# Europeiska unionens L 329/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.329.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 329 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången15 december 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.329.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 329

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången15 december 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1200/2009 av den 30 november 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket när det gäller koefficienter för djurenheter och fastställande av variabler (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1201/2009 av den 30 november 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 om folk- och bostadsräkningar i fråga om tekniska specifikationer för variablerna och deras indelningar (
  1
  ) | 29 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1200/2009 av den 30 november 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket när det gäller koefficienter för djurenheter och fastställande av variabler (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1201/2009 av den 30 november 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 om folk- och bostadsräkningar i fråga om tekniska specifikationer för variablerna och deras indelningar (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 15.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1200/2009

av den 30 november 2009

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket när det gäller koefficienter för djurenheter och fastställande av variabler

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 19 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (1), särskilt artikel 2 b och artiklarna 7.4 och 11.7, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1166/2008 inrättades en ny ram för framställning av jämförbar gemenskapsstatistik över företagsstrukturen i jordbruket och över produktionsmetoder inom jordbruket. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1166/2008 inrättades en ny ram för framställning av jämförbar gemenskapsstatistik över företagsstrukturen i jordbruket och över produktionsmetoder inom jordbruket.

| (2) | För att erhålla jämförbara aggregeringar av olika djurkategorier används djurenhetskoefficienter i stället för det faktiska antalet djur. |
| --- | --- |

(2)

För att erhålla jämförbara aggregeringar av olika djurkategorier används djurenhetskoefficienter i stället för det faktiska antalet djur.

| (3) | Djurenhetskoefficienterna bör vara grundade på ett antal gemensamma värden för att garantera jämförbarhet i hela gemenskapen när det gäller kraven på täckning och precision. |
| --- | --- |

(3)

Djurenhetskoefficienterna bör vara grundade på ett antal gemensamma värden för att garantera jämförbarhet i hela gemenskapen när det gäller kraven på täckning och precision.

| (4) | I enlighet med artikel 2 b i förordning (EG) nr 1166/2008 är det nödvändigt att anta djurenhetskoefficienter som ska användas för undersökningarna om jordbrukets struktur och undersökningen om produktionsmetoder i jordbruket. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 2 b i förordning (EG) nr 1166/2008 är det nödvändigt att anta djurenhetskoefficienter som ska användas för undersökningarna om jordbrukets struktur och undersökningen om produktionsmetoder i jordbruket.

| (5) | För jämförbarhetens skull måste termerna i variabelförteckningen tolkas och tillämpas enhetligt i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

För jämförbarhetens skull måste termerna i variabelförteckningen tolkas och tillämpas enhetligt i hela gemenskapen.

| (6) | I enlighet med artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1166/2008 är det nödvändigt att anta definitioner av de variabler som ska användas avseende jordbrukets struktur. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 7.4 i förordning (EG) nr 1166/2008 är det nödvändigt att anta definitioner av de variabler som ska användas avseende jordbrukets struktur.

| (7) | I enlighet med artikel 11.7 i förordning (EG) nr 1166/2008 är det nödvändigt att anta definitioner av de variabler som ska användas för undersökningen om produktionsmetoderna inom jordbruket. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 11.7 i förordning (EG) nr 1166/2008 är det nödvändigt att anta definitioner av de variabler som ska användas för undersökningen om produktionsmetoderna inom jordbruket.

| (8) | Rådets förordning (EEG) nr 571/88 (2) genomfördes genom kommissionens beslut 2000/115/EG av den 24 november 1999 om definitioner av variablerna, förteckningen över jordbruksprodukter, undantagen från definitionerna samt regioner och distrikt för undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket (3). Det beslutet bör ersättas med den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Rådets förordning (EEG) nr 571/88 (2) genomfördes genom kommissionens beslut 2000/115/EG av den 24 november 1999 om definitioner av variablerna, förteckningen över jordbruksprodukter, undantagen från definitionerna samt regioner och distrikt för undersökningarna av företagsstrukturen i jordbruket (3). Det beslutet bör ersättas med den här förordningen.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom rådets beslut 72/279/EEG (4). |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättades genom rådets beslut 72/279/EEG (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De djurenhetskoefficienter som ska användas för att uppfylla kraven på täckning och precision vid gemenskapsundersökningar om jordbrukets struktur och vid undersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket anges i bilaga I.

Artikel 2

Definitionerna av de variabler som ska användas för gemenskapsundersökningarna om jordbrukets struktur anges i bilaga II.

Artikel 3

Definitionerna av de variabler som ska användas för gemenskapsundersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket anges i bilaga III.

Artikel 4

Beslut 2000/115/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 november 2009.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 321, 1.12.2008, s. 14.

1

(2)  EGT L 56, 2.3.1988, s. 1.

2

(3)  EGT L 38, 12.2.2000, s. 1.

3

(4)  EGT L 179, 7.8.1972, s. 1.

4

---

BILAGA I

DJURENHETSKOEFFICIENTER

| Nötkreatur | Yngre än ett år | 0,400 |
| --- | --- | --- |
| Minst ett men mindre än två år gamla | 0,700 |
| Tjurar och stutar, två år och äldre | 1,000 |
| Kvigor, två år och äldre | 0,800 |
| Mjölkkor | 1,000 |
| Övriga kor, två år och äldre | 0,800 |
| Får och getter | 0,100 |
| Hästdjur | 0,800 |
| Grisar | Smågrisar som väger mindre än 20 kg | 0,027 |
| Avelssuggor som väger 50 kg eller mer | 0,500 |
| Övriga grisar | 0,300 |
| Fjäderfä | Slaktkycklingar | 0,007 |
| Värphöns | 0,014 |
| Struts | 0,350 |
| Övrigt fjäderfä | 0,030 |
| Kaniner, avelshonor | 0,020 |

Nötkreatur

Yngre än ett år

0,400

Minst ett men mindre än två år gamla

0,700

Tjurar och stutar, två år och äldre

1,000

Kvigor, två år och äldre

0,800

Mjölkkor

1,000

Övriga kor, två år och äldre

0,800

Får och getter

0,100

Hästdjur

0,800

Grisar

Smågrisar som väger mindre än 20 kg

0,027

Avelssuggor som väger 50 kg eller mer

0,500

Övriga grisar

0,300

Fjäderfä

Slaktkycklingar

0,007

Värphöns

0,014

Struts

0,350

Övrigt fjäderfä

0,030

Kaniner, avelshonor

0,020

---

BILAGA II

Definitioner av de variabler som ska användas vid gemenskapsundersökningarna om jordbrukets struktur (1)

I.   ALLMÄNNA VARIABLER

| 1.01 | Jordbruksföretagets läge

  I artikel 2 e i förordning (EG) nr 1166/2008 definieras vad som avses med jordbruksföretagets läge. |
| --- | --- |
| 1.01.01 | | Latitud (inom 5 bågminuter eller mindre) |
| 1.01.02 | | Longitud (inom 5 bågminuter eller mindre) |
| 1.02 | Jordbruksföretagets rättsliga form

  Jordbruksföretagets rättsliga form beror på företagarens ställning. |
| 1.02.01 | | Vilar det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget på |
| 1.02.01.01 | | | en fysisk person som är egen företagare, med ett oberoende företag?

  En enskild fysisk person som är företagare vid ett jordbruksföretag som inte är knutet till andra företagares jordbruksföretag, vare sig genom gemensam ledning eller liknande åtgärder. |
| 1.02.01.01.01 | | | | Om svaret på föregående fråga är ja, är denna person (företagaren) också driftsledare? |
| 1.02.01.01.01.a | | | | | Om företagaren inte är driftsledare, är driftsledaren medlem av företagarens familj? |
| 1.02.01.01.01.b | | | | | Om driftsledaren är medlem av företagarens familj, är driftsledaren företagarens make/maka? (2) |
| 1.02.01.02 | | | en eller flera fysiska personer som är delägare, där jordbruksföretaget ingår i ett samverkansföretag?

  Delägare i ett samverkansföretag är fysiska personer som äger, arrenderar eller på annat sätt gemensamt förvaltar ett jordbruksföretag eller gemensamt förvaltar sina enskilda jordbruksföretag som om dessa vore ett företag. Sådant samarbete måste ha ingåtts antingen enligt lag eller genom ett skriftligt avtal. |
| 1.02.01.03 | | | en juridisk person?

  En juridisk enhet som inte är en fysisk person men som har en enskilds normala rättigheter och skyldigheter, såsom möjlighet att föra talan eller bli stämd inför rätta (en generell egen rättskapacitet). |
| 1.03 | Jordbruksföretagets brukningsform (i förhållande till företagaren) och jordbrukssystem |
| 1.03.01 | | Utnyttjad jordbruksmark:

  Utnyttjad jordbruksmark är den totala areal som utgör åkermark eller betesmark och slåtteräng eller används för fleråriga grödor och köksträdgårdar, och som används av jordbruksföretaget, oavsett nyttjanderätt eller om den används som en del av allmänning.
  Allmänning är den utnyttjade jordbruksmark som används av jordbruksföretaget men inte tillhör det, dvs. med allmän nyttjanderätt. Medlemsstaterna får själva välja metod för hur allmänning ska tas med. |
| 1.03.01.01 | | | som brukas med äganderätt

  Utnyttjad jordbruksmark som brukas av jordbruksföretaget och som tillhör företagaren eller brukas av denne under långfristigt ärftligt arrende eller någon motsvarande form av nyttjanderätt. |
| 1.03.01.02 | | | som brukas som arrende

  Utnyttjad jordbruksmark som arrenderas av jordbruksföretaget mot fast, i förväg överenskommet arrende (kontant, in natura eller annat), och för vilken det finns ett (muntligt eller skriftligt) arrendeavtal. Ett utnyttjat markområde hänförs till endast ett jordbruksföretag. Om ett utnyttjat markområde hyrs ut till mer än ett jordbruksföretag under referensåret hänförs det normalt till det jordbruksföretag till vilket det är knutet på referensdagen för undersökningen eller som utnyttjat det längst tid under referensåret. |
| 1.03.01.03 | | | som andelsbrukas eller brukas under andra former







  a) | Jordbruksmark som andelsbrukas är den utnyttjade jordbruksmark (som kan utgöra ett helt jordbruksföretag) som brukas gemensamt av ägaren och andelsarrendatorn enligt ett skriftligt eller muntligt andelsbrukskontrakt. Avkastningen (ekonomisk eller fysisk) från den andelsbrukade arealen delas mellan de två parterna enligt överenskommelse. |

1.01

Jordbruksföretagets läge

I artikel 2 e i förordning (EG) nr 1166/2008 definieras vad som avses med jordbruksföretagets läge.

1.01.01

Latitud (inom 5 bågminuter eller mindre)

1.01.02

Longitud (inom 5 bågminuter eller mindre)

1.02

Jordbruksföretagets rättsliga form

Jordbruksföretagets rättsliga form beror på företagarens ställning.

1.02.01

Vilar det juridiska och ekonomiska ansvaret för företaget på

1.02.01.01

en fysisk person som är egen företagare, med ett oberoende företag?

En enskild fysisk person som är företagare vid ett jordbruksföretag som inte är knutet till andra företagares jordbruksföretag, vare sig genom gemensam ledning eller liknande åtgärder.

1.02.01.01.01

Om svaret på föregående fråga är ja, är denna person (företagaren) också driftsledare?

1.02.01.01.01.a

Om företagaren inte är driftsledare, är driftsledaren medlem av företagarens familj?

1.02.01.01.01.b

Om driftsledaren är medlem av företagarens familj, är driftsledaren företagarens make/maka? (2)

1.02.01.02

en eller flera fysiska personer som är delägare, där jordbruksföretaget ingår i ett samverkansföretag?

Delägare i ett samverkansföretag är fysiska personer som äger, arrenderar eller på annat sätt gemensamt förvaltar ett jordbruksföretag eller gemensamt förvaltar sina enskilda jordbruksföretag som om dessa vore ett företag. Sådant samarbete måste ha ingåtts antingen enligt lag eller genom ett skriftligt avtal.

1.02.01.03

en juridisk person?

En juridisk enhet som inte är en fysisk person men som har en enskilds normala rättigheter och skyldigheter, såsom möjlighet att föra talan eller bli stämd inför rätta (en generell egen rättskapacitet).

1.03

Jordbruksföretagets brukningsform (i förhållande till företagaren) och jordbrukssystem

1.03.01

Utnyttjad jordbruksmark:

Utnyttjad jordbruksmark är den totala areal som utgör åkermark eller betesmark och slåtteräng eller används för fleråriga grödor och köksträdgårdar, och som används av jordbruksföretaget, oavsett nyttjanderätt eller om den används som en del av allmänning.

Allmänning är den utnyttjade jordbruksmark som används av jordbruksföretaget men inte tillhör det, dvs. med allmän nyttjanderätt. Medlemsstaterna får själva välja metod för hur allmänning ska tas med.

1.03.01.01

som brukas med äganderätt

Utnyttjad jordbruksmark som brukas av jordbruksföretaget och som tillhör företagaren eller brukas av denne under långfristigt ärftligt arrende eller någon motsvarande form av nyttjanderätt.

1.03.01.02

som brukas som arrende

Utnyttjad jordbruksmark som arrenderas av jordbruksföretaget mot fast, i förväg överenskommet arrende (kontant, in natura eller annat), och för vilken det finns ett (muntligt eller skriftligt) arrendeavtal. Ett utnyttjat markområde hänförs till endast ett jordbruksföretag. Om ett utnyttjat markområde hyrs ut till mer än ett jordbruksföretag under referensåret hänförs det normalt till det jordbruksföretag till vilket det är knutet på referensdagen för undersökningen eller som utnyttjat det längst tid under referensåret.

1.03.01.03

som andelsbrukas eller brukas under andra former

a)

Jordbruksmark som andelsbrukas är den utnyttjade jordbruksmark (som kan utgöra ett helt jordbruksföretag) som brukas gemensamt av ägaren och andelsarrendatorn enligt ett skriftligt eller muntligt andelsbrukskontrakt. Avkastningen (ekonomisk eller fysisk) från den andelsbrukade arealen delas mellan de två parterna enligt överenskommelse.

| b) | Utnyttjad jordbruksmark som brukas under andra former är utnyttjad jordbruksmark som inte omfattas av föregående rubriker. |
| --- | --- |

b)

Utnyttjad jordbruksmark som brukas under andra former är utnyttjad jordbruksmark som inte omfattas av föregående rubriker.

1.03.02

Ekologiskt jordbruk

Jordbruksmetoder i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i i) rådets förordning (EG) nr 834/2007 (3), eller i förekommande fall den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande bestämmelser i medlemsstaterna om ekologisk produktion.

1.03.02.01

Total utnyttjad jordbruksmark vid företaget på vilken ekologiska produktionsmetoder används, certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska gemenskapen

Den del av jordbruksföretagets utnyttjade jordbruksmark där produktionen helt uppfyller principerna för ekologisk produktion på lantgård i i) förordning (EG) nr 834/2007, eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande bestämmelser i medlemsstaterna om certifiering av ekologisk produktion.

1.03.02.02

Total utnyttjad jordbruksmark vid jordbruksföretaget som är under omställning till ekologiska produktionsmetoder, som ska certifieras i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska gemenskapen

Den del av jordbruksföretagets utnyttjade jordbruksmark där ekologiskt jordbruk bedrivs men där den övergångsperiod som behövs innan den helt kan anses uppfylla principerna för ekologisk produktion på lantgård i i) förordning (EG) nr 834/2007 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande bestämmelser i medlemsstaterna om certifiering av ekologisk produktion ännu inte fullföljts.

