4.

3.1.5.

34 år

3.1.5.

3.2.

35 til 39 år

3.2.

3.2.

3.2.1.

35 år

3.2.1.

3.2.2.

36 år

3.2.2.

3.2.3.

37 år

3.2.3.

3.2.4.

38 år

3.2.4.

3.2.5.

39 år

3.2.5.

3.3.

40 til 44 år

3.3.

3.3.

3.3.1.

40 år

3.3.1.

3.3.2.

41 år

3.3.2.

3.3.3.

42 år

3.3.3.

3.3.4.

43 år

3.3.4.

3.3.5.

44 år

3.3.5.

3.4.

45 til 49 år

3.4.

3.4.

3.4.1.

45 år

3.4.1.

3.4.2.

46 år

3.4.2.

3.4.3.

47 år

3.4.3.

3.4.4.

48 år

3.4.4.

3.4.5.

49 år

3.4.5.

4.

50 til 64 år

4.

4.

4.

4.1.

50 til 54 år

4.1.

4.1.

4.1.1.

50 år

4.1.1.

4.1.2.

51 år

4.1.2.

4.1.3.

52 år

4.1.3.

4.1.4.

53 år

4.1.4.

4.1.5.

54 år

4.1.5.

4.2.

55 til 59 år

4.2.

4.2.

4.2.1.

55 år

4.2.1.

4.2.2.

56 år

4.2.2.

4.2.3.

57 år

4.2.3.

4.2.4.

58 år

4.2.4.

4.2.5.

59 år

4.2.5.

4.3.

60 til 64 år

4.3.

4.3.

4.3.1.

60 år

4.3.1.

4.3.2.

61 år

4.3.2.

4.3.3.

62 år

4.3.3.

4.3.4.

63 år

4.3.4.

4.3.5.

64 år

4.3.5.

5.

65 til 84 år

5.

5.

5.

5.1.

65 til 69 år

5.1.

5.1.

5.1.1.

65 år

5.1.1.

5.1.2.

66 år

5.1.2.

5.1.3.

67 år

5.1.3.

5.1.4.

68 år

5.1.4.

5.1.5.

69 år

5.1.5.

5.2.

70 til 74 år

5.2.

5.2.

5.2.1.

70 år

5.2.1.

5.2.2.

71 år

5.2.2.

5.2.3.

72 år

5.2.3.

5.2.4.

73 år

5.2.4.

5.2.5.

74 år

5.2.5.

5.3.

75 til 79 år

5.3.

5.3.

5.3.1.

75 år

5.3.1.

5.3.2.

76 år

5.3.2.

5.3.3.

77 år

5.3.3.

5.3.4.

78 år

5.3.4.

5.3.5.

79 år

5.3.5.

5.4.

80 til 84 år

5.4.

5.4.

5.4.1.

80 år

5.4.1.

5.4.2.

81 år

5.4.2.

5.4.3.

82 år

5.4.3.

5.4.4.

83 år

5.4.4.

5.4.5.

84 år

5.4.5.

6.

85 år og derover

6.

6.

6.

6.1.

85 til 89 år

6.1.

6.1.

6.1.1.

85 år

6.1.1.

6.1.2.

86 år

6.1.2.

6.1.3.

87 år

6.1.3.

6.1.4.

88 år

6.1.4.

6.1.5.

89 år

6.1.5.

6.2.

90 til 94 år

6.2.

6.2.

6.2.1.

90 år

6.2.1.

6.2.2.

91 år

6.2.2.

6.2.3.

92 år

6.2.3.

6.2.4.

93 år

6.2.4.

6.2.5.

94 år

6.2.5.

6.3.

95 til 99 år

6.3.

6.3.

6.3.1.

95 år

6.3.1.

6.3.2.

96 år

6.3.2.

6.3.3.

97 år

6.3.3.

6.3.4.

98 år

6.3.4.

6.3.5.

99 år

6.3.5.

6.4.

100 år og derover

6.4.

6.4.

Opdelingerne for »alder« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Variabel: civilstand

Civilstand defineres som en persons (retlige) civilstand i henhold til ægteskabsloven (eller sædvanen) i landet (dvs. »de jure«-civilstand).

En person klassificeres i overensstemmelse med vedkommendes aktuelle civilstand på referencedatoen.

Medlemsstaterne skal indberette data om registrerede partnerskaber, hvis de har en retlig ramme for partnerskaber, som

| a) | medfører ægteskabelige forpligtelser mellem to personer og |
| --- | --- |

a)

medfører ægteskabelige forpligtelser mellem to personer og

| b) | ikke er ægteskaber og |
| --- | --- |

b)

ikke er ægteskaber og

| c) | udelukker en person, som er gift eller har retlige forpligtelser som følge af et sådant aktuelt partnerskab, fra samtidigt at påtage sig en retlig forpligtelse som følge af et nyt ægteskab eller et andet sådant partnerskab med en anden person. |
| --- | --- |

c)

udelukker en person, som er gift eller har retlige forpligtelser som følge af et sådant aktuelt partnerskab, fra samtidigt at påtage sig en retlig forpligtelse som følge af et nyt ægteskab eller et andet sådant partnerskab med en anden person.

| Civilstand | LMS. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Har aldrig indgået ægteskab eller registreret partnerskab | 1. |
| 2. | Gift | 2. |
| | 2.1. | Gift med en person af modsatte køn (fakultativ) | 2.1. |
| | 2.2. | Gift med en person af samme køn (fakultativ) | 2.2. |
| 3. | Enke/enkemand (og har ikke indgået nyt ægteskab eller registreret partnerskab) | 3. |
| 4. | Skilt (og har ikke indgået nyt ægteskab eller registreret partnerskab) | 4. |
| 5. | Registreret partnerskab | 5. |
| | 5.1. | Registreret partnerskab med en person af modsatte køn (fakultativ) | 5.1. |
| | 5.2. | Registreret partnerskab med en person af samme køn (fakultativ) | 5.2. |
| 6. | Registreret partnerskab endte ved partnerens død (og der er ikke indgået nyt ægteskab eller registreret partnerskab) | 6. |
| 7. | Registreret partnerskab retligt opløst (og der er ikke indgået nyt ægteskab eller registreret partnerskab) | 7. |
| 8. | Ikke oplyst | 8. |

Civilstand

LMS.

0.

I alt

0.

1.

Har aldrig indgået ægteskab eller registreret partnerskab

1.

2.

Gift

2.

2.1.

Gift med en person af modsatte køn (fakultativ)

2.1.

2.2.

Gift med en person af samme køn (fakultativ)

2.2.

3.

Enke/enkemand (og har ikke indgået nyt ægteskab eller registreret partnerskab)

3.

4.

Skilt (og har ikke indgået nyt ægteskab eller registreret partnerskab)

4.

5.

Registreret partnerskab

5.

5.1.

Registreret partnerskab med en person af modsatte køn (fakultativ)

5.1.

5.2.

Registreret partnerskab med en person af samme køn (fakultativ)

5.2.

6.

Registreret partnerskab endte ved partnerens død (og der er ikke indgået nyt ægteskab eller registreret partnerskab)

6.

7.

Registreret partnerskab retligt opløst (og der er ikke indgået nyt ægteskab eller registreret partnerskab)

7.

8.

Ikke oplyst

8.

Opdelingen »civilstand« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

I medlemsstater, hvor lovgivningen indeholder bestemmelser om »retlig separation« af gifte partnere, klassificeres sådanne »retligt separerede« personer under »gift« (LMS.2.).

Variabel: nuværende erhvervssituation

»Nuværende erhvervssituation« er en persons nuværende stilling med hensyn til erhvervsaktivitet baseret på en referenceperiode på en uge, som kan være enten en specificeret, nylig eller fast kalenderuge eller den seneste hele kalenderuge eller de sidste syv dage forud for tællingen.

Udtrykket »nuværende erhvervsaktive befolkning« omfatter alle personer, som opfylder kravene for at blive betragtet som beskæftigede eller arbejdsløse.

»Beskæftiget« omfatter alle personer på 15 år eller derover, som i referenceugen:

| a) | udførte mindst en times lønnet eller på anden måde udbyttegivende arbejde mod kontant betaling eller naturalier eller |
| --- | --- |

a)

udførte mindst en times lønnet eller på anden måde udbyttegivende arbejde mod kontant betaling eller naturalier eller

| b) | midlertidigt var fraværende fra et job, i hvilket de allerede havde arbejdet, og som de havde opretholdt en formel tilknytning til, eller fra en selvstændig erhvervsaktivitet. |
| --- | --- |

b)

midlertidigt var fraværende fra et job, i hvilket de allerede havde arbejdet, og som de havde opretholdt en formel tilknytning til, eller fra en selvstændig erhvervsaktivitet.

Ansatte, som midlertidigt ikke er på arbejde, anses for at være i lønnet beskæftigelse, under forudsætning af at de havde en formel tilknytning til jobbet. De mulige årsager til et sådant midlertidigt fravær er:

| a) | sygdom eller tilskadekomst eller |
| --- | --- |

a)

sygdom eller tilskadekomst eller

| b) | helligdage eller ferie eller |
| --- | --- |

b)

helligdage eller ferie eller

| c) | strejke eller lockout eller |
| --- | --- |

c)

strejke eller lockout eller

| d) | uddannelsesorlov eller |
| --- | --- |

d)

uddannelsesorlov eller

| e) | barsels- eller forældreorlov eller |
| --- | --- |

e)

barsels- eller forældreorlov eller

| f) | konjunkturbetinget fald i den økonomiske aktivitet eller |
| --- | --- |

f)

konjunkturbetinget fald i den økonomiske aktivitet eller

| g) | midlertidig indstilling af arbejdet på grund af dårligt vejr, mekaniske eller elektriske nedbrud eller mangel på råmaterialer eller brændstof eller |
| --- | --- |

g)

midlertidig indstilling af arbejdet på grund af dårligt vejr, mekaniske eller elektriske nedbrud eller mangel på råmaterialer eller brændstof eller

| h) | andet midlertidigt fravær med eller uden orlov. |
| --- | --- |

h)

andet midlertidigt fravær med eller uden orlov.

Den formelle tilknytning til jobbet bestemmes på baggrund af et eller flere af følgende kriterier:

| a) | modtog fortsat løn eller |
| --- | --- |

a)

modtog fortsat løn eller

| b) | sikkerhed for tilbagevenden til arbejdet eller en aftale om tidspunktet for tilbagevenden til arbejdet eller |
| --- | --- |

b)

sikkerhed for tilbagevenden til arbejdet eller en aftale om tidspunktet for tilbagevenden til arbejdet eller

| c) | varigheden af jobfraværet som eventuelt kan være den periode, i hvilken arbejdstagere kan modtage understøttelse uden at være forpligtet til at acceptere andre job. |
| --- | --- |

c)

varigheden af jobfraværet som eventuelt kan være den periode, i hvilken arbejdstagere kan modtage understøttelse uden at være forpligtet til at acceptere andre job.

Selvstændige (med undtagelse af medarbejdende familiemedlemmer) anses for at være »beskæftigede«, hvis de har arbejdet i denne egenskab i løbet af referenceugen, eller hvis de er midlertidigt fraværende fra arbejdet, og deres virksomhed fortsætter med at eksistere i mellemtiden.

Medarbejdende familiemedlemmer anses for at være »beskæftigede«, hvis de har arbejdet i denne egenskab i referenceugen.

»Arbejdsløs« omfatter alle personer på 15 år eller derover, som var:

| a) | »uden arbejde«, dvs. ikke var i lønnet beskæftigelse eller selvstændig beskæftigelse i referenceugen og |
| --- | --- |

a)

»uden arbejde«, dvs. ikke var i lønnet beskæftigelse eller selvstændig beskæftigelse i referenceugen og

| b) | »til rådighed for arbejdsmarkedet«, dvs. var til rådighed for lønnet beskæftigelse eller selvstændig beskæftigelse i referenceugen og i to uger derefter og |
| --- | --- |

b)

»til rådighed for arbejdsmarkedet«, dvs. var til rådighed for lønnet beskæftigelse eller selvstændig beskæftigelse i referenceugen og i to uger derefter og

| c) | »arbejdssøgende«, dvs. havde taget konkrete skridt til at søge lønnet beskæftigelse eller selvstændig beskæftigelse inden for en periode på fire uger, som sluttede med referenceugen. |
| --- | --- |

c)

»arbejdssøgende«, dvs. havde taget konkrete skridt til at søge lønnet beskæftigelse eller selvstændig beskæftigelse inden for en periode på fire uger, som sluttede med referenceugen.

Kategorien »ikke erhvervsaktiv for tiden« omfatter personer under den nationale mindstealder for erhvervsaktivitet.

Når en person skal placeres under en enkelt erhvervssituation, prioriteres situationen »beskæftiget« frem for »arbejdsløs« og situationen »arbejdsløs« frem for »ikke erhvervsaktiv«.

| Nuværende erhvervssituation | CAS.L. | CAS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. |
| 1. | For tiden erhvervsaktiv | 1. | 1. |
| | 1.1. | Beskæftiget | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Arbejdsløs | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Arbejdsløs, tidligere beskæftiget | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Arbejdsløs, aldrig arbejdet før | | 1.2.2. |
| 2. | Ikke erhvervsaktiv for tiden | 2. | 2. |
| | 2.1. | Personer under den nationale mindstealder for erhvervsaktivitet | | 2.1. |
| | 2.2. | Modtagere af pension eller kapitalindkomst | | 2.2. |
| | 2.3. | Studerende (ikke erhvervsaktive) | | 2.3. |
| | 2.4. | Hjemmegående og andre | | 2.4. |
| | | 2.4.1. | Hjemmegående (fakultativ) | | 2.4.1. |
| | | 2.4.2. | Andre (fakultativ) | | 2.4.2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. | 3. |

Nuværende erhvervssituation

CAS.L.

CAS.H.

0.

I alt

0.

0.

1.

For tiden erhvervsaktiv

1.

1.

1.1.

Beskæftiget

1.1.

1.1.

1.2.

Arbejdsløs

1.2.

1.2.

1.2.1.

Arbejdsløs, tidligere beskæftiget

1.2.1.

1.2.2.

Arbejdsløs, aldrig arbejdet før

1.2.2.

2.

Ikke erhvervsaktiv for tiden

2.

2.

2.1.

Personer under den nationale mindstealder for erhvervsaktivitet

2.1.

2.2.

Modtagere af pension eller kapitalindkomst

2.2.

2.3.

Studerende (ikke erhvervsaktive)

2.3.

2.4.

Hjemmegående og andre

2.4.

2.4.1.

Hjemmegående (fakultativ)

2.4.1.

2.4.2.

Andre (fakultativ)

2.4.2.

3.

Ikke oplyst

3.