1.03.02.03

Areal vid jordbruksföretaget på vilken ekologiska produktionsmetoder antingen används och är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska gemenskapen, eller är under omställning och ska certifieras

Utnyttjad jordbruksmark vid jordbruksföretaget på vilken ekologiska produktionsmetoder antingen används och är certifierade, eller är under omställning och ska certifieras, i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i i) förordning (EG) nr 834/2007 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande bestämmelser i medlemsstaterna om ekologisk produktion, uppdelad efter grödor.

Grödor definieras i avsnitt II. Mark.

1.03.02.03.01

Spannmål till mognad (inkl. utsäde)

1.03.02.03.02

Trindsäd och proteingrödor till mognad (inkl. utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd)

1.03.02.03.03

Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis)

1.03.02.03.04

Sockerbetor (exklusive utsäde)

1.03.02.03.05

Oljeväxter

1.03.02.03.06

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar

1.03.02.03.07

Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark

1.03.02.03.08

Frukt- och bärodlingar

1.03.02.03.09

Citrusodlingar

1.03.02.03.10

Olivodlingar

1.03.02.03.11

Vinodlingar

1.03.02.03.99

Andra växter (textilväxter osv.)

1.03.02.04

Ekologiska produktionsmetoder som används för husdjursproduktionen och som är certifierade i enlighet med regler fastställda av medlemsstaterna eller Europeiska gemenskapen

Antalet djur som föds upp vid jordbruksföretaget och där hela eller delar av animalieproduktionen helt uppfyller principerna för ekologisk produktion på lantgård i i) förordning (EG) nr 834/2007, eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, och ii) motsvarande bestämmelser i medlemsstaterna om certifiering av ekologisk produktion, uppdelade efter djurkategorier.

Husdjur definieras i avsnitt III. Husdjur.

1.03.02.04.01

Nötkreatur

1.03.02.04.02

Grisar

1.03.02.04.03

Får och getter

1.03.02.04.04

Fjäderfä

1.03.02.04.99

Andra djur

1.03.03

Avsättning för jordbruksföretagets produktion

1.03.03.01

Hushållet konsumerar mer än 50 % av värdet av företagets slutproduktion

Hushållet är den familjeenhet till vilken företagaren hör och vars medlemmar delar boende och helt eller delvis delar inkomster och tillgångar samt konsumerar vissa typer av varor och tjänster gemensamt, särskilt boende och livsmedel.

Med slutproduktion inom ramen för denna variabel avses användbar produktion såsom den definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 förordningen om räkenskaper för jordbruket (4).

1.03.03.02

Direktförsäljning till konsumenter utgör mer än 50 % av företagets totala försäljning
   (2)

Med direktförsäljning till konsumenter avses jordbruksföretagets försäljning av egenproducerade jordbruksprodukter, bearbetade eller obearbetade, direkt till konsumenter för dessas eget bruk.

II.   MARK

Jordbruksföretagets totala areal utgörs av den utnyttjade jordbruksmarken (åkermark eller betesmark och slåtteräng eller mark som används för fleråriga grödor och köksträdgårdar) och övrig mark (outnyttjad jordbruksmark, skogsmark och annan mark).

| 2.01 | Åkermark

  Mark som brukas (plöjs eller bereds) regelbundet, i allmänhet genom ett system med växtföljd.
  Växtföljd innebär att ettåriga grödor som odlas på ett visst fält byts ut enligt ett bestämt mönster eller i en bestämd följd under flera på varandra följande skördeår så att växter av samma art inte odlas utan avbrott på samma fält. Normalt byts grödorna ut varje år, men det kan även ske med flera års mellanrum. För att skilja åkermark från fleråriga grödor eller betesmark och slåtteräng finns en gräns på fem år. Detta innebär att om en åker används för en och samma gröda i fem år eller mer utan att den föregående grödan avlägsnas och ersätts med en ny, betraktas det inte som åkermark. |
| --- | --- |
| 2.01.01 | | Spannmål till mognad (inkl. utsäde)

  Alla arealer med spannmål som skördas mogen ska, oavsett användning, redovisas här (inbegripet spannmål som används för produktion av förnybar energi). |
| 2.01.01.01 | | | Vanligt vete och spelt


  Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. och Triticum monococcum L. |
| 2.01.01.02 | | | Durumvete


  Triticum durum Desf. |
| 2.01.01.03 | | | Råg


  Secale cereale L., inbegripet blandningar av råg och annan höstsäd (blandsäd). |
| 2.01.01.04 | | | Korn


  Hordeum vulgare L. |
| 2.01.01.05 | | | Havre


  Avena sativa L., inbegripet blandningar av havre och annan vårsäd. |
| 2.01.01.06 | | | Majs

  Majs (Zea mays L.) som skördas till spannmål. |
| 2.01.01.07 | | | Ris


  Oryza sativa L. |
| 2.01.01.99 | | | Övrig spannmål till mognad

  Spannmål som renbestånd, som tröskas mogen, och som inte redovisas på annat ställe under föregående rubriker. |
| 2.01.02 | | Trindsäd och proteingrödor till mognad (inkl. utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd)

  Grödor som sås och skördas främst för sitt proteininnehåll.
  Alla arealer med trindsäd och proteingrödor som skördas mogna ska, oavsett användning, redovisas här (inbegripet grödor som används för produktion av förnybar energi). |
| 2.01.02.01 | | | varav ärter, åkerbönor och sötlupiner


  Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som renbestånd, som skördas mogna. |
| 2.01.03 | | Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis)


  Solanum tuberosum L. |
| 2.01.04 | | Sockerbetor (exklusive utsäde)


  Beta vulgaris L. avsedd för sockerindustrin och alkoholframställning (inbegripet produktion av energi). |
| 2.01.05 | | Foderrotfrukter och kålväxter (exklusive utsäde)

  Foderbetor (Beta vulgaris L.) och arter av kål (Brassicae) som skördas främst för foder, oavsett om roten eller stjälken används, samt andra växter som odlas främst för sina rötter till foder och som inte är nämnda på annat ställe. |
| 2.01.06 | | Industrigrödor

  Grödor som normalt inte säljs direkt till konsumenten, eftersom de behöver förädlas industriellt innan de når slutanvändaren.
  Alla skördade arealer med industrigrödor ska, oavsett användning, redovisas här (inbegripet grödor som används för produktion av förnybar energi). |
| 2.01.06.01 | | | Tobak


  Nicotiana tabacum L. |
| 2.01.06.02 | | | Humle


  Humulus lupulus L. |
| 2.01.06.03 | | | Bomull


  Gossypium spp. som skördas för fibrer och för oljeväxtfrön. |
| 2.01.06.04 | | | Raps och rybs


  Brassica napus L. (partim) och Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs som odlas för oljeproduktion och skördas mogna. |
| 2.01.06.05 | | | Solrosor


  Helianthus annuus L. som skördas mogna. |
| 2.01.06.06 | | | Sojabönor


  Glycine max L. Merril som skördas mogna. |
| 2.01.06.07 | | | Oljelin


  Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för oljeframställning, som skördas mogna. |
| 2.01.06.08 | | | Andra oljeväxter

  Andra grödor som odlas främst för sitt oljeinnehåll, skördas mogna och som inte är nämnda på annat ställe. |
| 2.01.06.09 | | | Lin


  Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för fiberframställning. |
| 2.01.06.10 | | | Hampa


  Cannabis sativa L. |
| 2.01.06.11 | | | Andra fiberväxter

  Andra växter som odlas främst för sitt fiberinnehåll och som inte är nämnda på annat ställe. |
| 2.01.06.12 | | | Aromatiska växter, medicinalväxter och kryddväxter

  Växter eller delar av växter för farmaceutiska ändamål, parfymtillverkning eller konsumtion.
  Kryddväxter skiljer sig från grönsaker genom att de används i små mängder och tillför maten smak snarare än substans. |
| 2.01.06.99 | | | Andra industrigrödor som inte är nämnda på annat ställe

  Andra industrigrödor som inte är nämnda på annat ställe.
  Arealer med grödor som uteslutande används för produktion av förnybar energi. |
| 2.01.07 | | Färska grönsaker, meloner och jordgubbar, varav |
| 2.01.07.01 | | | På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde)

  Färska grönsaker, meloner och jordgubbar på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde). |
| 2.01.07.01.01 | | | | I kombination med jordbruksgrödor

  Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas på åkermark i växtföljd med andra jordbruksgrödor. |
| 2.01.07.01.02 | | | | Handelsträdgårdsodling

  Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas på åkermark i växtföljd med andra trädgårdsgrödor. |
| 2.01.07.02 | | | I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde)

  Grödor som under hela odlingsperioden eller under större delen av denna odlas i växthus eller under annat fast eller rörligt högt skydd (glas eller styv eller böjlig plast). |
| 2.01.08 | | Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor) |
| 2.01.08.01 | | | På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde)

  Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor), på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde). |
| 2.01.08.02 | | | I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde)

  Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor) som under hela odlingsperioden eller under större delen av denna odlas i växthus eller under annat fast eller rörligt högt skydd (glas eller styv eller böjlig plast). |
| 2.01.09 | | Grödor som skördas som grönfoder

  Alla ”gröna” jordbruksgrödor som är främst avsedda att användas till foder och som odlas i växtföljd och upptar samma mark kortare tid än fem år (ett- eller fleråriga foderväxter).
  Hit hör gröna grödor som används för produktion av förnybar energi.
  Hit hör grödor som inte används av jordbruksföretaget utan säljs, antingen för att användas direkt av andra jordbruksföretag eller till industrin. |
| 2.01.09.01 | | | Slåtter- och betesvall på åker

  Gräsväxter för bete, hö eller ensilage som ett led i normal växtföljd, som varar under minst ett och högst fem skördeår och som besåtts med gräs eller gräsblandningar. Arealen bryts upp genom plöjning eller annan markberedning, eller också förstörs växterna på annat sätt, t.ex. med herbicider, innan arealen sås på nytt.
  Hit hör blandningar av huvudsakligen gräsväxter och andra fodergrödor (vanligen baljväxter), för bete eller som skördas omogna eller som torkat hö. |
| 2.01.09.02 | | | Andra grödor som skördas som grönfoder

  Andra ettåriga eller fleråriga (högst fem skördeår) foderväxter. |
| 2.01.09.02.01 | | | | Grönfodermajs

  Alla former av majs (Zea mays L.) som odlas främst för ensilage och som inte skördas till spannmål (helkolv, delar av eller hela växten).
  Detta omfattar omogen majs som konsumeras direkt av djur (utan ensilage) och hela kolvar (frö + stam + täckblad) som skördas till foder eller ensilage samt till produktion av förnybar energi. |
| 2.01.09.02.02 | | | | Baljväxter

  Baljväxter där hela den omogna växten skördas främst till foder.
  Hit hör blandningar av huvudsakligen foderbaljväxter (vanligen > 80 %) och gräsväxter som skördas omogna eller som torkat hö. |
| 2.01.09.02.99 | | | | Andra grödor som skördas som grönfoder och som inte är nämnda på annat ställe

  Andra jordbruksgrödor som är avsedda att användas främst till foder, skördas i omoget tillstånd och som inte är nämnda på annat ställe. |
| 2.01.10 | | Utsäde och sättplantor för åkermark

  Arealer som producerar utsäde och sättplantor för avsalu, med undantag av spannmål, ris, baljväxter, potatis och oljefröväxter. |
| 2.01.11 | | Övriga grödor på åkermark

  Grödor på åkermark som inte är nämnda på annat ställe. |
| 2.01.12 | | Träda

  All åkermark som ingår i växtföljden, oavsett om den brukas eller inte, men som inte är avsedd att producera någon skörd under ett helt skördeår.
  Det som särskilt kännetecknar träda är att marken får återhämta sig, normalt i ett helt skördeår.
  Träda kan vara






  1. | mark helt utan grödor, |

2.01

Åkermark

Mark som brukas (plöjs eller bereds) regelbundet, i allmänhet genom ett system med växtföljd.

Växtföljd innebär att ettåriga grödor som odlas på ett visst fält byts ut enligt ett bestämt mönster eller i en bestämd följd under flera på varandra följande skördeår så att växter av samma art inte odlas utan avbrott på samma fält. Normalt byts grödorna ut varje år, men det kan även ske med flera års mellanrum. För att skilja åkermark från fleråriga grödor eller betesmark och slåtteräng finns en gräns på fem år. Detta innebär att om en åker används för en och samma gröda i fem år eller mer utan att den föregående grödan avlägsnas och ersätts med en ny, betraktas det inte som åkermark.

2.01.01

Spannmål till mognad (inkl. utsäde)

Alla arealer med spannmål som skördas mogen ska, oavsett användning, redovisas här (inbegripet spannmål som används för produktion av förnybar energi).

2.01.01.01

Vanligt vete och spelt

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. och Triticum monococcum L.

2.01.01.02

Durumvete

Triticum durum Desf.

2.01.01.03

Råg

Secale cereale L., inbegripet blandningar av råg och annan höstsäd (blandsäd).

2.01.01.04

Korn

Hordeum vulgare L.

2.01.01.05

Havre

Avena sativa L., inbegripet blandningar av havre och annan vårsäd.

2.01.01.06

Majs

Majs (Zea mays L.) som skördas till spannmål.

2.01.01.07

Ris

Oryza sativa L.

2.01.01.99

Övrig spannmål till mognad

Spannmål som renbestånd, som tröskas mogen, och som inte redovisas på annat ställe under föregående rubriker.

2.01.02

Trindsäd och proteingrödor till mognad (inkl. utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd)

Grödor som sås och skördas främst för sitt proteininnehåll.

Alla arealer med trindsäd och proteingrödor som skördas mogna ska, oavsett användning, redovisas här (inbegripet grödor som används för produktion av förnybar energi).

2.01.02.01

varav ärter, åkerbönor och sötlupiner

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som renbestånd, som skördas mogna.

2.01.03

Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis)

Solanum tuberosum L.

2.01.04

Sockerbetor (exklusive utsäde)

Beta vulgaris L. avsedd för sockerindustrin och alkoholframställning (inbegripet produktion av energi).

2.01.05

Foderrotfrukter och kålväxter (exklusive utsäde)

Foderbetor (Beta vulgaris L.) och arter av kål (Brassicae) som skördas främst för foder, oavsett om roten eller stjälken används, samt andra växter som odlas främst för sina rötter till foder och som inte är nämnda på annat ställe.

2.01.06

Industrigrödor

Grödor som normalt inte säljs direkt till konsumenten, eftersom de behöver förädlas industriellt innan de når slutanvändaren.

Alla skördade arealer med industrigrödor ska, oavsett användning, redovisas här (inbegripet grödor som används för produktion av förnybar energi).

2.01.06.01

Tobak

Nicotiana tabacum L.

2.01.06.02

Humle

Humulus lupulus L.

2.01.06.03

Bomull

Gossypium spp. som skördas för fibrer och för oljeväxtfrön.

2.01.06.04

Raps och rybs

Brassica napus L. (partim) och Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs som odlas för oljeproduktion och skördas mogna.

2.01.06.05

Solrosor

Helianthus annuus L. som skördas mogna.

2.01.06.06

Sojabönor

Glycine max L. Merril som skördas mogna.

2.01.06.07

Oljelin

Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för oljeframställning, som skördas mogna.

2.01.06.08

Andra oljeväxter

Andra grödor som odlas främst för sitt oljeinnehåll, skördas mogna och som inte är nämnda på annat ställe.

2.01.06.09

Lin

Linum usitatissimum L., olika sorter som odlas främst för fiberframställning.

2.01.06.10

Hampa

Cannabis sativa L.

2.01.06.11

Andra fiberväxter

Andra växter som odlas främst för sitt fiberinnehåll och som inte är nämnda på annat ställe.

2.01.06.12

Aromatiska växter, medicinalväxter och kryddväxter

Växter eller delar av växter för farmaceutiska ändamål, parfymtillverkning eller konsumtion.

Kryddväxter skiljer sig från grönsaker genom att de används i små mängder och tillför maten smak snarare än substans.

2.01.06.99

Andra industrigrödor som inte är nämnda på annat ställe

Andra industrigrödor som inte är nämnda på annat ställe.

Arealer med grödor som uteslutande används för produktion av förnybar energi.

2.01.07

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar, varav

2.01.07.01

På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde)

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde).

2.01.07.01.01

I kombination med jordbruksgrödor

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas på åkermark i växtföljd med andra jordbruksgrödor.

2.01.07.01.02

Handelsträdgårdsodling

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar som odlas på åkermark i växtföljd med andra trädgårdsgrödor.

2.01.07.02

I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde)

Grödor som under hela odlingsperioden eller under större delen av denna odlas i växthus eller under annat fast eller rörligt högt skydd (glas eller styv eller böjlig plast).

2.01.08

Blommor och andra prydnadsväxter (utom plantskolor)

2.01.08.01

På friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde)

Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor), på friland eller under lågt skydd (som inte ger tillträde).

2.01.08.02

I växthus under högt glas eller annat skydd (som ger tillträde)

Blommor och prydnadsväxter (utom plantskolor) som under hela odlingsperioden eller under större delen av denna odlas i växthus eller under annat fast eller rörligt högt skydd (glas eller styv eller böjlig plast).

2.01.09

Grödor som skördas som grönfoder

Alla ”gröna” jordbruksgrödor som är främst avsedda att användas till foder och som odlas i växtföljd och upptar samma mark kortare tid än fem år (ett- eller fleråriga foderväxter).

Hit hör gröna grödor som används för produktion av förnybar energi.

Hit hör grödor som inte används av jordbruksföretaget utan säljs, antingen för att användas direkt av andra jordbruksföretag eller till industrin.

2.01.09.01

Slåtter- och betesvall på åker

Gräsväxter för bete, hö eller ensilage som ett led i normal växtföljd, som varar under minst ett och högst fem skördeår och som besåtts med gräs eller gräsblandningar. Arealen bryts upp genom plöjning eller annan markberedning, eller också förstörs växterna på annat sätt, t.ex. med herbicider, innan arealen sås på nytt.

Hit hör blandningar av huvudsakligen gräsväxter och andra fodergrödor (vanligen baljväxter), för bete eller som skördas omogna eller som torkat hö.

2.01.09.02

Andra grödor som skördas som grönfoder

Andra ettåriga eller fleråriga (högst fem skördeår) foderväxter.

2.01.09.02.01

Grönfodermajs

Alla former av majs (Zea mays L.) som odlas främst för ensilage och som inte skördas till spannmål (helkolv, delar av eller hela växten).

Detta omfattar omogen majs som konsumeras direkt av djur (utan ensilage) och hela kolvar (frö + stam + täckblad) som skördas till foder eller ensilage samt till produktion av förnybar energi.

2.01.09.02.02

Baljväxter

Baljväxter där hela den omogna växten skördas främst till foder.

Hit hör blandningar av huvudsakligen foderbaljväxter (vanligen > 80 %) och gräsväxter som skördas omogna eller som torkat hö.

2.01.09.02.99

Andra grödor som skördas som grönfoder och som inte är nämnda på annat ställe

Andra jordbruksgrödor som är avsedda att användas främst till foder, skördas i omoget tillstånd och som inte är nämnda på annat ställe.

2.01.10

Utsäde och sättplantor för åkermark

Arealer som producerar utsäde och sättplantor för avsalu, med undantag av spannmål, ris, baljväxter, potatis och oljefröväxter.

2.01.11

Övriga grödor på åkermark

Grödor på åkermark som inte är nämnda på annat ställe.

2.01.12

Träda

All åkermark som ingår i växtföljden, oavsett om den brukas eller inte, men som inte är avsedd att producera någon skörd under ett helt skördeår.

Det som särskilt kännetecknar träda är att marken får återhämta sig, normalt i ett helt skördeår.

Träda kan vara

1.

mark helt utan grödor,

| 2. | mark med naturlig växtlighet som kan användas till foder eller plöjas ned, |
| --- | --- |

2.

mark med naturlig växtlighet som kan användas till foder eller plöjas ned,

| 3. | mark som besås uteslutande för produktion av gröngödsel (grönträda). |
| --- | --- |

3.

mark som besås uteslutande för produktion av gröngödsel (grönträda).

Hit hör alla arealer med åkermark som hålls i god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen (5), oavsett om de ingår i växtföljden eller inte.

2.01.12.01

Träda för vilken inga bidrag ges

Träda för vilken inga ekonomiska bidrag eller stöd utbetalas.

2.01.12.02

Träda för vilken bidrag ges och som inte ger någon ekonomisk avkastning

Träda för vilken jordbruksföretaget är berättigat till ekonomiskt stöd.

2.02

Köksträdgårdar

Arealer avsedda för odling av jordbruksprodukter som huvudsakligen ska förbrukas av företagaren och dennes hushåll, i regel avskilda från övrig jordbruksareal och igenkännliga som köksträdgårdar.

Jordbruksföretaget säljer endast enstaka överskottsprodukter från denna areal. Alla arealer vars produkter genomgående saluförs hör hemma under andra rubriker, även om en del av produkterna förbrukas av företagaren och dennes hushåll.

2.03

Betesmark och slåtteräng

Mark som utnyttjas permanent (under fem år eller mer) till att odla fodergrödor genom odling (insådd) eller naturligt (självsådd) och som inte ingår i växtföljden på jordbruksföretaget.

Marken kan användas för bete eller slås till ensilage eller hö, eller användas till produktion av förnybar energi.

2.03.01

Betesmark och slåtteräng, exklusive naturlig betesmark

Permanent betesmark på goda eller medelgoda marker. Dessa marker kan i regel användas till intensiv betesgång.

2.03.02

Naturlig betesmark

Lågavkastande permanent betesmark, vanligtvis på mager mark, t.ex. mark i kuperad terräng och på hög höjd som inte förbättrats genom gödsling, markberedning, omläggning eller dikning.

Dessa arealer kan i regel endast användas till extensivt bete. De slås i regel inte, eller slås extensivt och klarar inte hög djurtäthet.

2.03.03

Betesmark och slåtteräng som inte längre används för produktion och som berättigar till bidrag

Betesmark och slåtteräng som inte längre används för produktion och som enligt förordning (EG) nr 1782/2003 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen, hålls i god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden och för vilka företaget är berättigat till ekonomiskt stöd.

2.04

Fleråriga grödor

Grödor som inte odlas i växtföljd, med undantag av betesmark och slåtteräng, och som upptar marken under lång tid och ger skördar under flera år.

2.04.01

Frukt- och bärodlingar

Arealer med träd, buskar och andra fleråriga bärväxter än jordgubbar för fruktproduktion. Fruktodlingarna får ha både litet och stort utrymme mellan träden.

2.04.01.01

Fruktarter, varav:

2.04.01.01.01

Fruktarter i tempererat klimat

Fruktodlingar som i regel finns i tempererade klimat för produktion av frukt.

2.04.01.01.02

Fruktarter i subtropiska klimatzoner

Fruktodlingar som i regel finns i subtropiska klimat för produktion av frukt.

2.04.01.02

Bärarter

Bärodlingar som i regel finns i tempererade såväl som subtropiska klimat för produktion av bär.

2.04.01.03

Nötter

Odlingar med nötträd som i regel finns i tempererade såväl som subtropiska klimat.

2.04.02

Citrusodlingar

Odlingar med Citrus spp.

2.04.03

Olivodlingar

Odlingar med Olea europea L.

2.04.03.01

som normalt producerar bordsoliver

Odlingar med olika olivsorter som normalt används för produktion av bordsoliver.

2.04.03.02

som normalt producerar oliver för produktion av olivolja

Odlingar med olika olivsorter som normalt används för produktion av olivolja.

2.04.04

Vinodlingar, vars produkter normalt används för

Odlingar med Vitis vinifera L.

2.04.04.01

Kvalitetsvin

Druvsorter som normalt används för produktion av viner med skyddad ursprungsbeteckning (SUB) som uppfyller kraven i i) rådets förordning (EG) nr 479/2008 (6) eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen och ii) motsvarande nationella bestämmelser.

Druvsorter som normalt används för produktion av viner med skyddad geografisk beteckning (SGB) som uppfyller kraven i i) förordning (EG) nr 479/2008 eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen och ii) motsvarande nationella bestämmelser.

2.04.04.02

Andra viner

Druvsorter som normalt används för produktion av andra viner än viner med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning.

2.04.04.03

Bordsdruvor

Druvsorter som normalt används för produktion av färska druvor.

2.04.04.04

Russin

Druvsorter som normalt används för produktion av russin.

2.04.05

Plantskolor

Arealer med unga vedartade växter som odlas utomhus för senare utplantering:

| a) | Plantskolor för vinstockar och grundstammar. |
| --- | --- |

a)

Plantskolor för vinstockar och grundstammar.

| b) | Plantskolor för fruktträd och bär. |
| --- | --- |

b)

Plantskolor för fruktträd och bär.

| c) | Plantskolor för prydnadsväxter. |
| --- | --- |

c)

Plantskolor för prydnadsväxter.

| d) | Kommersiella plantskolor för skogsträd (utom sådana som odlas för jordbruksföretagets eget behov på skogsmark). |
| --- | --- |

d)

Kommersiella plantskolor för skogsträd (utom sådana som odlas för jordbruksföretagets eget behov på skogsmark).

| e) | Träd och buskar för utplantering i trädgårdar, parker, utmed gator och vattendrag (t.ex. häckplantor, rosbuskar och andra prydnadsbuskar samt prydnadsbarrträd), i samtliga fall inbegripet grundstammar och unga plantor. |
| --- | --- |

e)

Träd och buskar för utplantering i trädgårdar, parker, utmed gator och vattendrag (t.ex. häckplantor, rosbuskar och andra prydnadsbuskar samt prydnadsbarrträd), i samtliga fall inbegripet grundstammar och unga plantor.

2.04.06

Övriga fleråriga grödor

Andra fleråriga grödor som odlas på friland utom de som anges under föregående rubrik, i synnerhet de som är avsedda för flätning eller vävning och som i allmänhet skördas varje år.

2.04.06.01

varav julgranar
   (2)

Träd som för kommersiella syften planteras som julgranar på den utnyttjade jordbruksmarken.

2.04.07

Fleråriga grödor under glas

2.05

Annan mark

”Annan mark” omfattar outnyttjad jordbruksmark (jordbruksmark som inte längre brukas av ekonomiska, sociala eller andra skäl och som inte ingår i växtföljden), skogsmark och mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar, dammar, stenbrott, ofruktbar jord, berg osv.

2.05.01

Outnyttjad jordbruksmark

Areal som tidigare utnyttjats som jordbruksmark, men som under referensåret för undersökningen inte längre utnyttjas av ekonomiska, sociala eller andra skäl och som inte längre ingår i växtföljden, dvs. mark som inte längre är avsedd att användas för jordbruk.

Denna mark kan åter börja brukas genom användning av de resurser som normalt är tillgängliga på ett jordbruksföretag.

2.05.02

Skogsmark

Arealer täckta av träd eller skogsbuskar, inbegripet poppelplanteringar i eller utanför skogar, inbegripet plantskolor för skogsträd med odling på skogsmark för jordbruksföretagets eget behov, samt skogsanläggningar (skogsvägar, timmerupplag osv.).

2.05.02.01

varav skottskogar med kort omloppstid

Skogsmark som används för att odla vedartade växter där omloppstiden är 20 år eller mindre.

Omloppstiden är tiden mellan det att träden först sås/planteras och slutprodukten avverkas, med förbehåll för att avverkning inte innefattar normal skogsvård såsom gallring.

2.05.03

Övrig mark (mark som upptas av byggnader, gårdsplaner, vägar, vattendrag, stenbrott, ofruktbar mark, berg osv.)

Alla sådana delar av jordbruksföretagets totala areal som varken utgör utnyttjad jordbruksmark, outnyttjad jordbruksmark eller skogsmark.

2.06

Svamp, bevattnad areal, energigrödor och genetiskt modifierade grödor

2.06.01

Svamp

Svamp som odlas i byggnader som särskilt uppförts eller inretts för odling av svamp, liksom utrymmen under jord, grottor och källare.

2.06.02

Bevattnad areal

2.06.02.01

Total areal med bevattningsmöjlighet

Total maximal utnyttjad jordbruksmark som kan bevattnas under referensåret med utnyttjande av den utrustning och den vattenkvantitet som normalt finns tillgänglig på jordbruksföretaget.

2.06.02.02

Total areal för grödor som bevattnats minst en gång under de senaste tolv månaderna

Areal för grödor som har bevattnats minst en gång under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen.

2.06.03

Energigrödor (för produktion av biobränslen eller annan förnybar energi)

Areal för produktion av energigrödor för vilka stöd erhålls enligt följande stödsystem som inrättats genom förordning (EG) nr 1782/2003:

| — | Särskilt stöd för energigrödor (artikel 88). |
| --- | --- |

—

Särskilt stöd för energigrödor (artikel 88).

| — | Utbetalning, kopplad till en arealuttagsrättighet, när produktionen sker på den uttagna marken (artikel 55 eller 56). |
| --- | --- |

—

Utbetalning, kopplad till en arealuttagsrättighet, när produktionen sker på den uttagna marken (artikel 55 eller 56).

Andra arealer som används för produktion av energigrödor (särskilt sådana för vilka stöd erhålls enligt det ”normala” systemet med samlat gårdsstöd eller det förenklade systemet för arealstöd) omfattas inte.

2.06.03.01

av vilka på areal som tagits ur produktion

Areal för produktion av energigrödor för vilka utbetalning kopplad till en arealuttagsrättighet erhålls, när produktionen sker på den uttagna marken (förordning (EG) nr 1782/2003, artikel 55 eller 56).

2.06.04

Genetiskt modifierade grödor

Med genetiskt modifierade grödor (GM-grödor) avses organismer enligt definitionen i artikel 2 i rådets direktiv 2001/18/EG (7) eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen.

III.   HUSDJUR

Antal produktionsdjur som på referensdagen för undersökningen direkt ägs eller sköts av jordbruksföretaget.