3.

Opdelingerne for »nuværende erhvervsaktivitet« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Når en person, som for tiden ikke er erhvervsaktiv, skal placeres under en enkelt erhvervssituation, prioriteres »personer under den nationale mindstealder for erhvervsaktivitet« frem for »modtagere af pension eller kapitalindkomst«, situationen »modtagere af pension eller kapitalindkomst« frem for »studerende (ikke erhvervsaktive)« og »studerende (ikke erhvervsaktive)« frem for »hjemmegående og andre«.

Kategorien »studerende (ikke erhvervsaktive)« (CAS.H.2.3.) udgør således studerende på ungdomsuddannelser og på videregående uddannelser, som:

| — | har nået den nationale mindstealder for erhvervsaktivitet og |
| --- | --- |

—

har nået den nationale mindstealder for erhvervsaktivitet og

| — | ikke er erhvervsaktive og |
| --- | --- |

—

ikke er erhvervsaktive og

| — | ikke modtager en pension eller kapitalindkomst. |
| --- | --- |

—

ikke modtager en pension eller kapitalindkomst.

Variabel: beskæftigelse

»Beskæftigelse« henviser til typen af arbejde, der udføres i et job. »Type af arbejde« beskrives gennem arbejdets hovedopgaver og -pligter.

Rubriceringen af en person under opdelingerne af variablerne »beskæftigelse«, »erhvervsgren« og »jobniveau« skal være baseret på det samme job. Personer, som udfører mere end et job, placeres under en beskæftigelse på baggrund af deres hovedjob, som fastslås i overensstemmelse med:

| 1) | den tid, der bruges på jobbet eller, hvis dette ikke er muligt, |
| --- | --- |

1)

den tid, der bruges på jobbet eller, hvis dette ikke er muligt,

| 2) | den modtagne indkomst. |
| --- | --- |

2)

den modtagne indkomst.

| Beskæftigelse | OCC. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Ledere | 1. |
| 2. | Liberale erhverv | 2. |
| 3. | Arbejde, der forudsætter viden på mellemniveau | 3. |
| 4. | Alment kontor- og kundeservicearbejde | 4. |
| 5. | Service- og salgsarbejde | 5. |
| 6. | Arbejde inden for landbrug, skovbrug og fiskeri ekskl. medhjælp | 6. |
| 7. | Håndværkspræget arbejde | 7. |
| 8. | Operatør- og monteringsarbejde samt transportarbejde | 8. |
| 9. | Andet manuelt arbejde | 9. |
| 10. | Militært arbejde | 10. |
| 11. | Ikke oplyst | 11. |
| 12. | Ikke relevant | 12. |

Beskæftigelse

OCC.

0.

I alt

0.

1.

Ledere

1.

2.

Liberale erhverv

2.

3.

Arbejde, der forudsætter viden på mellemniveau

3.

4.

Alment kontor- og kundeservicearbejde

4.

5.

Service- og salgsarbejde

5.

6.

Arbejde inden for landbrug, skovbrug og fiskeri ekskl. medhjælp

6.

7.

Håndværkspræget arbejde

7.

8.

Operatør- og monteringsarbejde samt transportarbejde

8.

9.

Andet manuelt arbejde

9.

10.

Militært arbejde

10.

11.

Ikke oplyst

11.

12.

Ikke relevant

12.

Opdelingen »beskæftigelse« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Personer på 15 år og derover, som var:

| — | beskæftiget i referenceugen eller |
| --- | --- |

—

beskæftiget i referenceugen eller

| — | arbejdsløse i referenceugen, men på et tidspunkt har været i beskæftigelse |
| --- | --- |

—

arbejdsløse i referenceugen, men på et tidspunkt har været i beskæftigelse

klassificeres kun under en af kategorierne OOC.1. til OCC.11. i overensstemmelse med den beskæftigelse de senest havde. I kategorierne OCC.1. til OCC.10. i opdelingen »beskæftigelse« opregnes de 10 største grupper i ISCO-08 (COM)-klassifikationen.

Hvis betegnelsen i kategorierne i den pr. 1. januar 2011 gældende ISCO (COM)-klassifikation afviger fra den, som er opregnet i kategorierne OCC.1. til OCC.10., anvendes betegnelsen fra ISCO (COM)-klassifikationen pr. 1. januar 2011.

Personer under 15 år samt personer på 15 år og derover, som:

| — | ikke var erhvervsaktive i referenceugen, eller |
| --- | --- |

—

ikke var erhvervsaktive i referenceugen, eller

| — | var arbejdsløse og aldrig har arbejdet før (dvs. de har på intet tidspunkt i livet være i beskæftigelse) |
| --- | --- |

—

var arbejdsløse og aldrig har arbejdet før (dvs. de har på intet tidspunkt i livet være i beskæftigelse)

klassificeres under »ikke relevant« (OCC.12.).

Variabel: erhvervsgren

»Erhvervsgren« henviser til den type produktion eller aktivitet, der foregår på den virksomhed eller tilsvarende enhed, hvor den for tiden erhvervsaktive person har sit job. For personer, som rekrutteres og ansættes af én virksomhed, men hvis faktiske arbejdsplads er på en anden virksomhed (»vikaransatte« og »udsendte arbejdstagere«), indberettes den erhvervsgren i virksomheden eller tilsvarende enhed, hvor den faktiske arbejdsplads er.

Rubriceringen af en person under opdelingerne af variablerne »beskæftigelse«, »erhvervsgren« og »jobniveau« baseres på det samme job. Personer, som udfører mere end et job, klassificeres under en erhvervsgren, på baggrund af deres hovedjob, som fastslås i overensstemmelse med:

| — | den tid, der bruges på jobbet eller, hvis dette ikke er muligt, |
| --- | --- |

—

den tid, der bruges på jobbet eller, hvis dette ikke er muligt,

| — | den modtagne indkomst. |
| --- | --- |

—

den modtagne indkomst.

| Erhvervsgren | IND.L. | IND.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. |
| 1. | Landbrug, skovbrug og fiskeri | 1. | 1. |
| 2. | Fremstilling, råstofindvinding og anden industri | 2. | 2. |
| | 2.1. | Råstofindvinding | | 2.1. |
| | 2.2. | Fremstillingsvirksomhed | | 2.2. |
| | 2.3. | El, gas og fjernvarmeforsyning. | | 2.3. |
| | 2.4. | Vandforsyning, kloakvæsen, affaldshåndtering og rensning af jord og grundvand | | 2.4. |
| 3. | Bygge- og anlægsvirksomhed | 3. | 3. |
| 4. | Engroshandel og detailhandel, transport og godshåndtering, overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed | 4. | 4. |
| | 4.1. | Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer og motorcykler | | 4.1. |
| | 4.2. | Transport og godshåndtering | | 4.2. |
| | 4.3. | Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed | | 4.3. |
| 5. | Information og kommunikation | 5. | 5. |
| 6. | Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring | 6. | 6. |
| 7. | Fast ejendom | 7. | 7. |
| 8. | Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser, administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester | 8. | 8. |
| | 8.1. | Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser | | 8.1. |
| | 8.2. | Administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester | | 8.2. |
| 9. | Offentlig administration, forsvar, undervisning, sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger | 9. | 9. |
| | 9.1. | Offentlig forvaltning og forsvar; socialsikring | | 9.1. |
| | 9.2. | Undervisning | | 9.2. |
| | 9.3. | Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger | | 9.3. |
| 10. | Andre serviceydelser | 10. | 10. |
| | 10.1. | Kultur, forlystelser og sport | | 10.1. |
| | 10.2. | Anden servicevirksomhed | | 10.2. |
| | 10.3. | Private husholdninger med ansat medhjælp; husholdningers produktion af varer og tjenesteydelser til eget brug, i.a.n. | | 10.3. |
| | 10.4. | Ekstraterritoriale organisationer og organer | | 10.4. |
| 11. | Ikke oplyst | 11. | 11. |
| 12. | Ikke relevant | 12. | 12. |

Erhvervsgren

IND.L.

IND.H.

0.

I alt

0.

0.

1.

Landbrug, skovbrug og fiskeri

1.

1.

2.

Fremstilling, råstofindvinding og anden industri

2.

2.

2.1.

Råstofindvinding

2.1.

2.2.

Fremstillingsvirksomhed

2.2.

2.3.

El, gas og fjernvarmeforsyning.

2.3.

2.4.

Vandforsyning, kloakvæsen, affaldshåndtering og rensning af jord og grundvand

2.4.

3.

Bygge- og anlægsvirksomhed

3.

3.

4.

Engroshandel og detailhandel, transport og godshåndtering, overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed

4.

4.

4.1.

Engroshandel og detailhandel; reparation af motorkøretøjer og motorcykler

4.1.

4.2.

Transport og godshåndtering

4.2.

4.3.

Overnatningsfaciliteter og restaurationsvirksomhed

4.3.

5.

Information og kommunikation

5.

5.

6.

Pengeinstitut- og finansvirksomhed, forsikring

6.

6.

7.

Fast ejendom

7.

7.

8.

Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser, administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester

8.

8.

8.1.

Liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser

8.1.

8.2.

Administrative tjenesteydelser og hjælpetjenester

8.2.

9.

Offentlig administration, forsvar, undervisning, sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger

9.

9.

9.1.

Offentlig forvaltning og forsvar; socialsikring

9.1.

9.2.

Undervisning

9.2.

9.3.

Sundhedsvæsen og sociale foranstaltninger

9.3.

10.

Andre serviceydelser

10.

10.

10.1.

Kultur, forlystelser og sport

10.1.

10.2.

Anden servicevirksomhed

10.2.

10.3.

Private husholdninger med ansat medhjælp; husholdningers produktion af varer og tjenesteydelser til eget brug, i.a.n.

10.3.

10.4.

Ekstraterritoriale organisationer og organer

10.4.

11.

Ikke oplyst

11.

11.

12.

Ikke relevant

12.

12.

Opdelingerne for »erhvervsgren« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Personer på 15 år og derover, som var:

| — | beskæftiget i referenceugen eller |
| --- | --- |

—

beskæftiget i referenceugen eller

| — | arbejdsløse i referenceugen, men på et tidspunkt har været i beskæftigelse |
| --- | --- |

—

arbejdsløse i referenceugen, men på et tidspunkt har været i beskæftigelse

klassificeres henholdsvis under IND.L.1. til IND.L.10. og IND.H.1. til IND.H.10.4. i overensstemmelse med den erhvervsgren de senest arbejdede indenfor. I kategorierne IND.H.1. til IND.H.10.4. i opdelingen »erhvervsgren« opregnes de 21 hovedafdelinger i NACE rev. 2-nomenklaturen og relevante aggregater.

Hvis betegnelsen i hovedafdelingerne i den pr. 1. januar 2011 gældende NACE-klassifikation afviger fra den, som er opregnet i opdelingen »erhvervsgren«, anvendes betegnelsen i den pr. 1. januar 2011 gældende NACE-nomenklarur.

Personer under 15 år samt personer på 15 år og derover, som:

| — | ikke var erhvervsaktive i referenceugen, eller |
| --- | --- |

—

ikke var erhvervsaktive i referenceugen, eller

| — | var arbejdsløse og aldrig har arbejdet før (dvs. de har på intet tidspunkt i livet være i beskæftigelse) |
| --- | --- |

—

var arbejdsløse og aldrig har arbejdet før (dvs. de har på intet tidspunkt i livet være i beskæftigelse)

klassificeres under »ikke relevant« (IND.L.12., IND.H.12.).

Variabel: jobniveau

En »ansat« er en person, som er »i lønnet beskæftigelse«, dvs. har et job, hvor en eksplicit eller implicit ansættelseskontrakt sikrer den pågældende en grundløn, som er uafhængig af ansættelsesenhedens indtægt (denne enhed kan være en virksomhed, en nonprofitinstitution, et offentligt forvaltningsorgan eller en husstand). Personer i »lønnet beskæftigelse« modtager typisk uge- eller månedsløn, men kan også modtage betaling i form af salgsprovision, akkordløn, bonusser eller naturalier, som f.eks. kost, logi eller uddannelse. Nogle eller alle de redskaber, kapitalgoder, informationssystemer og/eller lokaler, som den ansatte benytter, kan være ejet af andre, og den ansatte kan arbejde under direkte opsyn af eller efter retningslinjer, som nøje er fastsat af ejeren/ejerne eller personer, som er ansat af ejerne.

En »arbejdsgiver« er en person, som arbejder for egen regning eller med et mindre antal partnere, har en selvstændig beskæftigelse og i denne egenskab på kontinuerlig basis (herunder i referenceugen) har antaget en eller flere personer til at arbejde for sig som sine »ansatte«. Arbejdsgiveren træffer beslutningerne vedrørende virksomhedens drift eller uddelegerer sådanne beslutninger, men forbliver ansvarlig for virksomhedens sundhed.

Hvis en person både er arbejdsgiver og ansat, skal vedkommende kun placeres under én af grupperne i overensstemmelse med:

| — | den tid, der bruges på jobbet eller, hvis dette ikke er muligt, |
| --- | --- |

—

den tid, der bruges på jobbet eller, hvis dette ikke er muligt,

| — | den modtagne indkomst. |
| --- | --- |

—

den modtagne indkomst.

En »selvstændig uden ansatte« er en person, som arbejder for egen regning eller med en eller et mindre antal partnere, har en »selvstændig beskæftigelse« og ikke på kontinuerlig basis (herunder i referenceugen) har antaget personer til at arbejde for sig som sine »ansatte«.

Et »medarbejdende familiemedlem« er en person, som

| — | har en selvstændig beskæftigelse i en markedsorienteret virksomhed, som drives af et familiemedlem, der bor i samme husstand, og |
| --- | --- |

—

har en selvstændig beskæftigelse i en markedsorienteret virksomhed, som drives af et familiemedlem, der bor i samme husstand, og

| — | ikke kan anses for at være en partner (dvs. en arbejdsgiver eller selvstændig uden ansatte), fordi forpligtelserne i forbindelse med virksomhedens drift for så vidt angår arbejdstid eller andre faktorer, som bestemmes ud fra nationale forhold, ikke udgør et niveau, der kan sammenlignes med virksomhedslederens. |
| --- | --- |

—

ikke kan anses for at være en partner (dvs. en arbejdsgiver eller selvstændig uden ansatte), fordi forpligtelserne i forbindelse med virksomhedens drift for så vidt angår arbejdstid eller andre faktorer, som bestemmes ud fra nationale forhold, ikke udgør et niveau, der kan sammenlignes med virksomhedslederens.