Djuren är inte nödvändigtvis jordbruksföretagets egendom. Djuren kan finnas på jordbruksföretaget (på utnyttjad jordbruksmark eller i djurstallar eller hönshus som används av jordbruksföretaget) eller utanför det (på gemensamt bete eller under vandring osv.).

| 3.01 | Hästdjur

  Husdjur tillhörande familjen Equidae, släktet Equus (hästar, åsnor osv.). |
| --- | --- |
| 3.02 | Nötkreatur

  Husdjur av arterna Bos Taurus och Bubalus bubalus, inbegripet hybrider såsom Beefalo. |
| 3.02.01 | | Nötkreatur, yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt kvigor |
| 3.02.02 | | Tjurar och stutar, minst ett men mindre än två år gamla |
| 3.02.03 | | Kvigor, minst ett men mindre än två år gamla |
| 3.02.04 | | Tjurar och stutar, två år och äldre |
| 3.02.05 | | Kvigor, två år och äldre

  Nötkreatur, hondjur, två år och äldre som ännu inte kalvat. |
| 3.02.06 | | Mjölkkor

  Nötkreatur, hondjur, som kalvat (även om dessa är under två år) och som på grund av sin härkomst eller särskilda egenskaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för produktion av mjölk avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter. |
| 3.02.99 | | Övriga kor

  Nötkreatur, hondjur, som kalvat (även om dessa är under två år) och som på grund av sin härkomst eller särskilda egenskaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för avel och vars mjölk inte är avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter. |
| 3.03 | Får och getter |
| 3.03.1 | | Får (alla åldrar)

  Husdjur av arten Ovis aries. |
| 3.03.01.01 | | | Avelstackor

  Tackor och betäckta tacklamm. |
| 3.03.01.99 | | | Övriga får

  Alla får utom avelstackor. |
| 3.03.02 | | Getter (alla åldrar)

  Husdjur av underarten Capra aegagrus hircus. |
| 3.03.02.01 | | | Avelshonor

  Getter som redan fått killingar och betäckta getter. |
| 3.03.02.99 | | | Övriga getter

  Alla getter utom avelshonor. |
| 3.04 | Grisar

  Husdjur av arten Sus scrofa domesticus. |
| 3.04.01 | | Smågrisar som väger mindre än 20 kg

  Smågrisar som i allmänhet väger mindre än 20 kg. |
| 3.04.02 | | Avelssuggor som väger 50 kg eller mer

  Hondjur som väger 50 kg eller mer och ska användas till avel, oberoende av om de har grisat eller inte. |
| 3.04.99 | | Övriga grisar

  Grisar som inte redovisas på annat ställe. |
| 3.05 | Fjäderfä |
| 3.05.01 | | Slaktkycklingar

  Husdjur av arten Gallus gallus som hålls för köttproduktion. |
| 3.05.02 | | Värphöns

  Husdjur av arten Gallus gallus som är värpmogna och hålls för äggproduktion. |
| 3.05.03 | | Annat fjäderfä

  Fjäderfä som inte nämns under slaktkycklingar eller värphöns. |
| 3.05.03.01 | | | Kalkoner
   (2)

  Husdjur av släktet Meleagris. |
| 3.05.03.02 | | | Ankor
   (2)

  Husdjur av släktet Anas och arten Cairina moschata. |
| 3.05.03.03 | | | Gäss
   (2)

  Husdjur av arten Anser anser dom. |
| 3.05.03.04 | | | Strutsar
   (2)

  Strutsar (Struthio camelus). |
| 3.05.03.99 | | | Övrigt fjäderfä, som inte är omnämnt på annat ställe
   (2) |
| 3.06 | Kaniner, avelshonor

  Hondjur (av släktet Oryctolagus) som är avsedda för uppfödning av kaniner till slakt och som fått ungar. |
| 3.07 | Bin

  Antal bikupor (Apis mellifera) för framställning av honung. |
| 3.99 | Övriga husdjur, som inte är omnämnda på annat ställe

  Produktionsdjur som inte nämns på annat ställe i detta avsnitt. |

3.01

Hästdjur

Husdjur tillhörande familjen Equidae, släktet Equus (hästar, åsnor osv.).

3.02

Nötkreatur

Husdjur av arterna Bos Taurus och Bubalus bubalus, inbegripet hybrider såsom Beefalo.

3.02.01

Nötkreatur, yngre än ett år, tjur- och stutkalvar samt kvigor

3.02.02

Tjurar och stutar, minst ett men mindre än två år gamla

3.02.03

Kvigor, minst ett men mindre än två år gamla

3.02.04

Tjurar och stutar, två år och äldre

3.02.05

Kvigor, två år och äldre

Nötkreatur, hondjur, två år och äldre som ännu inte kalvat.

3.02.06

Mjölkkor

Nötkreatur, hondjur, som kalvat (även om dessa är under två år) och som på grund av sin härkomst eller särskilda egenskaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för produktion av mjölk avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter.

3.02.99

Övriga kor

Nötkreatur, hondjur, som kalvat (även om dessa är under två år) och som på grund av sin härkomst eller särskilda egenskaper hålls uteslutande eller huvudsakligen för avel och vars mjölk inte är avsedd för konsumtion eller för bearbetning till mjölkprodukter.

3.03

Får och getter

3.03.1

Får (alla åldrar)

Husdjur av arten Ovis aries.

3.03.01.01

Avelstackor

Tackor och betäckta tacklamm.

3.03.01.99

Övriga får

Alla får utom avelstackor.

3.03.02

Getter (alla åldrar)

Husdjur av underarten Capra aegagrus hircus.

3.03.02.01

Avelshonor

Getter som redan fått killingar och betäckta getter.

3.03.02.99

Övriga getter

Alla getter utom avelshonor.

3.04

Grisar

Husdjur av arten Sus scrofa domesticus.

3.04.01

Smågrisar som väger mindre än 20 kg

Smågrisar som i allmänhet väger mindre än 20 kg.

3.04.02

Avelssuggor som väger 50 kg eller mer

Hondjur som väger 50 kg eller mer och ska användas till avel, oberoende av om de har grisat eller inte.

3.04.99

Övriga grisar

Grisar som inte redovisas på annat ställe.

3.05

Fjäderfä

3.05.01

Slaktkycklingar

Husdjur av arten Gallus gallus som hålls för köttproduktion.

3.05.02

Värphöns

Husdjur av arten Gallus gallus som är värpmogna och hålls för äggproduktion.

3.05.03

Annat fjäderfä

Fjäderfä som inte nämns under slaktkycklingar eller värphöns.

3.05.03.01

Kalkoner
   (2)

Husdjur av släktet Meleagris.

3.05.03.02

Ankor
   (2)

Husdjur av släktet Anas och arten Cairina moschata.

3.05.03.03

Gäss
   (2)

Husdjur av arten Anser anser dom.

3.05.03.04

Strutsar
   (2)

Strutsar (Struthio camelus).

3.05.03.99

Övrigt fjäderfä, som inte är omnämnt på annat ställe
   (2)

3.06

Kaniner, avelshonor

Hondjur (av släktet Oryctolagus) som är avsedda för uppfödning av kaniner till slakt och som fått ungar.

3.07

Bin

Antal bikupor (Apis mellifera) för framställning av honung.

3.99

Övriga husdjur, som inte är omnämnda på annat ställe

Produktionsdjur som inte nämns på annat ställe i detta avsnitt.

IV.   MASKINER OCH UTRUSTNING

| 4.01 | IV. i) MASKINER
   (2)

  Motorfordon och maskiner som använts av jordbruksföretaget under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen. |
| --- | --- |
| 4.01.01 | | Motorfordon och maskiner som uteslutande tillhör jordbruksföretaget

  Motorfordon och maskiner som uteslutande tillhör jordbruksföretaget på referensdagen för undersökningen. |
| 4.01.01.a | | | Traktorer med fyra hjul, bandtraktorer och redskapsbärare

  Alla traktorer med minst två axlar och alla andra motorfordon som används som lantbrukstraktorer. |
| 4.01.01.b | | | Kultivatorer, rotorkultivatorer, jordfräsar och slåttermaskiner

  Motorfordon med en hjulaxel eller utan axel som används inom jordbruk, trädgårdsodling och vinodling. |
| 4.01.01.c | | | Skördetröskor

  Maskiner för skörd och tröskning av spannmål, proteingrödor och oljefröväxter, grönsaksfrö, höfrö osv., oberoende av om de är självgående eller dragna av eller monterade på traktor. |
| 4.01.01.d | | | Övriga helmekaniserade skörderedskap

  Maskiner, utom skördetröskor, för kontinuerlig skörd av sockerbetor, potatis eller fodergrödor, oberoende av om de är självgående eller dragna av eller monterade på traktor. |
| 4.01.02 | | Maskiner som används av flera företag

  Motorfordon och maskiner som använts av jordbruksföretaget under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen, men som tillhör






  — | ett annat jordbruksföretag (används t.ex. enligt ett avtal om ömsesidig hjälp eller hyrs från en maskinring), eller |

4.01

IV. i) MASKINER
   (2)

Motorfordon och maskiner som använts av jordbruksföretaget under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen.

4.01.01

Motorfordon och maskiner som uteslutande tillhör jordbruksföretaget

Motorfordon och maskiner som uteslutande tillhör jordbruksföretaget på referensdagen för undersökningen.

4.01.01.a

Traktorer med fyra hjul, bandtraktorer och redskapsbärare

Alla traktorer med minst två axlar och alla andra motorfordon som används som lantbrukstraktorer.

4.01.01.b

Kultivatorer, rotorkultivatorer, jordfräsar och slåttermaskiner

Motorfordon med en hjulaxel eller utan axel som används inom jordbruk, trädgårdsodling och vinodling.

4.01.01.c

Skördetröskor

Maskiner för skörd och tröskning av spannmål, proteingrödor och oljefröväxter, grönsaksfrö, höfrö osv., oberoende av om de är självgående eller dragna av eller monterade på traktor.

4.01.01.d

Övriga helmekaniserade skörderedskap

Maskiner, utom skördetröskor, för kontinuerlig skörd av sockerbetor, potatis eller fodergrödor, oberoende av om de är självgående eller dragna av eller monterade på traktor.

4.01.02

Maskiner som används av flera företag

Motorfordon och maskiner som använts av jordbruksföretaget under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen, men som tillhör

—

ett annat jordbruksföretag (används t.ex. enligt ett avtal om ömsesidig hjälp eller hyrs från en maskinring), eller

| — | ett kooperativ, eller |
| --- | --- |

—

ett kooperativ, eller

| — | två eller flera jordbruksföretag gemensamt, eller |
| --- | --- |

—

två eller flera jordbruksföretag gemensamt, eller

| — | en maskingrupp, eller |
| --- | --- |

—

en maskingrupp, eller

| — | en maskinstation. |
| --- | --- |

—

en maskinstation.

4.01.02.a

Traktorer med fyra hjul, bandtraktorer och redskapsbärare

4.01.02.b

Kultivatorer, rotorkultivatorer, jordfräsar och slåttermaskiner

4.01.02.c

Skördetröskor

4.01.02.d

Övriga helmekaniserade skörderedskap

4.02

IV. ii) UTRUSTNING

4.02.01

Utrustning för produktion av förnybar energi fördelat på typ av energikälla

Utrustning som jordbruksföretaget under de tolv månader som slutar på referensdagen för undersökningen använt för produktion av förnybar energi avsedd för marknaden (anslutning till nätet) eller för egen jordbruksproduktion (ingen anslutning till nätet).

Utrustning som är belägen på mark som tillhör jordbruksföretaget redovisas inte om jordbrukaren inte deltar i energiproduktionen, vare sig genom investeringar eller aktivt deltagande (dvs. endast erhåller hyra för marken).

4.02.01.01

Vindkraft

Utrustning som används av jordbruksföretaget för produktion av förnybar energi från vindkraft.

Vindenergi är rörelseenergi i vindarna som utnyttjas för elproduktion i vindturbiner.

Direkt mekanisk energi från vindar ingår också.

4.02.01.02

Biomassa

Utrustning som används av jordbruksföretaget för produktion av förnybar energi från biomassa.

Biomassa är ett fast, flytande eller gasformigt organiskt, icke-fossilt material med biologiskt ursprung som används för produktion av värme, el eller transportbränsle.

4.02.01.02.01

varav biometan

Utrustning som används av jordbruksföretaget för produktion av biogas från biomassa.

Biogas är en gas bestående främst av metan och koldioxid som uppkommer genom anaerob nedbrytning av biomassa.

4.02.01.03

Solenergi

Utrustning som används av jordbruksföretaget för produktion av förnybar energi från solstrålning.

Solstrålning är strålning som utnyttjas för produktion av varmvatten och el.

4.02.01.04

Vattenkraft

Utrustning som används av jordbruksföretaget för produktion av förnybar energi från vattenkraft.

Vattenkraft innebär att vattnets läges- och rörelsekraft omvandlas till el i vattenkraftverk.

Direkt mekanisk energi från vatten ingår också.

4.02.01.99

Andra typer av förnybara energikällor

Utrustning som används av jordbruksföretaget för produktion av förnybar energi och som inte är nämnd på annat ställe i det här avsnittet.

V.   ARBETSKRAFT

| 5.01 | V. i) JORDBRUKSARBETE INOM FÖRETAGET |
| --- | --- |
| | | Arbetskraft på jordbruksföretaget

  Arbetskraften på jordbruksföretaget inbegriper alla personer som fullgjort sin obligatoriska utbildning (gått ut skolan) och som utfört jordbruksarbete på det undersökta jordbruksföretaget under de tolv månader som slutar på referensdagen för undersökningen.
  Om det i nationell lagstiftning inte anges upp till vilken ålder undervisning på heltid eller deltid är obligatorisk, betraktas 15 år som konventionell skolavslutningsålder.
  Ensamföretagare som inte utför jordbruksarbete på jordbruksföretaget redovisas i undersökningen, men medräknas inte i den ”totala arbetskraften i jordbruket”.
  Alla personer som uppnått pensionsåldern men som fortsätter att arbeta på jordbruksföretaget räknas in i arbetskraften.
  Arbetskraft som arbetar vid jordbruksföretaget men är anställd av en tredje part eller enligt avtal om ömsesidig hjälp (t.ex. arbetskraft från jordbruksentreprenadföretag eller kooperativ) ingår inte. |
| | | Jordbruksarbete

  Jordbruksarbete är varje typ av arbete på jordbruksföretaget som bidrar antingen till i) de verksamheter som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 1166/2008, eller ii) underhållet av produktionsmedlen, eller iii) verksamheter som direkt följer av denna produktionsverksamhet. |
| | | Tid som använts för jordbruksarbete inom jordbruksföretaget

  Den tid som använts för jordbruksarbete inom jordbruksföretaget är den arbetstid som faktiskt ägnats åt jordbruksarbete för jordbruksföretaget, utom arbete i företagarens eller driftsledarens hushåll. |
| | | Årsverke

  Sysselsättningen i heltidsekvivalenter, dvs. det totala antalet utförda arbetstimmar dividerat med genomsnittligt antal utförda arbetstimmar per år vid heltidsarbete i landet.
  Med heltid avses det minsta antal timmar som krävs enligt de nationella bestämmelserna om anställningsavtal. Om dessa inte anger antalet årstimmar bör 1 800 timmar tas som lägsta tal (225 arbetsdagar och 8 timmar per dag). |
| 5.01.01 | | Företagare

  Företagaren är den fysiska person, grupp av fysiska personer eller juridiska person i vars namn företaget drivs och som är juridiskt och ekonomiskt ansvarig för företaget, dvs. den som bär de ekonomiska riskerna för företaget.
  Företagaren kan antingen äga jordbruksföretaget, arrendera det, inneha ett ärftligt arrende på lång tid, inneha nyttjanderätt eller förvalta det. |
| 5.01.01.01 | | | Kön |
| 5.01.01.02 | | | Ålder |
| 5.01.01.03 | | | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| 5.01.02 | | Driftsledare

  Driftsledare är den fysiska person som ansvarar för det berörda jordbruksföretagets normala dagliga ekonomiska och produktionsrelaterade drift. |
| 5.01.02.01 | | | Kön |
| 5.01.02.02 | | | Ålder |
| 5.01.02.03 | | | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| 5.01.02.04 | | | Driftsledarens utbildning |
| 5.01.02.04.a | | | | Driftsledarens lantbruksutbildning


  Endast praktisk lantbrukserfarenhet

  Erfarenhet som erhållits genom praktiskt arbete på ett jordbruksföretag.

  Grundläggande lantbruksutbildning

  Alla kurser som fullgörs på en lantbruksskola eller en institution som är specialiserad på vissa ämnen (inbegripet trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik och närliggande ämnen). Fullgjord lantbrukspraktik anses som grundläggande utbildning.

  Högre lantbruksutbildning

  Varje kurs motsvarande minst två års utbildning på heltid efter avslutad obligatorisk skolgång, vilken fullgörs vid lantbruksskola, universitet eller annan institution för högre utbildning inom lantbruk, trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik eller närliggande ämnen. |
| 5.01.02.04.b | | | | Yrkesinriktad fortbildning som driftsledaren genomgått under de senaste tolv månaderna
   (8)

  Yrkesinriktad fortbildning är en utbildningsåtgärd eller verksamhet som tillhandahålls av en utbildare eller en utbildningsinstitution och vars främsta syfte är att förvärva ny kompetens inom jordbruksföretagets verksamhetsområde eller inom verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget, eller utveckla och förbättra befintlig kompetens. |
| 5.01.03 | | Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget

  Företagarens familjemedlemmar, inkl. make/maka, som arbetar på jordbruksföretaget men inte nödvändigtvis bor på jordbruksföretaget.
  I allmänhet är företagarens familjemedlemmar make/maka, släktingar i upp- eller nedstigande led (inbegripet ingifta och adopterade) samt företagarens eller hans/hennes makas/makes syskon.
  Två personer som sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden utan att vara gifta ska också behandlas som makar. |
| 5.01.03.01 | | | Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: män







  — | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |

5.01

V. i) JORDBRUKSARBETE INOM FÖRETAGET

Arbetskraft på jordbruksföretaget

Arbetskraften på jordbruksföretaget inbegriper alla personer som fullgjort sin obligatoriska utbildning (gått ut skolan) och som utfört jordbruksarbete på det undersökta jordbruksföretaget under de tolv månader som slutar på referensdagen för undersökningen.

Om det i nationell lagstiftning inte anges upp till vilken ålder undervisning på heltid eller deltid är obligatorisk, betraktas 15 år som konventionell skolavslutningsålder.

Ensamföretagare som inte utför jordbruksarbete på jordbruksföretaget redovisas i undersökningen, men medräknas inte i den ”totala arbetskraften i jordbruket”.

Alla personer som uppnått pensionsåldern men som fortsätter att arbeta på jordbruksföretaget räknas in i arbetskraften.

Arbetskraft som arbetar vid jordbruksföretaget men är anställd av en tredje part eller enligt avtal om ömsesidig hjälp (t.ex. arbetskraft från jordbruksentreprenadföretag eller kooperativ) ingår inte.

Jordbruksarbete

Jordbruksarbete är varje typ av arbete på jordbruksföretaget som bidrar antingen till i) de verksamheter som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 1166/2008, eller ii) underhållet av produktionsmedlen, eller iii) verksamheter som direkt följer av denna produktionsverksamhet.

Tid som använts för jordbruksarbete inom jordbruksföretaget

Den tid som använts för jordbruksarbete inom jordbruksföretaget är den arbetstid som faktiskt ägnats åt jordbruksarbete för jordbruksföretaget, utom arbete i företagarens eller driftsledarens hushåll.

Årsverke

Sysselsättningen i heltidsekvivalenter, dvs. det totala antalet utförda arbetstimmar dividerat med genomsnittligt antal utförda arbetstimmar per år vid heltidsarbete i landet.

Med heltid avses det minsta antal timmar som krävs enligt de nationella bestämmelserna om anställningsavtal. Om dessa inte anger antalet årstimmar bör 1 800 timmar tas som lägsta tal (225 arbetsdagar och 8 timmar per dag).

5.01.01

Företagare

Företagaren är den fysiska person, grupp av fysiska personer eller juridiska person i vars namn företaget drivs och som är juridiskt och ekonomiskt ansvarig för företaget, dvs. den som bär de ekonomiska riskerna för företaget.

Företagaren kan antingen äga jordbruksföretaget, arrendera det, inneha ett ärftligt arrende på lång tid, inneha nyttjanderätt eller förvalta det.

5.01.01.01

Kön

5.01.01.02

Ålder

5.01.01.03

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

5.01.02

Driftsledare

Driftsledare är den fysiska person som ansvarar för det berörda jordbruksföretagets normala dagliga ekonomiska och produktionsrelaterade drift.

5.01.02.01

Kön

5.01.02.02

Ålder

5.01.02.03

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

5.01.02.04

Driftsledarens utbildning

5.01.02.04.a

Driftsledarens lantbruksutbildning

Endast praktisk lantbrukserfarenhet

Erfarenhet som erhållits genom praktiskt arbete på ett jordbruksföretag.

Grundläggande lantbruksutbildning

Alla kurser som fullgörs på en lantbruksskola eller en institution som är specialiserad på vissa ämnen (inbegripet trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik och närliggande ämnen). Fullgjord lantbrukspraktik anses som grundläggande utbildning.

Högre lantbruksutbildning

Varje kurs motsvarande minst två års utbildning på heltid efter avslutad obligatorisk skolgång, vilken fullgörs vid lantbruksskola, universitet eller annan institution för högre utbildning inom lantbruk, trädgårdsodling, vinodling, skogsbruk, fiskodling, veterinärmedicin, lantbruksteknik eller närliggande ämnen.

5.01.02.04.b

Yrkesinriktad fortbildning som driftsledaren genomgått under de senaste tolv månaderna
   (8)

Yrkesinriktad fortbildning är en utbildningsåtgärd eller verksamhet som tillhandahålls av en utbildare eller en utbildningsinstitution och vars främsta syfte är att förvärva ny kompetens inom jordbruksföretagets verksamhetsområde eller inom verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget, eller utveckla och förbättra befintlig kompetens.

5.01.03

Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget

Företagarens familjemedlemmar, inkl. make/maka, som arbetar på jordbruksföretaget men inte nödvändigtvis bor på jordbruksföretaget.

I allmänhet är företagarens familjemedlemmar make/maka, släktingar i upp- eller nedstigande led (inbegripet ingifta och adopterade) samt företagarens eller hans/hennes makas/makes syskon.

Två personer som sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden utan att vara gifta ska också behandlas som makar.

5.01.03.01

Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: män

—

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

5.01.03.02

Medlemmar av företagarens familj som utför jordbruksarbete åt företaget: kvinnor

| — | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

—

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

5.01.04

Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt

Alla personer som utför jordbruksarbete åt och erhåller någon form av ersättning (lön eller annan betalning, inkl. lön in natura) från jordbruksföretaget utom företagaren och medlemmar av hans/hennes familj.

Stadigvarande sysselsatta är personer som arbetat på jordbruksföretaget varje vecka under de tolv månader som slutar på referensdagen för undersökningen, oavsett veckoarbetstiden.

Här ingår även personer som arbetat regelbundet under en del av den perioden men som inte kunnat arbeta hela perioden av något av följande skäl:

| 1. | Jordbruksföretaget har speciella produktionsvillkor (det har t.ex. specialiserat sig på olivodling, vinodling eller odling av frukt och grönsaker på friland eller på uppfödning av djurbesättning på bete och behöver arbetskraft endast under ett begränsat antal månader). |
| --- | --- |

1.

Jordbruksföretaget har speciella produktionsvillkor (det har t.ex. specialiserat sig på olivodling, vinodling eller odling av frukt och grönsaker på friland eller på uppfödning av djurbesättning på bete och behöver arbetskraft endast under ett begränsat antal månader).

| 2. | Frånvaro p.g.a. semester, militärtjänst, sjukdom, olyckshändelse eller dödsfall. |
| --- | --- |

2.

Frånvaro p.g.a. semester, militärtjänst, sjukdom, olyckshändelse eller dödsfall.

| 3. | Anställningen på jordbruksföretaget påbörjades eller avslutades (omfattar också arbetare som slutar arbeta på ett jordbruksföretag för att börja arbeta för ett annat jordbruksföretag under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen). |
| --- | --- |

3.

Anställningen på jordbruksföretaget påbörjades eller avslutades (omfattar också arbetare som slutar arbeta på ett jordbruksföretag för att börja arbeta för ett annat jordbruksföretag under de tolv månader som föregår referensdagen för undersökningen).

| 4. | Fullständigt upphörande av arbetet på jordbruksföretaget p.g.a. oförutsedda händelser (översvämning, brand osv.). |
| --- | --- |

4.

Fullständigt upphörande av arbetet på jordbruksföretaget p.g.a. oförutsedda händelser (översvämning, brand osv.).

5.01.04.01

Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: män

| — | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

—

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

5.01.04.02

Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt: kvinnor

| — | Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete) |
| --- | --- |

—

Jordbruksarbete inom företaget (utom hushållsarbete)

5.01.05

Annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt: män och kvinnor

Tillfälligt sysselsatta personer är arbetare som inte arbetat varje vecka på jordbruksföretaget under de tolv månader som slutar på referensdagen för undersökningen av något annat skäl än de som anges under ”Annan arbetskraft, stadigvarande sysselsatt”.

Antal arbetsdagar utförda av annan arbetskraft, tillfälligt sysselsatt är alla dagar av sådan längd att arbetstagaren får lön eller ersättning (lön eller annan betalning, inkl. lön in natura) för en hel dags arbete, under vilken arbete av det slag som normalt utförs av en heltidsarbetande jordbruksarbetare utförs. Lediga eller sjuklediga dagar räknas inte som arbetsdagar.

En hel arbetsdag är den normala arbetsdagen för fast anställda heltidsarbetande arbetstagare.

5.01.06

Den totala arbetsvolym, omräknad till hela arbetsdagar, som under de tolv månader som föregår undersökningsdagen utförts på jordbruksföretaget av andra personer än de som avses ovan, och som inte är direkt anställda av företaget (t.ex. personer anställda av entreprenadföretag)

Alla typer av jordbruksarbete som utförs på jordbruksföretaget för jordbruksföretagets räkning av personer som inte är anställda av jordbruksföretaget utan som är egna företagare eller anställda av ett annat företag, t.ex. ett entreprenadföretag eller ett kooperativ.

Antalet arbetade timmar måste omräknas till motsvarande antal dagar eller veckor på heltid.

5.02

V. ii) ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET (annat arbete på företaget än jordbruksarbete samt arbete utanför jordbruksföretaget)

Annan inkomstbringande verksamhet är varje verksamhet som utförs mot ersättning (lön eller annan betalning, inkl. lön in natura, beroende på tjänsten som utförs), utom det jordbruksarbete som anges i avsnitt V i.

Det jordbruksarbete som arbetskraften på ett jordbruksföretag utför för ett annat jordbruksföretag ingår.

Uppgifter samlas in endast för jordbruksföretag där företagaren är en fysisk person (dvs. där företagaren samtidigt är driftsledare). Juridiska personer omfattas inte.

Icke-särskiljbar sekundär inkomstbringande verksamhet som inte är jordbruksverksamhet ingår inte, eftersom den ingår i jordbruksarbete.

Huvudsyssla

Verksamhet som upptar mer tid än det jordbruksarbete som utförs för företaget.

Bisyssla

Verksamhet som upptar mindre tid än det jordbruksarbete som utförs för företaget.

5.02.01

Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av företagare som samtidigt är driftsledare:

5.02.01.01

som huvudsyssla

5.02.01.02

som bisyssla

Om annan inkomstbringande verksamhet utförs

5.02.01.03

Aktivitet med direkt anknytning till jordbruksföretaget

5.02.01.04

Aktivitet som inte har direkt anknytning till jordbruksföretaget

5.02.02

Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av en egen-företagares make/maka:

5.02.02.01

som huvudsyssla

5.02.02.02

som bisyssla

Om annan inkomstbringande verksamhet utförs

5.02.02.03

Aktivitet med direkt anknytning till jordbruksföretaget

5.02.02.04

Aktivitet som inte har direkt anknytning till jordbruksföretaget

5.02.03

Annan inkomstbringande verksamhet som utförs av en egen-företagares övriga familjemedlemmar:

5.02.03.01

som huvudsyssla

5.02.03.02

som bisyssla

Om annan inkomstbringande verksamhet utförs

5.02.03.03

Aktivitet med direkt anknytning till jordbruksföretaget

5.02.03.04

Aktivitet som inte har direkt anknytning till jordbruksföretaget

5.02.04

Annan arbetskraft stadigvarande sysselsatt som har annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget

5.02.04.01

som huvudsyssla

5.02.04.02

som bisyssla

VI.   ANNAN INKOMSTBRINGANDE VERKSAMHET PÅ JORDBRUKSFÖRETAGET (med direkt anknytning till jordbruksföretaget)

| 6.01 | VI. i) Förteckning över annan inkomstbringande verksamhet

  Annan inkomstbringande verksamhet i företaget omfattar all annan verksamhet än jordbruksarbete och har direkt anknytning till företaget och inverkar på företagets ekonomi.
  Med ”verksamhet med direkt anknytning till företaget” avses verksamhet där antingen jordbruksföretagets resurser (mark, byggnader, maskiner osv.) eller dess produkter används. Om endast jordbruksföretagets arbetskraft (familj och arbetskraft som inte är familjemedlemmar) används, och inga andra av jordbruksföretagets resurser, anses den anställde arbeta för två olika arbetsgivare, varför denna andra inkomstbringande verksamhet inte ses som direkt relaterad till jordbruksföretaget.
  Annat arbete än jordbruksarbete och jordbruksarbete för andra jordbruksföretag ingår.
  Med inkomstbringande verksamhet i detta sammanhang avses aktivt arbete. Rent ekonomiska investeringar ingår således inte. Utarrendering av mark för diverse verksamheter utan att vidare delta i verksamheten i fråga ingår inte heller. |
| --- | --- |
| 6.01.01 | | Turism, uthyrning och arrangemang av fritidsaktiviteter

  All verksamhet inom turism, logitjänster, visning av gården för turister eller andra grupper, sport och rekreationsverksamhet osv. där jordbruksföretagets mark, byggnader eller andra resurser används. |
| 6.01.02 | | Hantverk

  Hantverksprodukter som tillverkas på jordbruksföretaget av antingen företagaren eller dennes familjemedlemmar, eller av arbetskraft som inte är familjemedlemmar, under förutsättning att de också utför jordbruksarbete, oavsett hur produkterna säljs. |
| 6.01.03 | | Vidareförädling av gårdsprodukter

  All bearbetning av en primär jordbruksprodukt till en förädlad sekundär produkt på jordbruksföretaget oavsett om råvarorna produceras på jordbruksföretaget eller köps in utifrån. Detta omfattar bearbetning av kött, osttillverkning osv.
  All bearbetning av jordbruksprodukter redovisas under denna rubrik, utom om bearbetningen betraktas som en del av jordbruksverksamheten. Vinframställning och produktion av olivolja ingår därför inte, utom om den inköpta andelen vin eller olivolja är betydande. |
| 6.01.04 | | Produktion av förnybar energi

  Produktion av förnybar energi för marknaden, inkl. biogas, biobränslen eller el, med vindturbiner, annan utrustning eller av jordbruksråvaror.
  Förnybar energi som produceras endast för jordbruksföretagets egen förbrukning ingår inte. |
| 6.01.05 | | Vidareförädling av trä (t.ex. sågning)

  Förädling av obehandlat trä från jordbruksföretaget för marknaden (sågning av timmer osv.). |
| 6.01.06 | | Vattenbruk

  Produktion av fisk, kräftor osv. på jordbruksföretaget. Verksamhet som endast berör fiske ingår inte. |
| 6.01.07 | | Arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets produktionsmedel används)

  Entreprenadarbete med användning av jordbruksföretagets utrustning, med åtskillnad mellan arbete inom och utom jordbruksbranschen, t.ex. snöröjning, transporter, landskapsvård, jordbruks- och miljötjänster osv. |
| 6.01.07.01 | | | Jordbruksarbete (för andra jordbruksföretags räkning) |
| 6.01.07.02 | | | Annat arbete än jordbruksarbete |
| 6.01.08 | | Skogsbruk

  Skogsbruksarbete med användning av såväl jordbruksföretagets arbetskraft som de maskiner och den utrustning som jordbruksföretaget normalt använder i jordbruksarbetet. |
| 6.01.99 | | Övrigt

  Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget som inte är nämnd på annat ställe. |
| 6.02 | VI. ii) Betydelsen av den andra inkomstbringande verksamheten med direkt anknytning till jordbruksföretaget |
| 6.02.01 | | Andel av värdet av jordbruksföretagets omsättning

  Andel av omsättningen från annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget av jordbruksföretagets totala omsättning (inkl. direktstöd). |

6.01

VI. i) Förteckning över annan inkomstbringande verksamhet

Annan inkomstbringande verksamhet i företaget omfattar all annan verksamhet än jordbruksarbete och har direkt anknytning till företaget och inverkar på företagets ekonomi.