Et »medlem af et producentkooperativ« er en person, som har en selvstændig beskæftigelse i en virksomhed, der er organiseret som et kooperativ, hvor hvert enkelt medlem deltager på lige fod med andre medlemmer, når der træffes beslutninger om produktionens tilrettelæggelse, salg og/eller andet arbejde, investeringer og fordelingen af indtægterne blandt medlemmerne.

Rubriceringen af en person inden for opdelingerne af variablerne »beskæftigelse«, »erhvervsgren« og »jobniveau« baseres på det samme job. Personer, som udfører mere end ét job, klassificeres på et jobniveau på baggrund af deres hovedjob, som fastslås i overensstemmelse med:

| — | den tid, der bruges på jobbet eller, hvis dette ikke er muligt, |
| --- | --- |

—

den tid, der bruges på jobbet eller, hvis dette ikke er muligt,

| — | den modtagne indkomst. |
| --- | --- |

—

den modtagne indkomst.

| Jobniveau | SIE. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Ansatte | 1. |
| 2. | Arbejdsgivere | 2. |
| 3. | Selvstændige uden ansatte | 3. |
| 4. | Andet (»medarbejdende familiemedlemmer« og »medlemmer af producentkooperativer«) | 4. |
| | 4.1. | Medarbejdende familiemedlemmer (fakultativ) | 4.1. |
| | 4.2. | Medlemmer af producentkooperativer (fakultativ) | 4.2. |
| 5. | Ikke oplyst | 5. |
| 6. | Ikke relevant | 6. |

Jobniveau

SIE.

0.

I alt

0.

1.

Ansatte

1.

2.

Arbejdsgivere

2.

3.

Selvstændige uden ansatte

3.

4.

Andet (»medarbejdende familiemedlemmer« og »medlemmer af producentkooperativer«)

4.

4.1.

Medarbejdende familiemedlemmer (fakultativ)

4.1.

4.2.

Medlemmer af producentkooperativer (fakultativ)

4.2.

5.

Ikke oplyst

5.

6.

Ikke relevant

6.

Opdelingen »jobniveau« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Personer på 15 år og derover, som var:

| — | beskæftiget i referenceugen eller |
| --- | --- |

—

beskæftiget i referenceugen eller

| — | arbejdsløse i referenceugen, men på et tidspunkt har været i beskæftigelse |
| --- | --- |

—

arbejdsløse i referenceugen, men på et tidspunkt har været i beskæftigelse

klassificeres kun under en af kategorierne SIE.1. til SIE.5., i overensstemmelse med deres jobniveau ved seneste beskæftigelse.

Personer under 15 år samt personer på 15 år og derover, som:

| — | ikke var erhvervsaktive i referenceugen, eller |
| --- | --- |

—

ikke var erhvervsaktive i referenceugen, eller

| — | var ledige og aldrig har arbejdet før (dvs. de har på intet tidspunkt i livet være i beskæftigelse) |
| --- | --- |

—

var ledige og aldrig har arbejdet før (dvs. de har på intet tidspunkt i livet være i beskæftigelse)

klassificeres under »ikke relevant« (SIE.6.).

Variabel: uddannelsesniveau

Uddannelsesniveau refererer til det højeste afsluttede niveau i uddannelsessystemet i det land, hvor uddannelsen fandt sted. Der tages højde for al uddannelse, som er relevant for afslutningen af et niveau, selv hvis den er modtaget uden for skoler og universiteter.

| Uddannelsesniveau (højeste afsluttede niveau) | EDU. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Ingen formel uddannelse | 1. |
| 2. | ISCED-niveau 1. Grundskoleuddannelse | 2. |
| 3. | ISCED-niveau 2. Lavere sekundær uddannelse | 3. |
| 4. | ISCED-niveau 3. Ungdomsuddannelser | 4. |
| 5. | ISCED-niveau 4. Videregående uddannelser ikke på universitetsniveau | 5. |
| 6. | ISCED-niveau 5. Videregående uddannelse, første trin | 6. |
| 7. | ISCED-niveau 6. Videregående uddannelse, andet trin | 7. |
| 8. | »Ikke oplyst« (om personer på 15 år eller derover) | 8. |
| 9. | Ikke relevant (personer under 15 år) | 9. |

Uddannelsesniveau (højeste afsluttede niveau)

EDU.

0.

I alt

0.

1.

Ingen formel uddannelse

1.

2.

ISCED-niveau 1. Grundskoleuddannelse

2.

3.

ISCED-niveau 2. Lavere sekundær uddannelse

3.

4.

ISCED-niveau 3. Ungdomsuddannelser

4.

5.

ISCED-niveau 4. Videregående uddannelser ikke på universitetsniveau

5.

6.

ISCED-niveau 5. Videregående uddannelse, første trin

6.

7.

ISCED-niveau 6. Videregående uddannelse, andet trin

7.

8.

»Ikke oplyst« (om personer på 15 år eller derover)

8.

9.

Ikke relevant (personer under 15 år)

9.

Opdelingen »uddannelsesniveau (højeste afsluttede niveau)« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Personer på 15 år og derover klassificeres kun i en af kategorierne fra EDU.1. til EDU.8. i overensstemmelse med deres uddannelsesniveau (højeste afsluttede niveau). Personer under 15 klassificeres under »ikke relevant« (EDU.9.).

Hvis betegnelsen i kategorierne i den pr. 1. januar 2011 gældende ISCED-klassifikation afviger fra den, som er opregnet i kategorierne EDU.2. til EDU.7., anvendes betegnelsen fra ISCED-klassifikationen pr. 1. januar 2011.

Variabel: fødeland/fødested

Oplysninger om »fødested« indsamles i henhold til moderens sædvanlige bopæl på fødselstidspunktet eller, hvis denne ikke foreligger, det sted, hvor fødslen fandt sted.

Oplysninger om fødeland indsamles på baggrund af de pr. 1. januar 2011 gældende internationale grænser.

»EU-medlemsstat« betyder et land, som pr. 1. januar 2011 er medlem af Den Europæiske Union.

| Fødeland/fødested | POB.L. | POB.M. | POB.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Fødested i det indberettende land | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Fødested ikke i det indberettende land | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Anden EU-medlemsstat | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgien | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgarien | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tjekkiet | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Danmark | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Tyskland | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Estland | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irland | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Grækenland | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Spanien | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Frankrig | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Italien | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Cypern | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Letland | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Litauen | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Luxembourg | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Ungarn | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Malta | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Nederlandene | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Østrig | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Polen | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Portugal | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Rumænien | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Slovenien | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovakiet | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Finland | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Sverige | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Det Forenede Kongerige | | | 2.1.27. |
| | 2.2. | Uden for EU | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Uden for EU, men i Europa | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albanien | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Belarus | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Kroatien | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (3) | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Gibraltar | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Guernsey | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Island | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Øen Man | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Jersey | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Kosovo (UN SCR 1244/99) | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Liechtenstein | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Moldova | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | Monaco | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Montenegro | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Norge | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Bosnien-Hercegovina | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Den Russiske Føderation | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | San Marino | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Sark | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Serbien | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Schweiz | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Ukraine | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Vatikanstaten | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Færøerne | | | 2.2.1.25. |
| | | 2.2.2. | Afrika | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Algeriet | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Cameroun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kap Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Den Centralafrikanske Republik | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tchad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Comorerne | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Congo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Côte d’Ivoire | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Den Demokratiske Republik Congo | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egypten | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Ækvatorialguinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopien | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenya | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberia | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libyen | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauretanien | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Mayotte | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Marokko | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Mozambique | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Namibia | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Niger | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Nigeria | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Rwanda | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Saint Helena | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | São Tomé og Principe | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Senegal | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Seychellerne | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Sierra Leone | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Somalia | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Sydafrika | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Sudan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Swaziland | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tunesien | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tanzania | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Zambia | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabwe | | | 2.2.2.55. |
| | | 2.2.3. | Vestindien, Syd- eller Mellemamerika | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Anguilla | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigua og Barbuda | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahamas | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Bermuda | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Bolivia | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Brasilien | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | De Britiske Jomfruøer | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Caymanøerne | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Chile | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Colombia | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Costa Rica | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Cuba | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominica | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Den Dominikanske Republik | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ecuador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandsøerne | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | De franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Grenada | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Guatemala | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Guyana | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Haiti | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Honduras | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Jamaica | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Mexico | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Montserrat | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | De Nederlandske Antiller | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Nicaragua | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Panama | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Paraguay | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Peru | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Saint-Barthélémy | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Saint Christopher og Nevis | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Saint Lucia | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Saint-Martin | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Saint Pierre og Miquelon | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Saint Vincent og Grenadinerne | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Surinam | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Trinidad og Tobago | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Turks- og Caicosøerne | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Uruguay | | | 2.2.3.45. |
| | | | 2.2.3.46. | Venezuela | | | 2.2.3.46. |
| | | 2.2.4. | Nordamerika | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Canada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Grønland | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | USA | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Asien | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afghanistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenien | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Aserbajdsjan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrain | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Cambodja | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Georgien | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Indien | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonesien | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Israel | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japan | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordan | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kasakhstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Nordkorea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Sydkorea | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuwait | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgisistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malaysia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Maldiverne | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongoliet | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filippinerne | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Qatar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudi-Arabien | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapore | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Syrien | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadsjikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Thailand | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Østtimor | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Tyrkiet | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Turkmenistan | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | De Forenede Arabiske Emirater | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Usbekistan | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Vietnam | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Yemen | | | 2.2.5.47. |
| | | 2.2.6. | Oceanien | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australien | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikronesiens Forenede Stater | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fiji | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Fransk Polynesien | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Kiribati | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Marshalløerne | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Nauru | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Ny Kaledonien | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | New Zealand | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Palau | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Papua Ny Guinea | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Samoa | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Salomonøerne | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Tonga | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Tuvalu | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Pitcairn | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Vanuatu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Øerne Wallis og Futuna | | | 2.2.6.18. |
| 3. | Andet | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | Oplysninger, som ikke kan klassificeres i overensstemmelse med de nuværende grænser (fakultativ) | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.01. | Tjekkoslovakiet (fakultativ) | | | 3.1.01. |
| | | 3.1.02. | Sovjetunionen (fakultativ) | | | 3.1.02. |
| | | 3.1.03. | Jugoslavien (fakultativ) | | | 3.1.03. |
| | | 3.1.04. | Andet (fakultativ) | | | 3.1.04. |
| | 3.2. | Kan ikke henføres til noget bestemt land (fakultativ) | | 3.2. | 3.2. |
| 4. | Ikke oplyst | 4. | 4. | 4. |

Fødeland/fødested

POB.L.

POB.M.

POB.H.

0.

I alt

0.

0.

0.

1.

Fødested i det indberettende land

1.

1.

1.

2.

Fødested ikke i det indberettende land

2.

2.

2.

2.1.

Anden EU-medlemsstat

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgien

2.1.01.

2.1.02.

Bulgarien

2.1.02.

2.1.03.

Tjekkiet

2.1.03.

2.1.04.

Danmark

2.1.04.

2.1.05.

Tyskland

2.1.05.

2.1.06.

Estland

2.1.06.

2.1.07.

Irland

2.1.07.

2.1.08.

Grækenland

2.1.08.

2.1.09.

Spanien

2.1.09.

2.1.10.

Frankrig

2.1.10.

2.1.11.

Italien

2.1.11.

2.1.12.

Cypern

2.1.12.

2.1.13.

Letland

2.1.13.

2.1.14.

Litauen

2.1.14.

2.1.15.

Luxembourg

2.1.15.

2.1.16.

Ungarn

2.1.16.

2.1.17.

Malta

2.1.17.

2.1.18.

Nederlandene

2.1.18.

2.1.19.

Østrig

2.1.19.

2.1.20.

Polen

2.1.20.

2.1.21.

Portugal

2.1.21.

2.1.22.

Rumænien

2.1.22.

2.1.23.

Slovenien

2.1.23.

2.1.24.

Slovakiet

2.1.24.

2.1.25.

Finland

2.1.25.

2.1.26.

Sverige

2.1.26.

2.1.27.

Det Forenede Kongerige

2.1.27.

2.2.

Uden for EU

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Uden for EU, men i Europa

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albanien

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Belarus

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Kroatien

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (3)

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Gibraltar

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Guernsey

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Island

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Øen Man

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Jersey

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Kosovo (UN SCR 1244/99)

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Liechtenstein

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Moldova

2.2.1.13.

2.2.1.14.

Monaco

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Montenegro

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Norge

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Bosnien-Hercegovina

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Den Russiske Føderation

2.2.1.18.

2.2.1.19.

San Marino

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Sark

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Serbien

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Schweiz

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Ukraine

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Vatikanstaten

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Færøerne

2.2.1.25.

2.2.2.

Afrika

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Algeriet

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Cameroun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kap Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Den Centralafrikanske Republik

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tchad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Comorerne

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Congo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Côte d’Ivoire

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Den Demokratiske Republik Congo

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egypten

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Ækvatorialguinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopien

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenya

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberia

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libyen

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauretanien

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Mayotte

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Marokko

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Mozambique

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Namibia

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Niger

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Nigeria

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Rwanda

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Saint Helena

2.2.2.41.

2.2.2.42.

São Tomé og Principe

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Senegal

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Seychellerne

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Sierra Leone

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Somalia

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Sydafrika

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Sudan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Swaziland

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tunesien

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tanzania

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Zambia

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabwe

2.2.2.55.

2.2.3.

Vestindien, Syd- eller Mellemamerika

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Anguilla

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigua og Barbuda

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahamas

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Bermuda

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Bolivia

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Brasilien

2.2.3.10.

2.2.3.11.

De Britiske Jomfruøer

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Caymanøerne

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Chile

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Colombia

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Costa Rica

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Cuba

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominica

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Den Dominikanske Republik

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ecuador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandsøerne

2.2.3.21.

2.2.3.22.

De franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Grenada

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Guatemala

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Guyana

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Haiti

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Honduras

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Jamaica

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Mexico

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Montserrat

2.2.3.30.

2.2.3.31.

De Nederlandske Antiller

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Nicaragua

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Panama

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Paraguay

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Peru

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Saint-Barthélémy

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Saint Christopher og Nevis

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Saint Lucia

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Saint-Martin

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Saint Pierre og Miquelon

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Saint Vincent og Grenadinerne

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Surinam

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Trinidad og Tobago

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Turks- og Caicosøerne

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Uruguay

2.2.3.45.

2.2.3.46.

Venezuela

2.2.3.46.

2.2.4.

Nordamerika

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Canada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Grønland

2.2.4.02.

2.2.4.03.

USA

2.2.4.03.

2.2.5.

Asien

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afghanistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenien

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Aserbajdsjan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrain

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Cambodja

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Georgien

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Indien

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonesien

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Israel

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japan

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordan

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kasakhstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Nordkorea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Sydkorea

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuwait

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgisistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malaysia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Maldiverne

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongoliet

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filippinerne

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Qatar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudi-Arabien

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapore

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Syrien

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadsjikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Thailand

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Østtimor

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Tyrkiet

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Turkmenistan

2.2.5.43.