Med ”verksamhet med direkt anknytning till företaget” avses verksamhet där antingen jordbruksföretagets resurser (mark, byggnader, maskiner osv.) eller dess produkter används. Om endast jordbruksföretagets arbetskraft (familj och arbetskraft som inte är familjemedlemmar) används, och inga andra av jordbruksföretagets resurser, anses den anställde arbeta för två olika arbetsgivare, varför denna andra inkomstbringande verksamhet inte ses som direkt relaterad till jordbruksföretaget.

Annat arbete än jordbruksarbete och jordbruksarbete för andra jordbruksföretag ingår.

Med inkomstbringande verksamhet i detta sammanhang avses aktivt arbete. Rent ekonomiska investeringar ingår således inte. Utarrendering av mark för diverse verksamheter utan att vidare delta i verksamheten i fråga ingår inte heller.

6.01.01

Turism, uthyrning och arrangemang av fritidsaktiviteter

All verksamhet inom turism, logitjänster, visning av gården för turister eller andra grupper, sport och rekreationsverksamhet osv. där jordbruksföretagets mark, byggnader eller andra resurser används.

6.01.02

Hantverk

Hantverksprodukter som tillverkas på jordbruksföretaget av antingen företagaren eller dennes familjemedlemmar, eller av arbetskraft som inte är familjemedlemmar, under förutsättning att de också utför jordbruksarbete, oavsett hur produkterna säljs.

6.01.03

Vidareförädling av gårdsprodukter

All bearbetning av en primär jordbruksprodukt till en förädlad sekundär produkt på jordbruksföretaget oavsett om råvarorna produceras på jordbruksföretaget eller köps in utifrån. Detta omfattar bearbetning av kött, osttillverkning osv.

All bearbetning av jordbruksprodukter redovisas under denna rubrik, utom om bearbetningen betraktas som en del av jordbruksverksamheten. Vinframställning och produktion av olivolja ingår därför inte, utom om den inköpta andelen vin eller olivolja är betydande.

6.01.04

Produktion av förnybar energi

Produktion av förnybar energi för marknaden, inkl. biogas, biobränslen eller el, med vindturbiner, annan utrustning eller av jordbruksråvaror.

Förnybar energi som produceras endast för jordbruksföretagets egen förbrukning ingår inte.

6.01.05

Vidareförädling av trä (t.ex. sågning)

Förädling av obehandlat trä från jordbruksföretaget för marknaden (sågning av timmer osv.).

6.01.06

Vattenbruk

Produktion av fisk, kräftor osv. på jordbruksföretaget. Verksamhet som endast berör fiske ingår inte.

6.01.07

Arbete på entreprenad (där jordbruksföretagets produktionsmedel används)

Entreprenadarbete med användning av jordbruksföretagets utrustning, med åtskillnad mellan arbete inom och utom jordbruksbranschen, t.ex. snöröjning, transporter, landskapsvård, jordbruks- och miljötjänster osv.

6.01.07.01

Jordbruksarbete (för andra jordbruksföretags räkning)

6.01.07.02

Annat arbete än jordbruksarbete

6.01.08

Skogsbruk

Skogsbruksarbete med användning av såväl jordbruksföretagets arbetskraft som de maskiner och den utrustning som jordbruksföretaget normalt använder i jordbruksarbetet.

6.01.99

Övrigt

Annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget som inte är nämnd på annat ställe.

6.02

VI. ii) Betydelsen av den andra inkomstbringande verksamheten med direkt anknytning till jordbruksföretaget

6.02.01

Andel av värdet av jordbruksföretagets omsättning

Andel av omsättningen från annan inkomstbringande verksamhet med direkt anknytning till jordbruksföretaget av jordbruksföretagets totala omsättning (inkl. direktstöd).

Formula

VII.   STÖD TILL LANDSBYGDSUTVECKLING

| 7.01 | Jordbruksföretaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren

  Uppgifter ska samlas in om huruvida jordbruksföretaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (9) eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen. |
| --- | --- |
| 7.01.01 | | Anlitande av rådgivningstjänster

  Artikel 24 i förordning (EG) nr 1698/2005: Anlitande av rådgivningstjänster. |
| 7.01.02 | | Modernisering av jordbruksföretag

  Artikel 26 i förordning (EG) nr 1698/2005: Modernisering av jordbruksföretag. |
| 7.01.03 | | Mervärde åt jord- och skogsbruksprodukter

  Artikel 28 i förordning (EG) nr 1698/2005: Mervärde åt jord- och skogsbruksprodukter. |
| 7.01.04 | | Normer som ska uppfyllas enligt gemenskapslagstiftningen

  Artikel 31 i förordning (EG) nr 1698/2005: Normer som ska uppfyllas enligt gemenskapslagstiftningen. |
| 7.01.05 | | Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel

  Artikel 32 i förordning (EG) nr 1698/2005: Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel. |
| 7.01.06 | | Natura 2000-stöd för jordbruksmark

  Artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005: Natura 2000-stöd. |
| 7.01.07 | | Stöd kopplat till ramdirektivet om vatten

  Artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005: Stöd kopplat till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (10). |
| 7.01.08 | | Stöd för miljövänligt jordbruk

  Artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005: Stöd för miljövänligt jordbruk. |
| 7.01.08.01 | | | varav stöd för ekologisk produktion

  Artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005: Stöd för miljövänligt jordbruk när jordbruksföretaget driver sitt jordbruk i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i förordning (EG) nr 834/2007. |
| 7.01.09 | | Stöd för djurens välbefinnande

  Artikel 40 i förordning (EG) nr 1698/2005: Stöd för djurens välbefinnande. |
| 7.01.10 | | Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk

  Artikel 53 i förordning (EG) nr 1698/2005: Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk. |
| 7.01.11 | | Främjande av turismverksamhet

  Artikel 55 i förordning (EG) nr 1698/2005: Främjande av turismverksamhet. |

7.01

Jordbruksföretaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren

Uppgifter ska samlas in om huruvida jordbruksföretaget har dragit nytta av någon av följande landsbygdsutvecklingsåtgärder under de senaste tre åren i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (9) eller, i förekommande fall, den senaste lagstiftningen.

7.01.01

Anlitande av rådgivningstjänster

Artikel 24 i förordning (EG) nr 1698/2005: Anlitande av rådgivningstjänster.

7.01.02

Modernisering av jordbruksföretag

Artikel 26 i förordning (EG) nr 1698/2005: Modernisering av jordbruksföretag.

7.01.03

Mervärde åt jord- och skogsbruksprodukter

Artikel 28 i förordning (EG) nr 1698/2005: Mervärde åt jord- och skogsbruksprodukter.

7.01.04

Normer som ska uppfyllas enligt gemenskapslagstiftningen

Artikel 31 i förordning (EG) nr 1698/2005: Normer som ska uppfyllas enligt gemenskapslagstiftningen.

7.01.05

Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel

Artikel 32 i förordning (EG) nr 1698/2005: Jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel.

7.01.06

Natura 2000-stöd för jordbruksmark

Artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005: Natura 2000-stöd.

7.01.07

Stöd kopplat till ramdirektivet om vatten

Artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005: Stöd kopplat till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (10).

7.01.08

Stöd för miljövänligt jordbruk

Artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005: Stöd för miljövänligt jordbruk.

7.01.08.01

varav stöd för ekologisk produktion

Artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005: Stöd för miljövänligt jordbruk när jordbruksföretaget driver sitt jordbruk i enlighet med vissa fastställda standarder och bestämmelser i förordning (EG) nr 834/2007.

7.01.09

Stöd för djurens välbefinnande

Artikel 40 i förordning (EG) nr 1698/2005: Stöd för djurens välbefinnande.

7.01.10

Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk

Artikel 53 i förordning (EG) nr 1698/2005: Diversifiering till annan verksamhet än jordbruk.

7.01.11

Främjande av turismverksamhet

Artikel 55 i förordning (EG) nr 1698/2005: Främjande av turismverksamhet.

---

(1)  De grundläggande definitionerna av begreppen jordbruksföretag och djurenhet anges i artikel 2 i förordning (EG) nr 1166/2008.

(2)  Ska inte tillhandahållas 2010.

(3)  EUT L 189, 20.7.2007, s. 1.

(4)  EUT L 33, 5.2.2004, s. 1.

(5)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

(6)  EUT L 148, 6.6.2008, s. 1.

(7)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

(8)  Ska inte tillhandahållas 2013.

(9)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

(10)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

---

BILAGA III

Definitioner av de variabler som ska användas vid gemenskapsundersökningen om produktionsmetoder inom jordbruket

I.   JORDBEARBETNINGSMETODER

| 1.01 | Konventionell jordbearbetning (vändskiveplog eller tallriksplog)

  Åkermark där konventionell jordbearbetning tillämpas, vilket innebär att jorden först vänds, vanligen med vändskiveplog eller tallriksplog, och därefter harvas med tallriksharv. |
| --- | --- |
| 1.02 | Skonsam jordbearbetning (ytlig jordbearbetning)

  Åkermark där skonsam (ytlig) jordbearbetning tillämpas, vilket är en metod eller en kombination av metoder för jordbearbetning som innebär att växtrester (minst 30 %) lämnas ovanpå marken för att hindra erosion och bevara fuktigheten, varvid jorden vanligen inte vänds. |
| 1.03 | Ingen jordbearbetning (direktsådd)

  Åkermark där ingen jordbearbetning tillämpas mellan skörd och sådd. |

1.01

Konventionell jordbearbetning (vändskiveplog eller tallriksplog)

Åkermark där konventionell jordbearbetning tillämpas, vilket innebär att jorden först vänds, vanligen med vändskiveplog eller tallriksplog, och därefter harvas med tallriksharv.

1.02

Skonsam jordbearbetning (ytlig jordbearbetning)

Åkermark där skonsam (ytlig) jordbearbetning tillämpas, vilket är en metod eller en kombination av metoder för jordbearbetning som innebär att växtrester (minst 30 %) lämnas ovanpå marken för att hindra erosion och bevara fuktigheten, varvid jorden vanligen inte vänds.

1.03

Ingen jordbearbetning (direktsådd)

Åkermark där ingen jordbearbetning tillämpas mellan skörd och sådd.

II.   MARKVÅRD

| 2.01 | Marktäckning under vinterhalvåret

  Det sätt på vilket åkermarken täcks med växter eller växtrester eller lämnas bar under vintern. |
| --- | --- |
| 2.01.01 | | Normala vintergrödor

  Åkermark där man på hösten sår grödor som växer under vintern (normala vintergrödor, såsom höstvete) och som vanligen skördas eller används för bete. |
| 2.01.02 | | Täckgröda eller fånggröda

  Åkermark där växter sås specifikt för att minska urlakning av jord, näringsämnen och växtskyddsmedel under vintern eller andra tider när marken i annat fall skulle ligga bar och dessa ämnen skulle riskera att urlakas. Det ekonomiska intresset av dessa grödor är litet och det främsta syftet är att skydda jorden och näringsinnehållet.
  Normalt plöjs de ned under våren innan en ny gröda sås, och de skördas inte och används inte till bete. |
| 2.01.03 | | Växtrester

  Åkermark som under vintern täcks med växtrester och stubb från föregående odlingssäsong. Fånggrödor och täckgrödor ingår inte. |
| 2.01.04 | | Bar mark

  Åkermark som plöjs eller bearbetas på annat sätt på hösten men inte besås eller täcks med växtrester under vintern, utan ligger bar till dess agrotekniska åtgärder före sådd eller i samband med sådd vidtas följande vår. |
| 2.02 | Växtföljd |
| 2.02.01 | | Andel åkerareal som inte ingår i den planerade växtföljden

  Åkermark som odlas med samma gröda tre år i följd eller mer, och som inte ingår i en planerad växtföljd.
  Växtföljd innebär att ettåriga grödor som odlas på ett visst fält byts ut enligt ett bestämt mönster eller i en bestämd följd under flera på varandra följande skördeår så att växter av samma art inte odlas utan avbrott på samma fält. Om samma gröda odlas kontinuerligt, kan termen monokultur användas för att beteckna denna företeelse. |

2.01

Marktäckning under vinterhalvåret

Det sätt på vilket åkermarken täcks med växter eller växtrester eller lämnas bar under vintern.

2.01.01

Normala vintergrödor

Åkermark där man på hösten sår grödor som växer under vintern (normala vintergrödor, såsom höstvete) och som vanligen skördas eller används för bete.

2.01.02

Täckgröda eller fånggröda

Åkermark där växter sås specifikt för att minska urlakning av jord, näringsämnen och växtskyddsmedel under vintern eller andra tider när marken i annat fall skulle ligga bar och dessa ämnen skulle riskera att urlakas. Det ekonomiska intresset av dessa grödor är litet och det främsta syftet är att skydda jorden och näringsinnehållet.

Normalt plöjs de ned under våren innan en ny gröda sås, och de skördas inte och används inte till bete.

2.01.03

Växtrester

Åkermark som under vintern täcks med växtrester och stubb från föregående odlingssäsong. Fånggrödor och täckgrödor ingår inte.

2.01.04

Bar mark

Åkermark som plöjs eller bearbetas på annat sätt på hösten men inte besås eller täcks med växtrester under vintern, utan ligger bar till dess agrotekniska åtgärder före sådd eller i samband med sådd vidtas följande vår.

2.02

Växtföljd

2.02.01

Andel åkerareal som inte ingår i den planerade växtföljden

Åkermark som odlas med samma gröda tre år i följd eller mer, och som inte ingår i en planerad växtföljd.

Växtföljd innebär att ettåriga grödor som odlas på ett visst fält byts ut enligt ett bestämt mönster eller i en bestämd följd under flera på varandra följande skördeår så att växter av samma art inte odlas utan avbrott på samma fält. Om samma gröda odlas kontinuerligt, kan termen monokultur användas för att beteckna denna företeelse.

III.   INSLAG I LANDSKAPET

| 3.01 | Linjära element som lantbrukare har skött under de senaste tre åren

  Linjära element är oavbrutna rader av träd, buskar, stenmurar osv. som skapats av människan och som i allmänhet utgör en avgränsning kring fälten. |
| --- | --- |
| 3.01.a | | Häckar

  Rader av buskar som bildar en häck, ibland med en central rad av träd. |
| 3.01.b | | Alléer

  Oavbruten rad av vedartad växtlighet, som vanligen utgör en avgränsning kring fälten i jordbrukslandskapet eller längs vägar eller vattendrag. |
| 3.01.c | | Stenmurar

  Strukturer av tegel eller sten som har skapats av människan, t.ex. stengärdgårdar och murade stenmurar. |
| 3.02 | Linjära element som upprättats under de senaste tre åren |
| 3.02.a | | Häckar |
| 3.02.b | | Alléer |
| 3.02.c | | Stenmurar |

3.01

Linjära element som lantbrukare har skött under de senaste tre åren

Linjära element är oavbrutna rader av träd, buskar, stenmurar osv. som skapats av människan och som i allmänhet utgör en avgränsning kring fälten.

3.01.a

Häckar

Rader av buskar som bildar en häck, ibland med en central rad av träd.

3.01.b

Alléer

Oavbruten rad av vedartad växtlighet, som vanligen utgör en avgränsning kring fälten i jordbrukslandskapet eller längs vägar eller vattendrag.

3.01.c

Stenmurar

Strukturer av tegel eller sten som har skapats av människan, t.ex. stengärdgårdar och murade stenmurar.

3.02

Linjära element som upprättats under de senaste tre åren

3.02.a

Häckar

3.02.b

Alléer

3.02.c

Stenmurar

IV.   BETESMARK

| 4.01 | Bete på jordbruksföretaget |
| --- | --- |
| 4.01.01 | | Betesareal under referensåret

  Den totala arealen betesmark som ägts, hyrts av eller på annat sätt hänförts till jordbruksföretaget och där djur hållits på bete under referensåret. |
| 4.01.02 | | Tid som djuren varit ute på bete

  Antalet månader som djur har betat på betesmark som ägts, hyrts av eller på annat sätt hänförts till jordbruksföretaget under referensåret. |
| 4.02 | Bete på allmänningar

  Allmänning är mark som inte tillhör jordbruksföretaget utan där allmän nyttjanderätt tillämpas. En allmänning kan bestå av betesmark, trädgårdsodling eller annan mark.
  Vanligen är en allmänning utnyttjad jordbruksmark som ägs av en offentlig myndighet (staten, en församling osv.) och där en person har rätt att utöva en allmän nyttjanderätt, vanligen tillsammans med andra personer. |
| 4.02.01 | | Totalt antal djur som betar på allmänningar |
| 4.02.02 | | Tid som djuren gått på bete på allmänningar

  Antalet månader som djur har betat på allmänning under referensåret. |

4.01

Bete på jordbruksföretaget

4.01.01

Betesareal under referensåret

Den totala arealen betesmark som ägts, hyrts av eller på annat sätt hänförts till jordbruksföretaget och där djur hållits på bete under referensåret.

4.01.02

Tid som djuren varit ute på bete

Antalet månader som djur har betat på betesmark som ägts, hyrts av eller på annat sätt hänförts till jordbruksföretaget under referensåret.

4.02

Bete på allmänningar

Allmänning är mark som inte tillhör jordbruksföretaget utan där allmän nyttjanderätt tillämpas. En allmänning kan bestå av betesmark, trädgårdsodling eller annan mark.

Vanligen är en allmänning utnyttjad jordbruksmark som ägs av en offentlig myndighet (staten, en församling osv.) och där en person har rätt att utöva en allmän nyttjanderätt, vanligen tillsammans med andra personer.

4.02.01

Totalt antal djur som betar på allmänningar

4.02.02

Tid som djuren gått på bete på allmänningar

Antalet månader som djur har betat på allmänning under referensåret.

V.   DJURSTALLAR OCH HÖNSHUS

| 5.01 | Boskap |
| --- | --- |
| 5.01.01 | | Stallar för uppbundna djur – med fastgödsel och urin

  Djurstallar där djuren är bundna på sin plats och inte får röra sig fritt och från vilka gödseln vanligen avlägsnas mekaniskt utanför byggnaden som fast stallgödsel. |
| 5.01.02 | | Stallar för uppbundna djur – med flytgödsel

  Djurstallar där djuren är bundna på sin plats och inte får röra sig fritt och där gödsel och urin faller ner i en gödselkällare under golvet där de bildar flytgödsel. |
| 5.01.03 | | Lösdrift – med fastgödsel och urin

  Djurstallar där djuren får röra sig fritt och där gödseln vanligen avlägsnas mekaniskt utanför byggnaden som fast stallgödsel. |
| 5.01.04 | | Lösdrift – med flytgödsel

  Djurstallar där djuren får röra sig fritt och där gödsel och urin faller ner i en gödselkällare under golvet där de bildar flytgödsel, eller kan skrapas ihop från gödselgångar av betong och tillsammans med flytgödsel samlas i stora behållare eller bassänger på gården utanför. |
| 5.01.99 | | Övrigt

  Alla typer av djurstallar som inte passar in i beskrivningarna ovan. |
| 5.02 | Grisar |
| 5.02.01 | | Delvis på spaltgolv

  Djurstallar där golvet delvis är spaltgolv, dvs. en del av golvet har spaltstavar mellan vilka gödsel och urin faller ner i en gödselkällare under golvet där de bildar flytgödsel. |
| 5.02.02 | | Helt och hållet på spaltgolv

  Djurstallar där hela golvet är spaltgolv, dvs. golvet har spaltstavar mellan vilka gödsel och urin faller ner i en gödselkällare under golvet där de bildar flytgödsel. |
| 5.02.03 | | På ströbädd (djupströ – lösdrift)

  Djurstallar där golvet är täckt med ett tjockt lager strö (halm, torv, sågspån eller annat liknande material som binder gödsel och urin) som avlägsnas endast med intervall som ibland kan vara flera månader. |
| 5.02.99 | | Övrigt

  Alla typer av djurstallar som inte passar in på beskrivningarna ovan. |
| 5.03 | Värphöns |
| 5.03.01 | | På ströbädd (djupströ – lösdrift)

  Hönshus där golvet är täckt med ett tjockt lager strö (halm, torv, sågspån eller annat liknande material som binder gödsel) som avlägsnas endast med intervall som ibland kan vara flera månader. |
| 5.03.02 | | I bur (alla typer)

  Hönshus där värphönsen hålls i burar, ett eller flera i varje. |
| 5.03.02.01 | | | I bur med gödselmatta

  Burar där gödseln avlägsnas mekaniskt via gödselband under burarna till utanför byggnaden där den bildar fast stallgödsel. |
| 5.03.02.02 | | | I bur med gödselkällare

  Burar där gödseln faller ner i en gödselkällare under burarna där den bildar flytgödsel. |
| 5.03.02.03 | | | I trappstegsbur med tvärkulvert

  Burar där gödseln faller ner på golvet under burarna där den bildar stallgödsel och regelbundet avlägsnas på mekanisk väg. |
| 5.03.99 | | Övrigt

  Alla typer av hönshus som inte passar in på beskrivningarna ovan. |

5.01

Boskap

5.01.01

Stallar för uppbundna djur – med fastgödsel och urin

Djurstallar där djuren är bundna på sin plats och inte får röra sig fritt och från vilka gödseln vanligen avlägsnas mekaniskt utanför byggnaden som fast stallgödsel.

5.01.02

Stallar för uppbundna djur – med flytgödsel

Djurstallar där djuren är bundna på sin plats och inte får röra sig fritt och där gödsel och urin faller ner i en gödselkällare under golvet där de bildar flytgödsel.

5.01.03

Lösdrift – med fastgödsel och urin

Djurstallar där djuren får röra sig fritt och där gödseln vanligen avlägsnas mekaniskt utanför byggnaden som fast stallgödsel.

5.01.04

Lösdrift – med flytgödsel

Djurstallar där djuren får röra sig fritt och där gödsel och urin faller ner i en gödselkällare under golvet där de bildar flytgödsel, eller kan skrapas ihop från gödselgångar av betong och tillsammans med flytgödsel samlas i stora behållare eller bassänger på gården utanför.

5.01.99

Övrigt

Alla typer av djurstallar som inte passar in i beskrivningarna ovan.

5.02

Grisar

5.02.01

Delvis på spaltgolv

Djurstallar där golvet delvis är spaltgolv, dvs. en del av golvet har spaltstavar mellan vilka gödsel och urin faller ner i en gödselkällare under golvet där de bildar flytgödsel.

5.02.02

Helt och hållet på spaltgolv

Djurstallar där hela golvet är spaltgolv, dvs. golvet har spaltstavar mellan vilka gödsel och urin faller ner i en gödselkällare under golvet där de bildar flytgödsel.

5.02.03

På ströbädd (djupströ – lösdrift)

Djurstallar där golvet är täckt med ett tjockt lager strö (halm, torv, sågspån eller annat liknande material som binder gödsel och urin) som avlägsnas endast med intervall som ibland kan vara flera månader.

5.02.99

Övrigt

Alla typer av djurstallar som inte passar in på beskrivningarna ovan.

5.03

Värphöns

5.03.01

På ströbädd (djupströ – lösdrift)

Hönshus där golvet är täckt med ett tjockt lager strö (halm, torv, sågspån eller annat liknande material som binder gödsel) som avlägsnas endast med intervall som ibland kan vara flera månader.

5.03.02

I bur (alla typer)

Hönshus där värphönsen hålls i burar, ett eller flera i varje.

5.03.02.01

I bur med gödselmatta

Burar där gödseln avlägsnas mekaniskt via gödselband under burarna till utanför byggnaden där den bildar fast stallgödsel.

5.03.02.02

I bur med gödselkällare

Burar där gödseln faller ner i en gödselkällare under burarna där den bildar flytgödsel.

5.03.02.03

I trappstegsbur med tvärkulvert

Burar där gödseln faller ner på golvet under burarna där den bildar stallgödsel och regelbundet avlägsnas på mekanisk väg.

5.03.99

Övrigt

Alla typer av hönshus som inte passar in på beskrivningarna ovan.

VI.   GÖDSLINGSMETOD

| 6.01 | Utnyttjad jordbruksmark på vilken fast stallgödsel används |
| --- | --- |
| 6.01.01 | | Totalt

  Den totala utnyttjade jordbruksmark på jordbruksföretaget där fast stallgödsel använts under referensåret. |
| 6.01.02 | | Med omedelbar nedbrukning

  Den totala utnyttjade jordbruksmark på jordbruksföretaget där gödsel nedbrukats mekaniskt i jorden med teknik som möjliggör omedelbar nedbrukning. |
| 6.02 | Utnyttjad jordbruksmark på vilken flytgödsel används |
| 6.02.01 | | Totalt

  Den totala utnyttjade jordbruksmark på jordbruksföretaget där flytgödsel använts under referensåret. |
| 6.02.02 | | Med omedelbar nedbrukning eller nedmyllning

  Den totala utnyttjade jordbruksmark på jordbruksföretaget där flytgödsel nedbrukats mekaniskt i jorden med teknik som möjliggör omedelbar nedbrukning eller där flytgödsel myllats ner direkt när den lagts ut. |
| 6.03 | Andel av den samlade gödselframställningen som exporteras från företaget

  Mängden gödsel och flytgödsel som sålts eller på annat sätt förts bort från jordbruksföretaget, uppskattad som en procentandel av den totala mängd gödsel och flytgödsel som producerats på jordbruksföretaget under referensåret. |

6.01

Utnyttjad jordbruksmark på vilken fast stallgödsel används

6.01.01

Totalt

Den totala utnyttjade jordbruksmark på jordbruksföretaget där fast stallgödsel använts under referensåret.

6.01.02

Med omedelbar nedbrukning

Den totala utnyttjade jordbruksmark på jordbruksföretaget där gödsel nedbrukats mekaniskt i jorden med teknik som möjliggör omedelbar nedbrukning.

6.02

Utnyttjad jordbruksmark på vilken flytgödsel används

6.02.01

Totalt

Den totala utnyttjade jordbruksmark på jordbruksföretaget där flytgödsel använts under referensåret.

6.02.02

Med omedelbar nedbrukning eller nedmyllning

Den totala utnyttjade jordbruksmark på jordbruksföretaget där flytgödsel nedbrukats mekaniskt i jorden med teknik som möjliggör omedelbar nedbrukning eller där flytgödsel myllats ner direkt när den lagts ut.

6.03

Andel av den samlade gödselframställningen som exporteras från företaget

Mängden gödsel och flytgödsel som sålts eller på annat sätt förts bort från jordbruksföretaget, uppskattad som en procentandel av den totala mängd gödsel och flytgödsel som producerats på jordbruksföretaget under referensåret.

VII.   GÖDSELLAGRING OCH GÖDSELHANTERING

| 7.01 | Lagringsmöjligheter för |
| --- | --- |
| 7.01.01 | | Fastgödsel

  Lagringsmöjligheter för fastgödsel på en ogenomtränglig yta med avrinningshinder, med eller utan tak.
  Fastgödsel är avföring (med eller utan strö) från husdjur, eventuellt med liten andel urin. |
| 7.01.02 | | Urin

  Vattentät behållare, öppen eller sluten, eller en fodrad bassäng för lagring av urin.
  Urin är urin från husdjur, eventuellt med liten andel avföring och/eller vatten. |
| 7.01.03 | | Flytgödsel

  Vattentät behållare, öppen eller sluten, eller en fodrad bassäng för lagring av flytgödsel.
  Flytgödsel är flytande gödsel, dvs. en blandning av husdjurens avföring och urin, eventuellt blandad med vatten och/eller en liten andel strö. |
| 7.01.03.01 | | | Flytgödseltank

  Behållare, vanligen gjord av ogenomträngligt material, som används för lagring av flytgödsel. |
| 7.01.03.02 | | | Gödselbassäng

  En grop urgrävd i marken, vanligen fodrad, som används för lagring av flytgödsel. |
| 7.02 | Är lagringsmöjligheterna övertäckta?

  Lagringsmöjligheterna för gödsel är övertäckta så att gödseln skyddas från regn eller annan nederbörd och så att ammoniakavdunstningen minskas (t.ex. med betonglock, tält eller presenning). |
| | | Fastgödsel |
| | | Urin |
| | | Flytgödsel |

7.01

Lagringsmöjligheter för

7.01.01

Fastgödsel

Lagringsmöjligheter för fastgödsel på en ogenomtränglig yta med avrinningshinder, med eller utan tak.

Fastgödsel är avföring (med eller utan strö) från husdjur, eventuellt med liten andel urin.

7.01.02

Urin

Vattentät behållare, öppen eller sluten, eller en fodrad bassäng för lagring av urin.

Urin är urin från husdjur, eventuellt med liten andel avföring och/eller vatten.

7.01.03

Flytgödsel

Vattentät behållare, öppen eller sluten, eller en fodrad bassäng för lagring av flytgödsel.

Flytgödsel är flytande gödsel, dvs. en blandning av husdjurens avföring och urin, eventuellt blandad med vatten och/eller en liten andel strö.

7.01.03.01

Flytgödseltank

Behållare, vanligen gjord av ogenomträngligt material, som används för lagring av flytgödsel.

7.01.03.02

Gödselbassäng

En grop urgrävd i marken, vanligen fodrad, som används för lagring av flytgödsel.

7.02

Är lagringsmöjligheterna övertäckta?

Lagringsmöjligheterna för gödsel är övertäckta så att gödseln skyddas från regn eller annan nederbörd och så att ammoniakavdunstningen minskas (t.ex. med betonglock, tält eller presenning).

Fastgödsel

Urin

Flytgödsel

VIII.   BEVATTNING

| 8.01 | Bevattnad areal |
| --- | --- |
| 8.01.01 | | Bevattnad areal i genomsnitt under de senaste tre åren

  Utnyttjad jordbruksmark i genomsnitt som bevattnats under de senaste tre åren, inkl. referensåret. |
| 8.01.02 | | Total areal för grödor som bevattnats minst en gång under de senaste tolv månaderna

  Areal för grödor som bevattnats minst en gång under de tolv månaderna före referensdagen för undersökningen, indelad efter kategorier av grödor.