2.2.5.44.

De Forenede Arabiske Emirater

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Usbekistan

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Vietnam

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Yemen

2.2.5.47.

2.2.6.

Oceanien

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australien

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikronesiens Forenede Stater

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fiji

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Fransk Polynesien

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Kiribati

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Marshalløerne

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Nauru

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Ny Kaledonien

2.2.6.08.

2.2.6.09.

New Zealand

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Palau

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Papua Ny Guinea

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Samoa

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Salomonøerne

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Tonga

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Tuvalu

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Pitcairn

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Vanuatu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Øerne Wallis og Futuna

2.2.6.18.

3.

Andet

3.

3.

3.

3.1.

Oplysninger, som ikke kan klassificeres i overensstemmelse med de nuværende grænser (fakultativ)

3.1.

3.1.

3.1.01.

Tjekkoslovakiet (fakultativ)

3.1.01.

3.1.02.

Sovjetunionen (fakultativ)

3.1.02.

3.1.03.

Jugoslavien (fakultativ)

3.1.03.

3.1.04.

Andet (fakultativ)

3.1.04.

3.2.

Kan ikke henføres til noget bestemt land (fakultativ)

3.2.

3.2.

4.

Ikke oplyst

4.

4.

4.

Opdelingerne for »land/fødested« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Fortegnelsen over lande i fordelingen »land/fødested« anvendes kun til statistiske formål.

For indberettende lande, som er EU-medlemsstater, finder underkategorien under kategorien »anden EU-medlemsstat« (POB.H.2.1.), som henviser til deres medlemsstat, ikke anvendelse. For indberettende lande, som ikke er EU-medlemsstater, ændres kategorien »anden EU-medlemsstat« (POB.L.2.1., POB.M.2.1., POB.H.2.1.) til »EU-medlemsstat«.

Kategorien »oplysninger, som ikke kan klassificeres i overensstemmelse med de nuværende grænser« (POB.M.3.1., POB.H.3.1.) omfatter personer, hvis fødeland eksisterede på fødselstidspunket, men ikke eksisterede på tællingstidspunktet, og som ikke kan placeres under et enkelt land, der eksisterer på tællingstidspunktet, dvs. i overensstemmelse med de nuværende grænser.

Kategorien »kan ikke henføres til noget bestemt land« (POB.M.3.2, POB.H.3.2.) omfatter personer, hvor moderens sædvanlige bopæl på fødselstidspunktet er ukendt, og som ikke blev født inden for nogen landegrænse, f.eks. til søs eller i luften.

Variabel: Statsborgerskabsland

Statsborgerskab defineres som det særlige retlige bånd, der er mellem en person og hans eller hendes stat, og som er erhvervet ved fødsel eller naturalisation, ved erklæring, valg, ægteskab eller ad anden vej i overensstemmelse med national ret.

En person med to eller flere statsborgerskaber, anføres kun som statsborger i ét land, som bestemmes ud fra følgende prioriterede rækkefølge:

| 1. | Indberettende land eller |
| --- | --- |

1.

Indberettende land eller

| 2. | hvis personen ikke har statsborgerskab i det indberettende land: anden EU-medlemsstat eller |
| --- | --- |

2.

hvis personen ikke har statsborgerskab i det indberettende land: anden EU-medlemsstat eller

| 3. | hvis personen ikke har statsborgerskab i en anden EU-medlemsstat: andet land uden for EU. |
| --- | --- |

3.

hvis personen ikke har statsborgerskab i en anden EU-medlemsstat: andet land uden for EU.

I tilfælde af dobbelt statsborgerskab, hvor begge lande er EU-medlemsstater, men ingen af dem er det indberettende land, afgør medlemsstaterne, hvilket statsborgerskabsland der skal angives.

»EU-medlemsstat« betyder et land, som pr. 1. januar 2011 er medlem af Den Europæiske Union.

| Statsborgerskabsland | COC.L. | COC.M. | COC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Statsborgerskab i det indberettende land | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Ikke statsborgerskab i det indberettende land | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Ikke statsborgerskab i det indberettende land, med i anden EU-medlemsstat | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgien | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgarien | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tjekkiet | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Danmark | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Tyskland | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Estland | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irland | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Grækenland | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Spanien | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Frankrig | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Italien | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Cypern | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Letland | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Litauen | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Luxembourg | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Ungarn | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Malta | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Nederlandene | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Østrig | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Polen | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Portugal | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Rumænien | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Slovenien | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovakiet | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Finland | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Sverige | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Det Forenede Kongerige | | | 2.1.27. |
| | 2.2. | Statsborgerskabsland ikke medlem af EU | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Andet europæisk land | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albanien | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Belarus | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Kroatien | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (4) | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Bruges ikke | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Guernsey | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Island | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Øen Man | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Jersey | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Bruges ikke | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Liechtenstein | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Moldova | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | Monaco | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Montenegro | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Norge | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Bosnien-Hercegovina | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Den Russiske Føderation | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | San Marino | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Sark | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Serbien | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Schweiz | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Ukraine | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Vatikanstaten | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Anerkendte ikke-statsborgere | | | 2.2.1.25. |
| | | | 2.2.1.26. | Andet | | | 2.2.1.26. |
| | | 2.2.2. | Et land i Afrika | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Algeriet | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Cameroun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kap Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Den Centralafrikanske Republik | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tchad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Comorerne | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Congo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Côte d’Ivoire | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Den Demokratiske Republik Congo | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egypten | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Ækvatorialguinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopien | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenya | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberia | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libyen | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauretanien | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Mayotte | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Marokko | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Mozambique | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Namibia | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Niger | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Nigeria | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Rwanda | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Saint Helena | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | São Tomé og Principe | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Senegal | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Seychellerne | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Sierra Leone | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Somalia | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Sydafrika | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Sudan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Swaziland | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tunesien | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tanzania | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Zambia | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabwe | | | 2.2.2.55. |
| | | 2.2.3. | Et land i Vestindien, Syd- eller Mellemamerika | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Anguilla | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigua og Barbuda | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahamas | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Bermuda | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Bolivia | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Brasilien | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | De Britiske Jomfruøer | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Caymanøerne | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Chile | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Colombia | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Costa Rica | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Cuba | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominica | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Den Dominikanske Republik | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ecuador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandsøerne | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | De franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Grenada | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Guatemala | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Guyana | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Haiti | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Honduras | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Jamaica | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Mexico | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Montserrat | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | De Nederlandske Antiller | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Nicaragua | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Panama | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Paraguay | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Peru | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Saint-Barthélémy | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Saint Christopher og Nevis | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Saint Lucia | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Saint-Martin | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Saint Pierre og Miquelon | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Saint Vincent og Grenadinerne | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Surinam | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Trinidad og Tobago | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Turks- og Caicosøerne | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Uruguay | | | 2.2.3.45. |
| | | | 2.2.3.46. | Venezuela | | | 2.2.3.46. |
| | | 2.2.4. | Et land i Nordamerika | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Canada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Bruges ikke | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | USA | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Et land i Asien | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afghanistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenien | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Aserbajdsjan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrain | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Cambodja | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Georgien | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Indien | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonesien | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Israel | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japan | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordan | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kasakhstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Nordkorea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Sydkorea | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuwait | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgisistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malaysia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Maldiverne | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongoliet | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filippinerne | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Qatar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudi-Arabien | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapore | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Syrien | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadsjikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Thailand | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Østtimor | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Tyrkiet | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Turkmenistan | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | De Forenede Arabiske Emirater | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Usbekistan | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Vietnam | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Yemen | | | 2.2.5.47. |
| | | 2.2.6. | Et land i Oceanien | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australien | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikronesiens Forenede Stater | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fiji | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Fransk Polynesien | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Kiribati | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Marshalløerne | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Nauru | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Ny Kaledonien | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | New Zealand | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Palau | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Papua Ny Guinea | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Samoa | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Salomonøerne | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Tonga | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Tuvalu | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Pitcairn | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Vanuatu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Øerne Wallis og Futuna | | | 2.2.6.18. |
| 3. | Statsløs | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Ikke oplyst | 4. | 4. | 4. |

Statsborgerskabsland

COC.L.

COC.M.

COC.H.

0.

I alt

0.

0.

0.

1.

Statsborgerskab i det indberettende land

1.

1.

1.

2.

Ikke statsborgerskab i det indberettende land

2.

2.

2.

2.1.

Ikke statsborgerskab i det indberettende land, med i anden EU-medlemsstat

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgien

2.1.01.

2.1.02.

Bulgarien

2.1.02.

2.1.03.

Tjekkiet

2.1.03.

2.1.04.

Danmark

2.1.04.

2.1.05.

Tyskland

2.1.05.

2.1.06.

Estland

2.1.06.

2.1.07.

Irland

2.1.07.

2.1.08.

Grækenland

2.1.08.

2.1.09.

Spanien

2.1.09.

2.1.10.

Frankrig

2.1.10.

2.1.11.

Italien

2.1.11.

2.1.12.

Cypern

2.1.12.

2.1.13.

Letland

2.1.13.

2.1.14.

Litauen

2.1.14.

2.1.15.

Luxembourg

2.1.15.

2.1.16.

Ungarn

2.1.16.

2.1.17.

Malta

2.1.17.

2.1.18.

Nederlandene

2.1.18.

2.1.19.

Østrig

2.1.19.

2.1.20.

Polen

2.1.20.

2.1.21.

Portugal

2.1.21.

2.1.22.

Rumænien

2.1.22.

2.1.23.

Slovenien

2.1.23.

2.1.24.

Slovakiet

2.1.24.

2.1.25.

Finland

2.1.25.

2.1.26.

Sverige

2.1.26.

2.1.27.

Det Forenede Kongerige

2.1.27.

2.2.

Statsborgerskabsland ikke medlem af EU

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Andet europæisk land

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albanien

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Belarus

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Kroatien

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (4)

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Bruges ikke

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Guernsey

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Island

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Øen Man

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Jersey

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Bruges ikke

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Liechtenstein

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Moldova

2.2.1.13.

2.2.1.14.

Monaco

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Montenegro

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Norge

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Bosnien-Hercegovina

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Den Russiske Føderation

2.2.1.18.

2.2.1.19.

San Marino

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Sark

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Serbien

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Schweiz

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Ukraine

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Vatikanstaten

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Anerkendte ikke-statsborgere

2.2.1.25.

2.2.1.26.

Andet

2.2.1.26.

2.2.2.

Et land i Afrika

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Algeriet

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Cameroun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kap Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Den Centralafrikanske Republik

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tchad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Comorerne

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Congo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Côte d’Ivoire

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Den Demokratiske Republik Congo

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egypten

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Ækvatorialguinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopien

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenya

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberia

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libyen

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauretanien

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Mayotte

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Marokko

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Mozambique

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Namibia

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Niger

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Nigeria

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Rwanda

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Saint Helena

2.2.2.41.

2.2.2.42.

São Tomé og Principe

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Senegal

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Seychellerne

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Sierra Leone

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Somalia

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Sydafrika

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Sudan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Swaziland

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tunesien

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tanzania

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Zambia

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabwe

2.2.2.55.

2.2.3.

Et land i Vestindien, Syd- eller Mellemamerika

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Anguilla

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigua og Barbuda

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahamas

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Bermuda

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Bolivia

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Brasilien

2.2.3.10.

2.2.3.11.

De Britiske Jomfruøer

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Caymanøerne

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Chile

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Colombia

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Costa Rica

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Cuba

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominica

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Den Dominikanske Republik

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ecuador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandsøerne

2.2.3.21.

2.2.3.22.

De franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Grenada

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Guatemala

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Guyana

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Haiti

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Honduras

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Jamaica

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Mexico

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Montserrat

2.2.3.30.

2.2.3.31.

De Nederlandske Antiller

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Nicaragua

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Panama

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Paraguay

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Peru

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Saint-Barthélémy

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Saint Christopher og Nevis

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Saint Lucia

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Saint-Martin

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Saint Pierre og Miquelon

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Saint Vincent og Grenadinerne

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Surinam

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Trinidad og Tobago

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Turks- og Caicosøerne

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Uruguay

2.2.3.45.

2.2.3.46.

Venezuela

2.2.3.46.

2.2.4.

Et land i Nordamerika

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Canada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Bruges ikke

2.2.4.02.

2.2.4.03.

USA

2.2.4.03.

2.2.5.

Et land i Asien

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afghanistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenien

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Aserbajdsjan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrain

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Cambodja

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Georgien

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Indien

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonesien

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Israel

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japan

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordan

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kasakhstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Nordkorea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Sydkorea

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuwait

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgisistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malaysia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Maldiverne

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongoliet

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filippinerne

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Qatar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudi-Arabien

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapore

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Syrien

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadsjikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Thailand

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Østtimor

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Tyrkiet

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Turkmenistan

2.2.5.43.

2.2.5.44.

De Forenede Arabiske Emirater

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Usbekistan

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Vietnam

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Yemen

2.2.5.47.

2.2.6.

Et land i Oceanien

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australien

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikronesiens Forenede Stater

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fiji

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Fransk Polynesien

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Kiribati

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Marshalløerne

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Nauru

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Ny Kaledonien

2.2.6.08.

2.2.6.09.

New Zealand

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Palau

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Papua Ny Guinea

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Samoa

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Salomonøerne

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Tonga

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Tuvalu

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Pitcairn

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Vanuatu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Øerne Wallis og Futuna

2.2.6.18.

3.

Statsløs

3.

3.

3.

4.

Ikke oplyst

4.

4.

4.

Opdelingerne for »statsborgerskabsland« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Fortegnelsen over lande i fordelingen »statsborgerskabsland« anvendes kun til statistiske formål.

For indberettende lande, som er EU-medlemsstater, finder underkategorien i kategorien »ikke statsborgerskab i det indberettende land, men i anden EU-medlemsstat« (COC.H.2.1.), som henviser til deres medlemsstat, ikke anvendelse. For indberettende lande, som ikke er EU-medlemsstater, ændres kategorien »ikke statsborgerskab i det indberettende land, men i anden EU-medlemsstat« (COC.L.2.1. COC.M.2.1. COC.H.2.1.) til »statsborgerskab i en EU-medlemsstat«.

Personer, som hverken er statsborgere i et land eller statsløse, og som har nogle, men ikke alle de rettigheder og forpligtelser, som er forbundet med statsborgerskab, placeres under »anerkendte ikke-statsborgere« (COC.H.2.2.1.25.).

Variabel: Hvorvidt personen har boet i udlandet og år for ankomst til landet (1980 eller senere)

Ankomståret sættes til det kalenderår, hvor personen senest etablerede sædvanlig bopæl i landet. Året for seneste ankomst til landet angives frem for første ankomst (dvs. variablen »år for ankomst til landet« giver ingen oplysninger om afbrudte ophold).

| År for ankomst til landet 2000 eller senere | YAT. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Personen har boet i udlandet og er ankommet i 2000 eller senere | 1. |
| 2. | Har boet i udlandet og ankom i 1999 eller før eller har aldrig boet i udlandet | 2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. |

År for ankomst til landet 2000 eller senere

YAT.

0.

I alt

0.

1.

Personen har boet i udlandet og er ankommet i 2000 eller senere

1.

2.

Har boet i udlandet og ankom i 1999 eller før eller har aldrig boet i udlandet

2.

3.

Ikke oplyst

3.

Opdelingen »år for ankomst til landet 2000 eller senere« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Opdelingen »år for ankomst til landet 2000 eller senere« fokuserer på international ud- og indvandring efter 2000.

| År for ankomst til landet 1980 eller senere | YAE.L. | YAE.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. |
| 1. | Personen har boet i udlandet og er ankommet i 1980 eller senere | 1. | 1. |
| | 1.1. | 2010 til 2011 | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | 2011 | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | 2010 | | 1.1.2. |
| | 1.2. | 2005 til 2009 | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 2009 | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 2008 | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 2007 | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 2006 | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 2005 | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 2000 til 2004 | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 2004 | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 2003 | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 2002 | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 2001 | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 2000 | | 1.3.5. |
| | 1.4. | 1995 til 1999 | 1.4. | 1.4. |
| | | 1.4.1. | 1999 | | 1.4.1. |
| | | 1.4.2. | 1998 | | 1.4.2. |
| | | 1.4.3. | 1997 | | 1.4.3. |
| | | 1.4.4. | 1996 | | 1.4.4. |
| | | 1.4.5. | 1995 | | 1.4.5. |
| | 1.5. | 1990 til 1994 | 1.5. | 1.5. |
| | | 1.5.1. | 1994 | | 1.5.1. |
| | | 1.5.2. | 1993 | | 1.5.2. |
| | | 1.5.3. | 1992 | | 1.5.3. |
| | | 1.5.4. | 1991 | | 1.5.4. |
| | | 1.5.5. | 1990 | | 1.5.5. |
| | 1.6. | 1985 til 1989 | 1.6. | 1.6. |
| | | 1.6.1. | 1989 | | 1.6.1. |
| | | 1.6.2. | 1988 | | 1.6.2. |
| | | 1.6.3. | 1987 | | 1.6.3. |
| | | 1.6.4. | 1986 | | 1.6.4. |
| | | 1.6.5. | 1985 | | 1.6.5. |
| | 1.7. | 1980 til 1984 | 1.7. | 1.7. |
| | | 1.7.1. | 1984 | | 1.7.1. |
| | | 1.7.2. | 1983 | | 1.7.2. |
| | | 1.7.3. | 1982 | | 1.7.3. |
| | | 1.7.4. | 1981 | | 1.7.4. |
| | | 1.7.5. | 1980 | | 1.7.5. |
| 2. | Har boet i udlandet og ankom i 1979 eller før eller har aldrig boet i udlandet | 2. | 2. |
| | 2.1. | Personen har boet i udlandet og er ankommet i 1979 eller før (fakultativ) | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | Har aldrig boet i udlandet (fakultativ) | 2.2. | 2.2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. | 3. |

År for ankomst til landet 1980 eller senere

YAE.L.

YAE.H.

0.

I alt

0.

0.

1.

Personen har boet i udlandet og er ankommet i 1980 eller senere

1.

1.

1.1.

2010 til 2011

1.1.

1.1.

1.1.1.

2011

1.1.1.

1.1.2.

2010

1.1.2.

1.2.

2005 til 2009

1.2.

1.2.

1.2.1.

2009

1.2.1.

1.2.2.

2008

1.2.2.

1.2.3.

2007

1.2.3.

1.2.4.

2006

1.2.4.

1.2.5.

2005

1.2.5.

1.3.

2000 til 2004

1.3.

1.3.

1.3.1.

2004

1.3.1.

1.3.2.

2003

1.3.2.

1.3.3.

2002

1.3.3.

1.3.4.

2001

1.3.4.

1.3.5.

2000

1.3.5.

1.4.

1995 til 1999

1.4.

1.4.

1.4.1.

1999

1.4.1.

1.4.2.

1998

1.4.2.

1.4.3.

1997

1.4.3.

1.4.4.

1996

1.4.4.

1.4.5.

1995

1.4.5.

1.5.

1990 til 1994

1.5.

1.5.

1.5.1.

1994

1.5.1.

1.5.2.

1993

1.5.2.

1.5.3.

1992

1.5.3.

1.5.4.

1991

1.5.4.

1.5.5.

1990

1.5.5.

1.6.

1985 til 1989

1.6.

1.6.

1.6.1.

1989

1.6.1.

1.6.2.

1988

1.6.2.

1.6.3.

1987

1.6.3.

1.6.4.

1986

1.6.4.

1.6.5.

1985

1.6.5.

1.7.

1980 til 1984

1.7.

1.7.

1.7.1.

1984

1.7.1.

1.7.2.

1983

1.7.2.

1.7.3.

1982

1.7.3.

1.7.4.

1981

1.7.4.

1.7.5.

1980

1.7.5.

2.

Har boet i udlandet og ankom i 1979 eller før eller har aldrig boet i udlandet

2.

2.

2.1.

Personen har boet i udlandet og er ankommet i 1979 eller før (fakultativ)

2.1.

2.1.

2.2.

Har aldrig boet i udlandet (fakultativ)

2.2.

2.2.

3.

Ikke oplyst

3.

3.

Opdelingen »år for ankomst til landet 1980 eller senere« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Opdelingen »år for ankomst til landet 1980 eller senere« fokuserer på international ud- og indvandring efter 1980.

Oplysningerne for 2011 skal henvise til forløbet mellem 1. januar 2011 og referencedatoen.

Variabel:   tidligere sædvanlig bopæl og dato for ankomst til nuværende bopæl eller sædvanlig bopæl ét år før tællingen

Forholdet mellem den nuværende sædvanlige bopæl og den sædvanlige bopæl et år før tællingen skal indberettes.

| Sædvanlig bopæl et år før tællingen | ROY. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Sædvanlig bopæl uændret | 1. |
| 2. | Sædvanlig bopæl ændret | 2. |
| | 2.1. | Flytning inden for det indberettende land | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Sædvanlig bopæl et år før tællingen inden for samme NUTS 3-område som nuværende sædvanlige bopæl | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Sædvanlig bopæl et år før tællingen uden for NUTS 3-området for nuværende sædvanlige bopæl | 2.1.2. |
| | 2.2. | Tilflytning fra land uden for det indberettende land | 2.2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. |
| 4. | Ikke relevant | 4. |

Sædvanlig bopæl et år før tællingen

ROY.

0.

I alt

0.

1.

Sædvanlig bopæl uændret

1.

2.

Sædvanlig bopæl ændret

2.

2.1.

Flytning inden for det indberettende land

2.1.

2.1.1.

Sædvanlig bopæl et år før tællingen inden for samme NUTS 3-område som nuværende sædvanlige bopæl

2.1.1.

2.1.2.

Sædvanlig bopæl et år før tællingen uden for NUTS 3-området for nuværende sædvanlige bopæl

2.1.2.

2.2.

Tilflytning fra land uden for det indberettende land

2.2.

3.

Ikke oplyst

3.

4.

Ikke relevant

4.

Opdelingen »sædvanlig bopæl et år før tællingen« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

I opdelingen »sædvanlig bopæl et år før tællingen« skal en eventuel bopælsændring henvise til tidsforløbet mellem et år før referencedatoen og referencedatoen.

Personer under et år klassificeres under »ikke relevant« (ROY.4.).

Lande, der indsamler oplysninger om variablen »tidligere sædvanlig bopæl og dato for ankomst til nuværende bopæl«, skal klassificere alle personer, som har skiftet sædvanlig bopæl mere end én gang i løbet af året forud for referencedatoen, i overensstemmelse med deres tidligere sædvanlige bopæl, dvs. den sædvanlige bopæl, fra hvilken de flyttede til deres nuværende sædvanlige bopæl.

Variabel: husstandsstatus

Medlemsstater skal anvende »husholdningsbegrebet« til at kortlægge private husstande eller, hvis dette ikke er muligt, »husstandsbopælsbegrebet«.

1.   Husholdningsbegrebet

I overensstemmelse med husholdningsbegrebet er en privat husstand enten:

| a) | en enpersonshusstand, dvs. en person, som bor alene i en separat boligenhed, eller som i egenskab af logerende bebor et eller flere separat(e) rum i en boligenhed, men som ikke sammen med andre beboere i boligenheden udgør en flerpersonershusstand som defineret nedenfor eller |
| --- | --- |

a)

en enpersonshusstand, dvs. en person, som bor alene i en separat boligenhed, eller som i egenskab af logerende bebor et eller flere separat(e) rum i en boligenhed, men som ikke sammen med andre beboere i boligenheden udgør en flerpersonershusstand som defineret nedenfor eller

| b) | en flerpersonershusstand, dvs. en gruppe af to eller flere personer, som sammen bebor hele eller en del af boligenheden og forsørger sig selv med fødevarer og eventuelle andre fornødenheder. Gruppens medlemmer kan i større eller mindre udstrækning dele deres indkomster. |
| --- | --- |

b)

en flerpersonershusstand, dvs. en gruppe af to eller flere personer, som sammen bebor hele eller en del af boligenheden og forsørger sig selv med fødevarer og eventuelle andre fornødenheder. Gruppens medlemmer kan i større eller mindre udstrækning dele deres indkomster.

2.   Husstandsbopælsbegrebet

Ifølge husstandsbopælsbegrebet anses alle personer, der bor i en boligenhed, som medlemmer af samme husstand, således at der er én husstand pr. beboet boligenhed. Derfor er antallet af beboede boligenheder og antallet af husstande i dem samt boligenhedernes og husstandenes beliggenhed identiske efter husstandsbopælsbegrebet.

Kategorien »personer, der bor i en privat husstand«, omfatter »personer i en kernefamilie« (kategori 1.1) og »personer ikke i en kernefamilie« (kategori 1.2.). Kategorien »personer i kernefamilie« omfatter alle personer, som tilhører en privat husholdning, som indeholder en kernefamilie, som de er medlem af. »Personer ikke i kernefamilie« omfatter alle personer, som enten tilhører en ikke-familiehusstand eller en familiehusstand, uden at være medlem af en kernefamilie i den pågældende husstand.

| Husstandsstatus | HST.L. | HST.M. | HST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Personer, der bor i en privat husstand | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Personer i kernefamilie | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Personer i ægteskabsforhold | | | 1.1.1. |
| | | | 1.1.1.1. | Personer i ægteskab - ægtemand/hustru (fakultativ) | | | 1.1.1.1. |
| | | | 1.1.1.2. | Personer i ægteskab med partner af samme køn (fakultativ) | | | 1.1.1.2. |
| | | 1.1.2. | Partnere i et registreret partnerskab | | | 1.1.2. |
| | | | 1.1.2.1. | Partnere i et registreret partnerskab mellem personer af modsatte køn (fakultativ) | | | 1.1.2.1. |
| | | | 1.1.2.2. | Partnere i et registreret partnerskab mellem personer af samme køn (fakultativ) | | | 1.1.2.2. |
| | | 1.1.3. | Partnere i et samlivsforhold | | | 1.1.3. |
| | | | 1.1.3.1. | Partnere i et samlivsforhold mellem personer af modsatte køn (fakultativ) | | | 1.1.3.1. |
| | | | 1.1.3.2. | Partnere i et samlivsforhold mellem personer af samme køn (fakultativ) | | | 1.1.3.2. |
| | | 1.1.4. | Enlige forældre | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | Sønner/døtre | | | 1.1.5. |
| | | | 1.1.5.1. | Ikke af enlig forælder (fakultativ) | | | 1.1.5.1. |
| | | | 1.1.5.2. | Af enlig forælder (fakultativ) | | | 1.1.5.2. |
| | 1.2. | Personer ikke i kernefamilie | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Bor alene | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Bor ikke alene | | | 1.2.2. |
| | | | 1.2.2.1. | Personer, der bor i en husstand med slægtning(e) (fakultativ) | | | 1.2.2.1. |
| | | | 1.2.2.2. | Personer, der bor i en husstand udelukkende med personer, de ikke er i familie med (fakultativ) | | | 1.2.2.2. |
| | 1.3. | Personer, der bor i en privat husstand, hvor kategorien ikke er angivet | | 1.3. | 1.3. |
| 2. | Personer, der ikke bor i en privat husstand | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Personer på en institutionel husstand | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Personer ikke i kernefamilie (fakultativ) | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Personer i kernefamilie (fakultativ) | | | 2.1.2. |
| | | | 2.1.2.1. | Partnere (fakultativ) | | | 2.1.2.1. |
| | | | 2.1.2.2. | Enlige forældre (fakultativ) | | | 2.1.2.2. |
| | | | 2.1.2.3. | Sønner/døtre (fakultativ) | | | 2.1.2.3. |
| | 2.2. | Primært hjemløse personer | | 2.2. | 2.2. |
| | 2.3. | Personer, der ikke bor i en privat husstand, hvor kategorien ikke er angivet | | 2.3. | 2.3. |

Husstandsstatus

HST.L.

HST.M.

HST.H.

0.

I alt

0.

0.

0.

1.

Personer, der bor i en privat husstand

1.

1.

1.

1.1.

Personer i kernefamilie

1.1.

1.1.

1.1.1.

Personer i ægteskabsforhold

1.1.1.

1.1.1.1.

Personer i ægteskab - ægtemand/hustru (fakultativ)

1.1.1.1.

1.1.1.2.

Personer i ægteskab med partner af samme køn (fakultativ)

1.1.1.2.

1.1.2.

Partnere i et registreret partnerskab

1.1.2.

1.1.2.1.

Partnere i et registreret partnerskab mellem personer af modsatte køn (fakultativ)

1.1.2.1.

1.1.2.2.

Partnere i et registreret partnerskab mellem personer af samme køn (fakultativ)

1.1.2.2.

1.1.3.

Partnere i et samlivsforhold

1.1.3.

1.1.3.1.

Partnere i et samlivsforhold mellem personer af modsatte køn (fakultativ)

1.1.3.1.

1.1.3.2.

Partnere i et samlivsforhold mellem personer af samme køn (fakultativ)

1.1.3.2.

1.1.4.

Enlige forældre

1.1.4.

1.1.5.

Sønner/døtre

1.1.5.

1.1.5.1.

Ikke af enlig forælder (fakultativ)

1.1.5.1.

1.1.5.2.

Af enlig forælder (fakultativ)

1.1.5.2.

1.2.

Personer ikke i kernefamilie

1.2.

1.2.

1.2.1.

Bor alene

1.2.1.

1.2.2.

Bor ikke alene

1.2.2.

1.2.2.1.

Personer, der bor i en husstand med slægtning(e) (fakultativ)

1.2.2.1.

1.2.2.2.

Personer, der bor i en husstand udelukkende med personer, de ikke er i familie med (fakultativ)

1.2.2.2.

1.3.

Personer, der bor i en privat husstand, hvor kategorien ikke er angivet

1.3.

1.3.

2.

Personer, der ikke bor i en privat husstand

2.

2.

2.

2.1.

Personer på en institutionel husstand

2.1.

2.1.

2.1.1.

Personer ikke i kernefamilie (fakultativ)

2.1.1.

2.1.2.

Personer i kernefamilie (fakultativ)

2.1.2.

2.1.2.1.

Partnere (fakultativ)

2.1.2.1.

2.1.2.2.

Enlige forældre (fakultativ)

2.1.2.2.

2.1.2.3.

Sønner/døtre (fakultativ)

2.1.2.3.

2.2.

Primært hjemløse personer

2.2.

2.2.

2.3.

Personer, der ikke bor i en privat husstand, hvor kategorien ikke er angivet

2.3.

2.3.

Opdelingerne for »husstandsstatus« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

En ikke-familiehusstand kan være en enpersonshusstand (personen »bor alene« (HST.H.1.2.1.)) eller en flerpersonershusstand uden nogen kernefamilie. Kategorien »bor ikke alene« (HST.H.1.2.2.) omfatter personer, som enten bor i en flerpersonershusstand uden nogen kernefamilie eller på en familiehusstand uden at være medlem af nogen kernefamilie i den pågældende husstand. Personer, som tilhører en husstand uden forældregenerationen, og som ikke er medlem af nogen kernefamilie på husstanden, placeres i den fakultative kategori »personer«, der bor i en husstand med slægtning(e) (HST.H.1.2.2.1.).

Udtrykket »søn/datter« defineres som udtrykket »barn« i de tekniske specifikationer for variablen »familiestatus«.

»Par - ægtemand/hustru« betyder et ægtepar med personer af modsatte køn.

»Registreret partnerskab« er defineret i de tekniske specifikationer for variablen »civilstand«. »Samlivsforhold« er defineret i de tekniske specifikationer for variablen »familiestatus«.

Kategorien »partnere« (HST.H.2.1.2.1.) omfatter »personer, som er ægtepar«, »partnere i et registreret partnerskab« og »partnere i et samlivsforhold«.

Primært hjemløse personer (HST.H.2.2.) er personer, der bor på gaden uden et tag over hovedet, som ville falde ind under betegnelsen bolig som defineret i de tekniske specifikationer af variablen »boligtype«.

Variabel: familiestatus

Kernefamilien defineres i snæver betydning, dvs. som to eller flere personer, som tilhører samme husstand, og som er i familie som ægtemand og hustru, som partnere i et registreret partnerskab, som partnere i et samlivsforhold eller som forælder og barn. Således omfatter en familie et par uden børn eller et par med et eller flere børn eller en enlig forælder med et eller flere børn. Dette familiebegreb begrænser forholdene mellem børn og voksne til direkte slægtsskabsforhold (i første grad), dvs. mellem forældre og børn.

Barn (søn/datter) henviser til en søn eller datter i blodets bånd, en stedsøn/steddatter eller en adoptivsøn/adoptivdatter (anset alder eller civilstatus), som har sin sædvanlige bopæl på samme husstand som mindst en af forældrene, og som ikke har nogen partner eller egne børn på samme husstand. Plejebørn er ikke omfattet. En søn eller datter, som bor sammen med en ægtefælle, en registreret partner, en partner i et samlivsforhold eller med et eller flere egne børn, anses ikke for at være et barn. Et barn, som skifter mellem to husstande (f.eks. hvis dets forældre er skilt), skal anse den husstand, hvor det tilbringer størstedelen af tiden, som sin sædvanlige husstand. Hvis der tilbringes lige lang tid med begge forældre, anses husstanden for at være der, hvor barnet overnattede på tællingstidspunktet.

Udtrykket par omfatter ægtepar, par i registrerede partnerskaber og par, som lever i samlivsforhold. »Registreret partnerskab« er defineret i de tekniske specifikationer for variablen »civilstand«.

To personer anses for at være partnere i et »samlivsforhold«, når de

| — | tilhører samme husstand og |
| --- | --- |

—

tilhører samme husstand og

| — | har et ægteskabslignende forhold til hinanden og |
| --- | --- |

—

har et ægteskabslignende forhold til hinanden og

| — | ikke er gift med eller har indgået registreret partnerskab med hinanden. |
| --- | --- |

—

ikke er gift med eller har indgået registreret partnerskab med hinanden.

»Husstande uden forældregenerationen« (husstande, der består af en bedsteforælder eller bedsteforældre og et eller flere børnebørn, men ikke disse børnebørns forældre) er ikke omfattet af definitionen af en familie.

Angivelsen af, hvorvidt et par består af personer af det modsatte køn eller af samme køn, er fakultativ. »Par - ægtemand/hustru« betyder et ægtepar med personer af modsatte køn.

| Familiestatus | FST.L. | FST.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. |
| 1. | Partnere | 1. | 1. |
| | 1.1. | Personer i ægteskabsforhold | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Personer i ægteskab - ægtemand/hustru (fakultativ) | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Personer i ægteskab med partner af samme køn (fakultativ) | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Partnere i et registreret partnerskab | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Partnere i et registreret partnerskab mellem personer af modsatte køn (fakultativ) | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Partnere i et registreret partnerskab mellem personer af samme køn (fakultativ) | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Partnere i et samlivsforhold | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Partnere i et samlivsforhold mellem personer af modsatte køn (fakultativ) | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Partnere i et samlivsforhold mellem personer af samme køn (fakultativ) | | 1.3.2. |
| 2. | Enlige forældre | 2. | 2. |
| 3. | Sønner/døtre | 3. | 3. |
| | 3.1. | Ikke af enlig forælder (fakultativ) | | 3.1. |
| | 3.2. | Af enlig forælder (fakultativ) | | 3.2. |
| 4. | Ikke oplyst | 4. | 4. |
| 5. | Ikke relevant | 5. | 5. |

Familiestatus

FST.L.

FST.H.

0.

I alt

0.

0.

1.

Partnere

1.

1.

1.1.

Personer i ægteskabsforhold

1.1.

1.1.1.

Personer i ægteskab - ægtemand/hustru (fakultativ)

1.1.1.

1.1.2.

Personer i ægteskab med partner af samme køn (fakultativ)

1.1.2.

1.2.

Partnere i et registreret partnerskab

1.2.

1.2.1.

Partnere i et registreret partnerskab mellem personer af modsatte køn (fakultativ)

1.2.1.

1.2.2.

Partnere i et registreret partnerskab mellem personer af samme køn (fakultativ)

1.2.2.

1.3.

Partnere i et samlivsforhold

1.3.

1.3.1.

Partnere i et samlivsforhold mellem personer af modsatte køn (fakultativ)

1.3.1.

1.3.2.

Partnere i et samlivsforhold mellem personer af samme køn (fakultativ)

1.3.2.

2.

Enlige forældre

2.

2.

3.

Sønner/døtre

3.

3.

3.1.

Ikke af enlig forælder (fakultativ)

3.1.

3.2.

Af enlig forælder (fakultativ)

3.2.

4.

Ikke oplyst

4.

4.

5.

Ikke relevant

5.

5.

Opdelingerne for »familiestatus« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

Kategorien »partnere« (FST.L.1.) omfatter »personer, som er ægtepar«, »partnere i et registreret partnerskab« og »partnere i et samlivsforhold«.

Personer, som ikke lever i en kernefamilie, placeres under »ikke relevant« (FST.L.5., FST.H.5.).

Variabel: Type kernefamilie

Specifikationerne for familiebegreber og definitionerne af udtrykkene »kernefamilie«, »barn«, »par« og »samlivsforhold«, som er angivet under variablen »familiestatus«, finder også anvendelse på variablen »type kernefamilie«.

| Type kernefamilie | TFN.L. | TFN.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. |
| 1. | Familier med ægtepar | 1. | 1. |
| | 1.1. | Familier med ægtepar uden hjemmeboende børn | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Familier med et par, som er ægtemand/hustru (fakultativ) | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Familier med et ægtepar af samme køn (fakultativ) | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Familier med ægtepar med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Familier med par, som er ægtemand/hustru (fakultativ) | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Familier med et ægtepar af samme køn (fakultativ) | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Familier med ægtepar, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Familier med par, som er ægtemand/hustru (fakultativ) | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Familier med et ægtepar af samme køn (fakultativ) | | 1.3.2. |
| 2. | Familier med par i registreret partnerskab | 2. | 2. |
| | 2.1. | Par i registreret partnerskab uden hjemmeboende børn | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Familier med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Familier med par af samme køn (fakultativ) | | 2.1.2. |
| | 2.2. | Par i registreret partnerskab med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Familier med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | Familier med par af samme køn (fakultativ) | | 2.2.2. |
| | 2.3. | Par i registreret partnerskab, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Familier med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | Familier med par af samme køn (fakultativ) | | 2.3.2. |
| 3. | Familier med par i et samlivsforhold | 3. | 3. |
| | 3.1. | Par i et samlivsforhold uden hjemmeboende børn | | 3.1. |
| | | 3.1.1. | Familier med par af modsatte køn (fakultativ) | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | Familier med par af samme køn (fakultativ) | | 3.1.2. |
| | 3.2. | Par i et samlivsforhold med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 3.2. |
| | | 3.2.1. | Familier med par af modsatte køn (fakultativ) | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | Familier med par af samme køn (fakultativ) | | 3.2.2. |
| | 3.3. | Par i et samlivsforhold, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 3.3. |
| | | 3.3.1. | Familier med par af modsatte køn (fakultativ) | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | Familier med par af samme køn (fakultativ) | | 3.3.2. |
| 4. | Familier med en enlig far | 4. | 4. |
| | 4.1. | Familier med en enlig far med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 4.1. |
| | 4.2. | Familier med en enlig far, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 4.2. |
| 5. | Familier med en enlig mor | 5. | 5. |
| | 5.1. | Familier med en enlig mor med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 5.1. |
| | 5.2. | Familier med en enlig mor, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 5.2. |

Type kernefamilie

TFN.L.

TFN.H.

0.

I alt

0.

0.

1.

Familier med ægtepar

1.

1.

1.1.

Familier med ægtepar uden hjemmeboende børn

1.1.

1.1.1.

Familier med et par, som er ægtemand/hustru (fakultativ)

1.1.1.

1.1.2.

Familier med et ægtepar af samme køn (fakultativ)

1.1.2.

1.2.

Familier med ægtepar med mindst et hjemmeboende barn under 25

1.2.

1.2.1.

Familier med par, som er ægtemand/hustru (fakultativ)

1.2.1.

1.2.2.

Familier med et ægtepar af samme køn (fakultativ)

1.2.2.

1.3.

Familier med ægtepar, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

1.3.

1.3.1.

Familier med par, som er ægtemand/hustru (fakultativ)

1.3.1.

1.3.2.

Familier med et ægtepar af samme køn (fakultativ)

1.3.2.

2.

Familier med par i registreret partnerskab

2.

2.

2.1.

Par i registreret partnerskab uden hjemmeboende børn

2.1.

2.1.1.

Familier med par af modsatte køn (fakultativ)

2.1.1.

2.1.2.

Familier med par af samme køn (fakultativ)

2.1.2.

2.2.

Par i registreret partnerskab med mindst et hjemmeboende barn under 25

2.2.

2.2.1.

Familier med par af modsatte køn (fakultativ)

2.2.1.

2.2.2.

Familier med par af samme køn (fakultativ)

2.2.2.

2.3.

Par i registreret partnerskab, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

2.3.

2.3.1.

Familier med par af modsatte køn (fakultativ)

2.3.1.

2.3.2.

Familier med par af samme køn (fakultativ)

2.3.2.

3.

Familier med par i et samlivsforhold

3.

3.

3.1.

Par i et samlivsforhold uden hjemmeboende børn

3.1.

3.1.1.

Familier med par af modsatte køn (fakultativ)

3.1.1.

3.1.2.

Familier med par af samme køn (fakultativ)

3.1.2.

3.2.

Par i et samlivsforhold med mindst et hjemmeboende barn under 25

3.2.

3.2.1.

Familier med par af modsatte køn (fakultativ)

3.2.1.

3.2.2.

Familier med par af samme køn (fakultativ)

3.2.2.

3.3.

Par i et samlivsforhold, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

3.3.

3.3.1.

Familier med par af modsatte køn (fakultativ)

3.3.1.

3.3.2.

Familier med par af samme køn (fakultativ)

3.3.2.

4.

Familier med en enlig far

4.

4.

4.1.

Familier med en enlig far med mindst et hjemmeboende barn under 25

4.1.

4.2.

Familier med en enlig far, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

4.2.

5.

Familier med en enlig mor

5.

5.

5.1.

Familier med en enlig mor med mindst et hjemmeboende barn under 25

5.1.

5.2.

Familier med en enlig mor, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

5.2.

Opdelingerne for »type kernefamilie« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »kernefamilier«.

Variabel: Størrelse af kernefamilie

Den definition af udtrykket »kernefamilie«, som er angivet under variablen »familiestatus«, finder også anvendelse på variablen »størrelse af kernefamilie«.

| Størrelse af kernefamilie | SFN.L. | SFN.M. | SFN.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 2 personer | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 3-5 personer | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 3 personer | | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | 4 personer | | 2.2. | 2.2. |
| | 2.3. | 5 personer | | 2.3. | 2.3. |
| 3. | 6 eller flere personer | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 6-10 personer | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 6 personer | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 7 personer | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 8 personer | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 9 personer | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 10 personer | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 11 eller flere personer | | 3.2. | 3.2. |

Størrelse af kernefamilie

SFN.L.

SFN.M.

SFN.H.

0.

I alt

0.

0.

0.

1.

2 personer

1.

1.

1.

2.

3-5 personer

2.

2.

2.

2.1.

3 personer

2.1.

2.1.

2.2.

4 personer

2.2.

2.2.

2.3.

5 personer

2.3.

2.3.

3.

6 eller flere personer

3.

3.

3.

3.1.

6-10 personer

3.1.

3.1.

3.1.1.

6 personer

3.1.1.

3.1.2.

7 personer

3.1.2.

3.1.3.

8 personer

3.1.3.

3.1.4.

9 personer

3.1.4.

3.1.5.

10 personer

3.1.5.

3.2.

11 eller flere personer

3.2.

3.2.

Opdelingerne for »størrelse af kernefamilie« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »kernefamilier«.

Variabel: Type privat husstand

De specifikationer, som er angivet under variablen »husstandsstatus«, finder også anvendelse på variablen »type privat husstand«.

| Type privat husstand | TPH.L. | TPH.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. |
| 1. | Ikke-familiehusstand | 1. | 1. |
| | 1.1. | Enpersonshusstand | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Flerpersonershusstand | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Enfamiliehusstand | 2. | 2. |
| | 2.1. | Husstande med ægtepar | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Ægtepar uden hjemmeboende børn | | 2.1.1. |
| | | | 2.1.1.1. | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.1.1.1. |
| | | | 2.1.1.2. | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.1.1.2. |
| | | 2.1.2. | Ægtepar med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 2.1.2. |
| | | | 2.1.2.1. | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.1.2.1. |
| | | | 2.1.2.2. | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.1.2.2. |
| | | 2.1.3. | Ægtepar, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 2.1.3. |
| | | | 2.1.3.1 | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.1.3.1. |
| | | | 2.1.3.2 | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.1.3.2. |
| | 2.2. | Husstande med par, som har indgået registreret partnerskab | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Registrerede partnerskaber uden hjemmeboende børn | | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.1. | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.2.1.1. |
| | | | 2.2.1.2. | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.2.1.2. |
| | | 2.2.2. | Registrerede partnerskaber med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.1. | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.2.2.1. |
| | | | 2.2.2.2. | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.2.2.2. |
| | | 2.2.3. | Registrerede partnerskaber, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.1. | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.2.3.1. |
| | | | 2.2.3.2. | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.2.3.2. |
| | 2.3. | Husstande med par i et samlivsforhold | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Par i et samlivsforhold uden hjemmeboende børn | | 2.3.1. |
| | | | 2.3.1.1. | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.3.1.1. |
| | | | 2.3.1.2. | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.3.1.2. |
| | | 2.3.2. | Familier med par i et samlivsforhold med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 2.3.2. |
| | | | 2.3.2.1. | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.3.2.1. |
| | | | 2.3.2.2. | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.3.2.2. |
| | | 2.3.3. | Par i et samlivsforhold, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 2.3.3. |
| | | | 2.3.3.1. | Husstande med par af modsatte køn (fakultativ) | | 2.3.3.1. |
| | | | 2.3.3.2. | Husstande med par af samme køn (fakultativ) | | 2.3.3.2. |
| | 2.4. | Husstande med en enlig far | | 2.4. |
| | | 2.4.1. | Husstande med en enlig far med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 2.4.1. |
| | | 2.4.2. | Husstande med en enlig far, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 2.4.2. |
| | 2.5. | Husstande med en enlig mor | | 2.5. |
| | | 2.5.1. | Husstande med en enlig mor med mindst et hjemmeboende barn under 25 | | 2.5.1. |
| | | 2.5.2. | Husstande med en enlig mor, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover | | 2.5.2. |
| 3. | Husstande med to eller flere familier | 3. | 3. |

Type privat husstand

TPH.L.

TPH.H.

0.

I alt

0.

0.

1.

Ikke-familiehusstand

1.

1.

1.1.

Enpersonshusstand

1.1.

1.1.

1.2.

Flerpersonershusstand

1.2.

1.2.

2.

Enfamiliehusstand

2.

2.

2.1.

Husstande med ægtepar

2.1.

2.1.1.

Ægtepar uden hjemmeboende børn

2.1.1.

2.1.1.1.

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.1.1.1.

2.1.1.2.

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.1.1.2.

2.1.2.

Ægtepar med mindst et hjemmeboende barn under 25

2.1.2.

2.1.2.1.

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.1.2.1.

2.1.2.2.

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.1.2.2.

2.1.3.

Ægtepar, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

2.1.3.

2.1.3.1

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.1.3.1.

2.1.3.2

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.1.3.2.

2.2.

Husstande med par, som har indgået registreret partnerskab

2.2.

2.2.1.

Registrerede partnerskaber uden hjemmeboende børn

2.2.1.

2.2.1.1.

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.2.1.1.

2.2.1.2.

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.2.1.2.

2.2.2.

Registrerede partnerskaber med mindst et hjemmeboende barn under 25

2.2.2.

2.2.2.1.

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.2.2.1.

2.2.2.2.

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.2.2.2.

2.2.3.

Registrerede partnerskaber, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

2.2.3.

2.2.3.1.

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.2.3.1.

2.2.3.2.

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.2.3.2.

2.3.

Husstande med par i et samlivsforhold

2.3.

2.3.1.

Par i et samlivsforhold uden hjemmeboende børn

2.3.1.

2.3.1.1.

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.3.1.1.

2.3.1.2.

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.3.1.2.

2.3.2.

Familier med par i et samlivsforhold med mindst et hjemmeboende barn under 25

2.3.2.

2.3.2.1.

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.3.2.1.

2.3.2.2.

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.3.2.2.

2.3.3.

Par i et samlivsforhold, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

2.3.3.

2.3.3.1.

Husstande med par af modsatte køn (fakultativ)

2.3.3.1.

2.3.3.2.

Husstande med par af samme køn (fakultativ)

2.3.3.2.

2.4.

Husstande med en enlig far

2.4.

2.4.1.

Husstande med en enlig far med mindst et hjemmeboende barn under 25

2.4.1.

2.4.2.

Husstande med en enlig far, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

2.4.2.

2.5.

Husstande med en enlig mor

2.5.

2.5.1.

Husstande med en enlig mor med mindst et hjemmeboende barn under 25

2.5.1.

2.5.2.

Husstande med en enlig mor, hvor yngste hjemmeboende søn/datter er 25 år eller derover

2.5.2.

3.

Husstande med to eller flere familier

3.

3.

Opdelingerne for »type privat husstand« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »private husstande«.

Variabel: Størrelse af privat husstand

Specifikationerne for husstandsbegrebet, som er angivet under variablen »husstandsstatus«, finder også anvendelse på variablen »størrelse af privat husstand«.

| Størrelse af privat husstand | SPH.L. | SPH.M. | SPH.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 1 person | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 2 personer | 2. | 2. | 2. |
| 3. | 3-5 personer | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 3 personer | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | 4 personer | | 3.2. | 3.2. |
| | 3.3. | 5 personer | | 3.3. | 3.3. |
| 4. | 6 eller flere personer | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 6-10 personer | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 personer | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 personer | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 personer | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 personer | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 personer | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 11 personer eller derover | | 4.2. | 4.2. |

Størrelse af privat husstand

SPH.L.

SPH.M.

SPH.H.

0.

I alt

0.

0.

0.

1.

1 person

1.

1.

1.

2.

2 personer

2.

2.

2.

3.

3-5 personer

3.

3.

3.

3.1.

3 personer

3.1.

3.1.

3.2.

4 personer

3.2.

3.2.

3.3.

5 personer

3.3.

3.3.

4.

6 eller flere personer

4.

4.

4.

4.1.

6-10 personer

4.1.

4.1.

4.1.1.

6 personer

4.1.1.

4.1.2.

7 personer

4.1.2.

4.1.3.

8 personer

4.1.3.

4.1.4.

9 personer

4.1.4.

4.1.5.

10 personer

4.1.5.

4.2.

11 personer eller derover

4.2.

4.2.

Opdelingerne for »størrelse af privat husstand« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »private husstande«.

Variabel: Husstandens ejerstatus

Variablen »husstandens ejerstatus« henviser til boligforholdene, og hvorvidt en privat husstand bebor hele eller dele af boligenheden.

| Husstandens ejerstatus | TSH. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Husstande, hvor mindst et medlem er ejer af boligenheden | 1. |
| 2. | Husstande, hvor mindst et medlem er lejer af hele eller dele af boligenheden | 2. |
| 3. | Husstande, der bebor hele eller dele af en boligenhed i henhold til en anden form for rådighedsret | 3. |
| 4. | Ikke oplyst | 4. |

Husstandens ejerstatus

TSH.

0.

I alt

0.

1.

Husstande, hvor mindst et medlem er ejer af boligenheden

1.

2.

Husstande, hvor mindst et medlem er lejer af hele eller dele af boligenheden

2.

3.

Husstande, der bebor hele eller dele af en boligenhed i henhold til en anden form for rådighedsret

3.

4.

Ikke oplyst

4.

Opdelingerne for »husstandens ejerstatus« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »private husstande«.

Husstande, som er i færd med at tilbagebetale prioritetsgæld i boligenheder, som de bebor, eller på sigt erhverve deres boligenhed efter andre finansielle ordninger, klassificeres i kategorien »husstande, hvor mindst et medlem er ejer af boligenheden« (TSH.1.).

Husstande, hvor mindst et medlem er ejer af boligenheden, og mindst et medlem lejer af hele eller dele af boligenheden, klassificeres under kategorien »husstande, hvor mindst et medlem er ejer af boligenheden« (TSH.1.).

Variabel: Boligforhold

Variablen »boligforhold« omfatter hele befolkningen og henviser til den type af bolig, som en person har som sin sædvanlige bopæl på tællingstidspunktet. Dette omfatter alle personer, som på tællingstidspunktet har sædvanlig bopæl i forskellige boligtyper eller ikke har en sædvanlig bopæl og midlertidigt opholder sig i en bestemt type bolig eller ikke har tag over hovedet eller bor på gaden eller i nødindkvartering.

Beboere er personer med sædvanlig bopæl de steder, som er angivet i den relevante kategori.

»Konventionelle boliger« er konstruktionsmæssigt separate og uafhængige lokaler på faste steder, som er beregnet til permanent menneskelig beboelse, og som på referencedatoen

| a) | anvendes som bopæl eller |
| --- | --- |

a)

anvendes som bopæl eller

| b) | står tomme eller |
| --- | --- |

b)

står tomme eller

| c) | er forbeholdt årstidsbestemt eller sekundær anvendelse. |
| --- | --- |

c)

er forbeholdt årstidsbestemt eller sekundær anvendelse.

»Separat« betyder omgivet af vægge og dækket af et tag eller loft, således at en eller flere personer kan bo for sig selv. »Uafhængig« betyder direkte adgang fra en gade eller trappeopgang, korridor, svalegang, eller jordniveau.

»Andre boligenheder« er hytter, skure, campingvogne, husbåde, lader, møller, huler eller andre former for tag over hovedet, der anvendes til menneskelig beboelse på tællingstidspunktet, uanset om det er beregnet til menneskelig beboelse.

»Kollektive boliger« er lokaler, som er beregnet til at huse store grupper af enkeltpersoner eller flere husstande, og som bruges som sædvanlig bopæl for mindst en person på tællingstidspunktet.

»Beboede konventionelle boliger«, andre boligenheder og kollektive boliger betegnes tilsammen »boliger« En »bolig« skal være den sædvanlige bopæl for mindst en person.

Summen af beboede konventionelle boliger og andre beboelsesenheder udgør »bogligenheder«.

Hjemløse (personer, som ikke har sædvanlig bopæl i nogen boligkategori) kan være personer, som bor på gaden uden et tag over hovedet, som ville falde ind under definitionen af bolig (primær hjemløshed) eller personer, som ofte flytter mellem midlertidig indkvartering (sekundær hjemløshed).

| Boligforhold | HAR.L. | HAR.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. |
| 1. | Beboere, der bor i en konventionel bolig eller i en kollektiv bolig | 1. | 1. |
| | 1.1. | Beboere, der bor i en konventionel bolig | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Beboere, der bor i en kollektiv bolig | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Beboere, der bor i en anden boligenhed og hjemløse | 2. | 2. |
| | 2.1. | Beboere, der bor i en anden boligenhed | | 2.1. |
| | 2.2 | Hjemløse | | 2.2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. | 3. |

Boligforhold

HAR.L.

HAR.H.

0.

I alt

0.

0.

1.

Beboere, der bor i en konventionel bolig eller i en kollektiv bolig

1.

1.

1.1.

Beboere, der bor i en konventionel bolig

1.1.

1.1.

1.2.

Beboere, der bor i en kollektiv bolig

1.2.

1.2.

2.

Beboere, der bor i en anden boligenhed og hjemløse

2.

2.

2.1.

Beboere, der bor i en anden boligenhed

2.1.

2.2

Hjemløse

2.2.

3.

Ikke oplyst

3.

3.

Opdelingerne for »boligforhold« er beregnet til at opdele totaler eller subtotaler vedrørende personer.

I opdelingen HAR.L. er kategorierne »i alt« (HAR.L.0.) og »beboere, der bor i en anden boligenhed og hjemløse« (HAR.L.2.) fakultative.

Variabel: boligtype

En bolig er beboelse, som er den sædvanlige bopæl for mindst en person. Udtrykkene »konventionelle boliger«, »andre boligenheder« og »kollektive boliger« er defineret under variablen »boligforhold«.

| Boligtype | TLQ. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Beboede konventionelle boliger | 1. |
| 2. | Andre boligenheder | 2. |
| 3. | Kollektive boliger | 3. |
| 4. | Ikke oplyst | 4. |

Boligtype

TLQ.

0.

I alt

0.

1.

Beboede konventionelle boliger

1.

2.

Andre boligenheder

2.

3.

Kollektive boliger

3.

4.

Ikke oplyst

4.

Opdelingen »boligtype« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boliger«.

Variabel: beboede/ikke-beboede konventionelle boliger

»Beboede konventionelle boliger« er konventionelle boliger, hvor en eller flere personer på tællingstidspunktet har deres sædvanlige bopæl. »Ubeboede konventionelle boliger« er konventionelle boliger, hvor ingen på tællingstidspunktet har sædvanlig bopæl.

| Beboede/ikke-beboede konventionelle boliger | OCS. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Beboede konventionelle boliger | 1. |
| 2. | Ubeboede konventionelle boliger | 2. |
| | 2.1. | Boliger forbeholdt årstidsbestemt eller sekundær anvendelse (fakultativ) | 2.1. |
| | 2.2. | Tomme boliger (fakultativ) | 2.2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. |

Beboede/ikke-beboede konventionelle boliger

OCS.

0.

I alt

0.

1.

Beboede konventionelle boliger

1.

2.

Ubeboede konventionelle boliger

2.

2.1.

Boliger forbeholdt årstidsbestemt eller sekundær anvendelse (fakultativ)

2.1.

2.2.

Tomme boliger (fakultativ)

2.2.

3.

Ikke oplyst

3.

Opdelingerne for »beboede/ikke beboede konventionelle boliger« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

Konventionelle boliger med personer, som ikke indgår i tællingen, klassificeres under kategorien »boliger forbeholdt årstidsbestemt eller sekundær anvendelse« (OCS.2.1.).

Variabel: ejerform

Variablen »ejerform« henviser til boligens ejerform og vedrører ikke den grund, som boligen ligger på.

»Ejerbolig« er en bolig, hvor mindst en af boligens beboere ejer hele eller dele af boligen.

»Kooperativt ejerskab« henviser til ejerskab i forbindelse med et boligkooperativ.

»Lejerbolig« er en bolig, hvor mindst en af boligens beboere betaler husleje for at bebo boligen, og hvor ingen beboere ejer hele eller dele af boligen.

| Ejerform | OWS. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Ejerboliger | 1. |
| 2. | Kooperativt ejede boliger | 2. |
| 3. | Lejeboliger | 3. |
| 4. | Boliger med andre ejerformer | 4. |
| 5. | Ikke oplyst | 5. |
| 6. | Ikke relevant | 6. |

Ejerform

OWS.

0.

I alt

0.

1.

Ejerboliger

1.

2.

Kooperativt ejede boliger

2.

3.

Lejeboliger

3.

4.

Boliger med andre ejerformer

4.

5.

Ikke oplyst

5.

6.

Ikke relevant

6.

Opdelingen »ejerform« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

Ubeboede konventionelle boliger klassificeres under »ikke relevant« (OWS.6).

Variabel: antal beboere

Antallet af beboere i en boligenhed er lig med det antal personer, som har deres sædvanlige bopæl der.

| Antal beboere | NOC.L. | NOC.M. | NOC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | I alt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 1 person | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 2 personer | 2. | 2. | 2. |
| 3. | 3-5 personer | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 3 personer | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | 4 personer | | 3.2. | 3.2. |
| | 3.3 | 5 personer | | 3.3. | 3.3. |
| 4. | 6 eller flere personer | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 6-10 personer | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 personer | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 personer | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 personer | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 personer | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 personer | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 11 personer eller derover | | 4.2. | 4.2. |

Antal beboere

NOC.L.

NOC.M.

NOC.H.

0.

I alt

0.

0.

0.

1.

1 person

1.

1.

1.

2.

2 personer

2.

2.

2.

3.

3-5 personer

3.

3.

3.

3.1.

3 personer

3.1.

3.1.

3.2.

4 personer

3.2.

3.2.

3.3

5 personer

3.3.

3.3.

4.

6 eller flere personer

4.

4.

4.

4.1.

6-10 personer

4.1.

4.1.

4.1.1.

6 personer

4.1.1.

4.1.2.

7 personer

4.1.2.

4.1.3.

8 personer

4.1.3.

4.1.4.

9 personer

4.1.4.

4.1.5.

10 personer

4.1.5.

4.2.

11 personer eller derover

4.2.

4.2.

Opdelingerne for »antal beboere« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«.

Variabel: udnyttet areal og/eller antal rum i boligenheder

Udnyttet areal defineres som:

| — | Areal målt inden for ydervæggene fratrukket ubeboelige kældre og loftsrum og, i bygninger med flere boliger, alle fællesområder eller |
| --- | --- |

—

Areal målt inden for ydervæggene fratrukket ubeboelige kældre og loftsrum og, i bygninger med flere boliger, alle fællesområder eller

| — | det samlede areal, der udgøres af rum, som er omfattet af begrebet »rum«. |
| --- | --- |

—

det samlede areal, der udgøres af rum, som er omfattet af begrebet »rum«.

Et »rum« defineres som et område i en boligenhed, der er omgivet af vægge, som går fra gulv til loft eller tag, med tilstrækkelig plads til at rumme en seng for en voksen (mindst 4 kvadratmeter), og hvor loftshøjden overvejende er mindst 2 meter.

Medlemsstaterne skal indberette »det udnyttede areal« eller, hvis dette ikke er muligt, antallet af rum.

| Udnyttet areal | UFS. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Under 30 kvadratmeter | 1. |
| 2. | 30 — under 40 kvadratmeter | 2. |
| 3. | 40 — under 50 kvadratmeter | 3. |
| 4. | 50 — under 60 kvadratmeter | 4. |
| 5. | 60 — under 80 kvadratmeter | 5. |
| 6. | 80 — under 100 kvadratmeter | 6. |
| 7. | 100 — under 120 kvadratmeter | 7. |
| 8. | 120 — under 150 kvadratmeter | 8. |
| 9. | 150 kvadratmeter og derover | 9. |
| 10. | Ikke oplyst | 10. |

Udnyttet areal

UFS.

0.

I alt

0.

1.

Under 30 kvadratmeter

1.

2.

30 — under 40 kvadratmeter

2.

3.

40 — under 50 kvadratmeter

3.

4.

50 — under 60 kvadratmeter

4.

5.

60 — under 80 kvadratmeter

5.

6.

80 — under 100 kvadratmeter

6.

7.

100 — under 120 kvadratmeter

7.

8.

120 — under 150 kvadratmeter

8.

9.

150 kvadratmeter og derover

9.

10.

Ikke oplyst

10.

Opdelingen »udnyttet areal« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«. Den kan også anvendes til at angive totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

| Antal rum | NOR. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | 1 rum | 1. |
| 2. | 2 rum | 2. |
| 3. | 3 rum | 3. |
| 4. | 4 rum | 4. |
| 5. | 5 rum | 5. |
| 6. | 6 rum | 6. |
| 7. | 7 rum | 7. |
| 8. | 8 rum | 8. |
| 9. | 9 rum eller derover | 9. |
| 10. | Ikke oplyst | 10. |

Antal rum

NOR.

0.

I alt

0.

1.

1 rum

1.

2.

2 rum

2.

3.

3 rum

3.

4.

4 rum

4.

5.

5 rum

5.

6.

6 rum

6.

7.

7 rum

7.

8.

8 rum

8.

9.

9 rum eller derover

9.

10.

Ikke oplyst

10.

Opdelingen »antal rum« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«. Den kan også anvendes til at angive totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

Variabel: Beboelsestæthed

Variablen »beboelsestæthed« angiver forholdet mellem det udnyttede areal i kvadratmeter eller antallet af rum og antallet af beboere som specificeret under variablen »antal beboere«.

Medlemsstaterne skal indberette beboelsestætheden målt i forhold til det »udnyttede areal« eller, hvis dette ikke er muligt, »antal rum«.

| Beboelsestæthed (udnyttet areal) | DFS. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Under 10 kvadratmeter pr. beboer | 1. |
| 2. | 10 — under 15 kvadratmeter pr. beboer | 2. |
| 3. | 15 — under 20 kvadratmeter pr. beboer | 3. |
| 4. | 20 — under 30 kvadratmeter pr. beboer | 4. |
| 5. | 30 — under 40 kvadratmeter pr. beboer | 5. |
| 6. | 40 — under 60 kvadratmeter pr. beboer | 6. |
| 7. | 60 — under 80 kvadratmeter pr. beboer | 7. |
| 8. | 80 kvadratmeter og derover pr. beboer | 8. |
| 9. | Ikke oplyst | 9. |

Beboelsestæthed (udnyttet areal)

DFS.

0.

I alt

0.

1.

Under 10 kvadratmeter pr. beboer

1.

2.

10 — under 15 kvadratmeter pr. beboer

2.

3.

15 — under 20 kvadratmeter pr. beboer

3.

4.

20 — under 30 kvadratmeter pr. beboer

4.

5.

30 — under 40 kvadratmeter pr. beboer

5.

6.

40 — under 60 kvadratmeter pr. beboer

6.

7.

60 — under 80 kvadratmeter pr. beboer

7.

8.

80 kvadratmeter og derover pr. beboer

8.

9.

Ikke oplyst

9.

Opdelingen »beboelsestæthed« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«.

| Beboelsestæthed (antal rum) | DRM. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Mindre end 0,5 rum pr. beboer | 1. |
| 2. | 0,5 — mindre end 1,0 rum pr. beboer | 2. |
| 3. | 1,0 — mindre end 1,25 rum pr. beboer | 3. |
| 4. | 1,25 — mindre end 1,50 rum pr. beboer | 4. |
| 5. | 1,5 — mindre end 2,0 rum pr. beboer | 5. |
| 6. | 2,0 — mindre end 2,5 rum pr. beboer | 6. |
| 7. | 2,5 — mindre end 3,0 rum pr. beboer | 7. |
| 8. | 3,0 rum eller derover pr. beboer | 8. |
| 9. | Ikke oplyst | 9. |

Beboelsestæthed (antal rum)

DRM.

0.

I alt

0.

1.

Mindre end 0,5 rum pr. beboer

1.

2.

0,5 — mindre end 1,0 rum pr. beboer

2.

3.

1,0 — mindre end 1,25 rum pr. beboer

3.

4.

1,25 — mindre end 1,50 rum pr. beboer

4.

5.

1,5 — mindre end 2,0 rum pr. beboer

5.

6.

2,0 — mindre end 2,5 rum pr. beboer

6.

7.

2,5 — mindre end 3,0 rum pr. beboer

7.

8.

3,0 rum eller derover pr. beboer

8.

9.

Ikke oplyst

9.

Opdelingen »beboelsestæthed (antal rum)« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«.

Variabel: Vandforsyning

| Vandforsyning | WSS. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Indlagt vand i boligenheden | 1. |
| 2. | Ikke indlagt vand i boligenheden | 2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. |

Vandforsyning

WSS.

0.

I alt

0.

1.

Indlagt vand i boligenheden

1.

2.

Ikke indlagt vand i boligenheden

2.

3.

Ikke oplyst

3.

Opdelingen »vandforsyning« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«. Den kan også anvendes til at angive totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

Variabel: toiletforhold

| Toiletforhold | TOI. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Skylletoilet i boligenheden | 1. |
| 2. | Ikke skylletoilet i boligenheden | 2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. |

Toiletforhold

TOI.

0.

I alt

0.

1.

Skylletoilet i boligenheden

1.

2.

Ikke skylletoilet i boligenheden

2.

3.

Ikke oplyst

3.

Opdelingen »toiletforhold« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«. Den kan også anvendes til at angive totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

Variabel: Badeforhold

Badeforhold vedrører enhver facilitet, som er beregnet til at vaske hele kroppen, herunder brusefaciliteter.

| Badeforhold | BAT. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Fast bad eller brusekabine i boligenheden | 1. |
| 2. | Intet fast bad/ingen brusekabine i boligenheden | 2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. |

Badeforhold

BAT.

0.

I alt

0.

1.

Fast bad eller brusekabine i boligenheden

1.

2.

Intet fast bad/ingen brusekabine i boligenheden

2.

3.

Ikke oplyst

3.

Opdelingen »badeforhold« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«. Den kan også anvendes til at angive totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

Varmeforsyning

En boligenhed anses for at have centralvarme, hvis varmen leveres fra et fjernvarmeværk eller fra et varmeanlæg, der er installeret i bygningen eller boligenheden, og uanset energikildens art.

| Varmeforsyning | TOH. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Centralvarme | 1. |
| 2. | Ingen centralvarme | 2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. |

Varmeforsyning

TOH.

0.

I alt

0.

1.

Centralvarme

1.

2.

Ingen centralvarme

2.

3.

Ikke oplyst

3.

Opdelingen »varmeforsyning« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »boligenheder«. Den kan også anvendes til at angive totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

Variabel: Boliger efter bygningstype

Variablen »boliger efter bygningstype« henviser til antallet af boliger i den bygning, hvor boligen er.

| Boliger efter bygningstype | TOB. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Konventionelle boliger i etagebyggeri | 1. |
| | 1.1. | Konventionelle boliger i bygninger med en enkelt bolig | 1.1. |
| | 1.2. | Konventionelle boliger i bygninger med to boliger | 1.2. |
| | 1.3. | Konventionelle boliger i bygninger med tre boliger eller derover | 1.3. |
| 2. | Konventionelle boliger i byggeri til andre formål end beboelse | 2. |
| 3. | Ikke oplyst | 3. |

Boliger efter bygningstype

TOB.

0.

I alt

0.

1.

Konventionelle boliger i etagebyggeri

1.

1.1.

Konventionelle boliger i bygninger med en enkelt bolig

1.1.

1.2.

Konventionelle boliger i bygninger med to boliger

1.2.

1.3.

Konventionelle boliger i bygninger med tre boliger eller derover

1.3.

2.

Konventionelle boliger i byggeri til andre formål end beboelse

2.

3.

Ikke oplyst

3.

Opdelingen »boliger efter bygningstype« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

Variabel: Boliger efter opførelsesperiode

Variablen »boliger efter opførelsesperiode« henviser til det år, hvor den bygning, som rummer boligen, blev fuldført.

| Boliger efter opførelsesperiode | POC. |
| --- | --- |
| 0. | I alt | 0. |
| 1. | Før 1919 | 1. |
| 2. | 1919 – 1945 | 2. |
| 3. | 1946 – 1960 | 3. |
| 4. | 1961 – 1970 | 4. |
| 5. | 1971 – 1980 | 5. |
| 6. | 1981 – 1990 | 6. |
| 7. | 1991 – 2000 | 7. |
| 8. | 2001 – 2005 | 8. |
| 9. | 2006 og senere | 9. |
| 10. | Ikke oplyst | 10. |

Boliger efter opførelsesperiode

POC.

0.

I alt

0.

1.

Før 1919

1.

2.

1919 – 1945

2.

3.

1946 – 1960

3.

4.

1961 – 1970

4.

5.

1971 – 1980

5.

6.

1981 – 1990

6.

7.

1991 – 2000

7.

8.

2001 – 2005

8.

9.

2006 og senere

9.

10.

Ikke oplyst

10.

Opdelingen »boliger efter opførelsesperiode« er beregnet til at opdele totaler og eventuelle subtotaler vedrørende »konventionelle boliger«.

---

(1)  Koderne »x.«, »x.x.« og »x.x.x.« afhænger af den NUTS-klassifikation og koden »x.x.x.x.« af den LAU-klassifikation, som gælder for medlemsstaten den 1. januar 2011. »N« angiver den opdeling, der henviser til det nationale niveau.

(2)  Koderne »1.x.«, »1.x.x.« afhænger af den NUTS-klassifikation, som gælder for medlemsstaten den 1. januar 2011. »N« angiver den opdeling, der henviser til det nationale niveau.

(3)  Foreløbig betegnelse, der ikke berører landets endelige benævnelse, der anvendes efter afslutningen af de forhandlinger, der for øjeblikket finder sted i FN-regi.

(4)  Foreløbig betegnelse, der ikke berører landets endelige benævnelse, der anvendes efter afslutningen af de forhandlinger, der for øjeblikket finder sted i FN-regi.

---