  Grödor definieras i avsnitt II. Mark. |
| 8.01.02.01 | | | Spannmål till mognad (inkl. utsäde) (utom majs och ris) |
| 8.01.02.02 | | | Majs (inkl. fodermajs) |
| 8.01.02.03 | | | Ris |
| 8.01.02.04 | | | Trindsäd och proteingrödor till mognad (inkl. utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd) |
| 8.01.02.05 | | | Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis) |
| 8.01.02.06 | | | Sockerbetor (exklusive utsäde) |
| 8.01.02.07 | | | Raps och rybs |
| 8.01.02.08 | | | Solrosor |
| 8.01.02.09 | | | Textilväxter (lin, hampa och andra textilväxter) |
| 8.01.02.10 | | | Färska grönsaker, meloner och jordgubbar – på friland |
| 8.01.02.11 | | | Slåtter- och betesvall samt betesmark och slåtteräng |
| 8.01.02.12 | | | Övriga grödor på åkermark |
| 8.01.02.13 | | | Frukt- och bärodlingar |
| 8.01.02.14 | | | Citrusodlingar |
| 8.01.02.15 | | | Olivodlingar |
| 8.01.02.16 | | | Vinodlingar |
| 8.02 | Bevattningsmetoder |
| 8.02.01 | | Ytbevattning (översvämning, fåror)

  Vattnet leds längs marken med tyngdkraftens hjälp, antingen genom att hela området läggs under vatten eller genom att vattnet leds i smala fåror mellan odlingsraderna. |
| 8.02.02 | | Bevattning med sprinklers

  Bevattning av växterna genom att vattnet under högt tryck sprids som regn över jordlotterna. |
| 8.02.03 | | Droppbevattning

  Bevattning av växterna genom att de på låg höjd tillförs vatten droppvis med droppspridare eller genom vattenånga. |
| 8.03 | Källa till vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget

  Källa till allt eller det mesta av det vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget. |
| 8.03.01 | | Grundvatten på jordbruksföretaget

  Vattentäkter som är belägna på eller i närheten av jordbruksföretaget och vars vatten pumpas upp från borrade eller grävda brunnar eller från grundvattenkällor eller dylikt. |
| 8.03.02 | | Ytvatten på jordbruksföretaget (gölar eller dammar)

  Små naturliga vattensamlingar eller konstgjorda dammar som helt är belägna på jordbruksföretaget eller som endast används av ett jordbruksföretag. |
| 8.03.03 | | Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget

  Färskvatten i form av ytvatten (sjöar, floder och andra vattendrag) som inte konstruerats för bevattningsändamål. |
| 8.03.04 | | Vatten från gemensamma vattenförsörjningssystem från källor utanför jordbruksföretaget

  Vatten från andra källor utanför jordbruksföretaget än de som är nämnda under ”Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget”, tillgängliga för minst två jordbruksföretag. I regel måste jordbruksföretagen betala en avgift för att få tillgång till dessa källor. |
| 8.03.99 | | Andra källor

  Andra källor till vatten som används för bevattning vilka inte är nämnda på annat ställe. Dessa kan vara källor med hög salthalt, t.ex. Atlanten eller Medelhavet, då det behandlas för att få en lägre salthalt (avsaltas) innan det används, eller från bräckt (med låg salthalt) vatten, t.ex. Östersjön och vissa floder, vilket innebär att det kan användas direkt utan att först behandlas. Vattnet kan också ha genomgått avloppsvattenrening och levereras till användaren i form av återvunnet avloppsvatten. |
| 8.04 | Årlig mängd vatten som används för bevattning

  Den mängd vatten som har använts för bevattning på jordbruksföretaget under de tolv månaderna före referensdagen för undersökningen, oavsett varifrån vattnet kommer. |

8.01

Bevattnad areal

8.01.01

Bevattnad areal i genomsnitt under de senaste tre åren

Utnyttjad jordbruksmark i genomsnitt som bevattnats under de senaste tre åren, inkl. referensåret.

8.01.02

Total areal för grödor som bevattnats minst en gång under de senaste tolv månaderna

Areal för grödor som bevattnats minst en gång under de tolv månaderna före referensdagen för undersökningen, indelad efter kategorier av grödor.

Grödor definieras i avsnitt II. Mark.

8.01.02.01

Spannmål till mognad (inkl. utsäde) (utom majs och ris)

8.01.02.02

Majs (inkl. fodermajs)

8.01.02.03

Ris

8.01.02.04

Trindsäd och proteingrödor till mognad (inkl. utsäde och blandningar av spannmål och trindsäd)

8.01.02.05

Potatis (även tidig potatis och utsädespotatis)

8.01.02.06

Sockerbetor (exklusive utsäde)

8.01.02.07

Raps och rybs

8.01.02.08

Solrosor

8.01.02.09

Textilväxter (lin, hampa och andra textilväxter)

8.01.02.10

Färska grönsaker, meloner och jordgubbar – på friland

8.01.02.11

Slåtter- och betesvall samt betesmark och slåtteräng

8.01.02.12

Övriga grödor på åkermark

8.01.02.13

Frukt- och bärodlingar

8.01.02.14

Citrusodlingar

8.01.02.15

Olivodlingar

8.01.02.16

Vinodlingar

8.02

Bevattningsmetoder

8.02.01

Ytbevattning (översvämning, fåror)

Vattnet leds längs marken med tyngdkraftens hjälp, antingen genom att hela området läggs under vatten eller genom att vattnet leds i smala fåror mellan odlingsraderna.

8.02.02

Bevattning med sprinklers

Bevattning av växterna genom att vattnet under högt tryck sprids som regn över jordlotterna.

8.02.03

Droppbevattning

Bevattning av växterna genom att de på låg höjd tillförs vatten droppvis med droppspridare eller genom vattenånga.

8.03

Källa till vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget

Källa till allt eller det mesta av det vatten som används för bevattning på jordbruksföretaget.

8.03.01

Grundvatten på jordbruksföretaget

Vattentäkter som är belägna på eller i närheten av jordbruksföretaget och vars vatten pumpas upp från borrade eller grävda brunnar eller från grundvattenkällor eller dylikt.

8.03.02

Ytvatten på jordbruksföretaget (gölar eller dammar)

Små naturliga vattensamlingar eller konstgjorda dammar som helt är belägna på jordbruksföretaget eller som endast används av ett jordbruksföretag.

8.03.03

Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget

Färskvatten i form av ytvatten (sjöar, floder och andra vattendrag) som inte konstruerats för bevattningsändamål.

8.03.04

Vatten från gemensamma vattenförsörjningssystem från källor utanför jordbruksföretaget

Vatten från andra källor utanför jordbruksföretaget än de som är nämnda under ”Ytvatten från sjöar eller vattendrag utanför jordbruksföretaget”, tillgängliga för minst två jordbruksföretag. I regel måste jordbruksföretagen betala en avgift för att få tillgång till dessa källor.

8.03.99

Andra källor

Andra källor till vatten som används för bevattning vilka inte är nämnda på annat ställe. Dessa kan vara källor med hög salthalt, t.ex. Atlanten eller Medelhavet, då det behandlas för att få en lägre salthalt (avsaltas) innan det används, eller från bräckt (med låg salthalt) vatten, t.ex. Östersjön och vissa floder, vilket innebär att det kan användas direkt utan att först behandlas. Vattnet kan också ha genomgått avloppsvattenrening och levereras till användaren i form av återvunnet avloppsvatten.

8.04

Årlig mängd vatten som används för bevattning

Den mängd vatten som har använts för bevattning på jordbruksföretaget under de tolv månaderna före referensdagen för undersökningen, oavsett varifrån vattnet kommer.

---

| 15.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 329/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1201/2009

av den 30 november 2009

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 om folk- och bostadsräkningar i fråga om tekniska specifikationer för variablerna och deras indelningar

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 om folk- och bostadsräkningar (1), särskilt artikel 5.4, och

av följande skäl:

| (1) | För att data från folk- och bostadsräkningar som genomförs i medlemsstaterna ska vara jämförbara och för att det ska gå att sammanställa tillförlitliga översikter på gemenskapsnivå måste de variabler som krävs enligt förordning (EG) nr 763/2008 definieras och indelas på samma sätt i alla medlemsstater. I förordning (EG) nr 763/2008 föreskrivs därför att Europeiska kommissionen bör anta tekniska specifikationer för variablerna och deras indelning. |
| --- | --- |

(1)

För att data från folk- och bostadsräkningar som genomförs i medlemsstaterna ska vara jämförbara och för att det ska gå att sammanställa tillförlitliga översikter på gemenskapsnivå måste de variabler som krävs enligt förordning (EG) nr 763/2008 definieras och indelas på samma sätt i alla medlemsstater. I förordning (EG) nr 763/2008 föreskrivs därför att Europeiska kommissionen bör anta tekniska specifikationer för variablerna och deras indelning.

| (2) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(2)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning anges de tekniska specifikationerna för de variabler och deras indelningar som krävs för tillämpning av förordning (EG) nr 763/2008. De tekniska specifikationerna anges i bilagan till denna förordning och de ska tillämpas på de data som översänds till Europeiska kommissionen för referensåret 2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 november 2009.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 14.

1

---

BILAGA

Tekniska specifikationer för variablerna och deras indelningar vid folk- och bostadsräkningar

De tekniska specifikationerna beskrivs på följande sätt:

| — | Varje variabel har en egen rubrik. |
| --- | --- |

—

Varje variabel har en egen rubrik.

| — | I vissa fall följer det efter rubriken en allmän teknisk specifikation för variabeln. |
| --- | --- |

—

I vissa fall följer det efter rubriken en allmän teknisk specifikation för variabeln.

| — | Därefter specificeras variabelns indelning(ar). En del variabler har flera indelningar, som kan ha varierande detaljnivå. I sådana fall betecknas den högsta detaljnivån med H, den mellanliggande detaljnivån med M och den lägsta detaljnivån med L. |
| --- | --- |

—

Därefter specificeras variabelns indelning(ar). En del variabler har flera indelningar, som kan ha varierande detaljnivå. I sådana fall betecknas den högsta detaljnivån med H, den mellanliggande detaljnivån med M och den lägsta detaljnivån med L.

| — | Indelningarna hänför sig till vissa totaler, som också anges. En indelning kan åtföljas av en ytterligare teknisk specifikation som gäller specifikt för den indelningen. |
| --- | --- |

—

Indelningarna hänför sig till vissa totaler, som också anges. En indelning kan åtföljas av en ytterligare teknisk specifikation som gäller specifikt för den indelningen.

Definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 763/2008 gäller också i denna förordning.

Variabel: Plats för stadigvarande bosättning

När medlemsstaterna tillämpar den definition på stadigvarande bosättning som anges i artikel 2 d i förordning (EG) nr 763/2008 ska de behandla specialfall på följande sätt:

| a) | När en person regelbundet bor på flera platser under året, ska den bosättning där personen tillbringar större delen av året anges som personens plats för stadigvarande bosättning oberoende av om denna bosättning är belägen på annan plats inom landet eller i utlandet. Dock gäller att en person som har sitt arbete på annan ort under arbetsveckan och återvänder hem till familjen över veckosluten ska anses ha den plats där familjen bor som plats för stadigvarande bosättning, oberoende av om personens arbetsställe är beläget på annan plats inom landet eller i utlandet. |
| --- | --- |

a)

När en person regelbundet bor på flera platser under året, ska den bosättning där personen tillbringar större delen av året anges som personens plats för stadigvarande bosättning oberoende av om denna bosättning är belägen på annan plats inom landet eller i utlandet. Dock gäller att en person som har sitt arbete på annan ort under arbetsveckan och återvänder hem till familjen över veckosluten ska anses ha den plats där familjen bor som plats för stadigvarande bosättning, oberoende av om personens arbetsställe är beläget på annan plats inom landet eller i utlandet.

| b) | För grundskole-, högstadie- och gymnasieelever som inte bor med sin familj under skolterminerna ska den plats där familjen bor anses vara plats för stadigvarande bosättning, oberoende av om eleverna går i skola på annan plats inom landet eller i utlandet. |
| --- | --- |

b)

För grundskole-, högstadie- och gymnasieelever som inte bor med sin familj under skolterminerna ska den plats där familjen bor anses vara plats för stadigvarande bosättning, oberoende av om eleverna går i skola på annan plats inom landet eller i utlandet.

| c) | För högskole- och universitetsstuderande som inte bor med sin familj medan de studerar ska den adress som dessa studerande har under studieterminen anses vara plats för stadigvarande bosättning, oberoende av om studierna genomförs på annan plats inom landet eller i utlandet. Undantagsvis och när utbildningsplatsen ligger inom landet kan den plats där familjen bor anses utgöra plats för stadigvarande bosättning. |
| --- | --- |

c)

För högskole- och universitetsstuderande som inte bor med sin familj medan de studerar ska den adress som dessa studerande har under studieterminen anses vara plats för stadigvarande bosättning, oberoende av om studierna genomförs på annan plats inom landet eller i utlandet. Undantagsvis och när utbildningsplatsen ligger inom landet kan den plats där familjen bor anses utgöra plats för stadigvarande bosättning.

| d) | En institution ska anses utgöra platsen för stadigvarande bosättning för alla boende som vid tidpunkten för folk- och bostadsräkningen har tillbringat eller sannolikt kommer att tillbringa minst 12 månader på institutionen i fråga. |
| --- | --- |

d)

En institution ska anses utgöra platsen för stadigvarande bosättning för alla boende som vid tidpunkten för folk- och bostadsräkningen har tillbringat eller sannolikt kommer att tillbringa minst 12 månader på institutionen i fråga.

| e) | Den allmänna regeln angående var dygnsvilan oftast tillbringas gäller personer i obligatorisk militärtjänstgöring och personer som ingår i väpnade styrkor och som bor i militärförläggningar eller militärläger. |
| --- | --- |

e)

Den allmänna regeln angående var dygnsvilan oftast tillbringas gäller personer i obligatorisk militärtjänstgöring och personer som ingår i väpnade styrkor och som bor i militärförläggningar eller militärläger.

| f) | Räkningsplatsen ska anses som platsen för stadigvarande bosättning när det gäller hemlösa personer, nomader, lösdrivare och personer utan stadigvarande bosättning. |
| --- | --- |

f)

Räkningsplatsen ska anses som platsen för stadigvarande bosättning när det gäller hemlösa personer, nomader, lösdrivare och personer utan stadigvarande bosättning.

| g) | För ett barn som växlar mellan två platser för stadigvarande bosättning (t.ex. om föräldrarna är frånskilda) ska den plats där barnet tillbringar huvuddelen av sin tid anses utgöra platsen för stadigvarande bosättning. I fall där barnet tillbringar lika lång tid med båda föräldrarna ska den plats där barnet befinner sig på räkningsdagens kväll anses utgöra platsen för stadigvarande bosättning. |
| --- | --- |

g)

För ett barn som växlar mellan två platser för stadigvarande bosättning (t.ex. om föräldrarna är frånskilda) ska den plats där barnet tillbringar huvuddelen av sin tid anses utgöra platsen för stadigvarande bosättning. I fall där barnet tillbringar lika lång tid med båda föräldrarna ska den plats där barnet befinner sig på räkningsdagens kväll anses utgöra platsen för stadigvarande bosättning.

Med definitionen av plats för stadigvarande bosättning som grund ska personer som normalt är bosatta på räkningsplatsen, men som vid räkningstidpunkten är frånvarande eller förväntas vara frånvarande mindre än ett år, anses vara tillfälligt frånvarande och ska därför räknas med i totalbefolkningen. Däremot ska personer som bor eller förväntas bo utanför räkningsplatsen under minst ett år inte anses vara tillfälligt frånvarande och bör därför inte räknas med i totalbefolkningen. Detta är oberoende av längden på eventuella tillfälliga besök hos släktingar.

Personer som omfattas av räkningen men som inte uppfyller kriterierna för stadigvarande bosättning på räkningsplatsen, dvs. som inte bor eller förväntas bo på räkningsplatsen under minst 12 månader i sträck, anses vara tillfälligt närvarande och räknas därför inte med i den totala stadigvarande befolkningen.

| Geografiskt område (1) | GEO.N. | GEO.L. | GEO.M. | GEO.H. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0. | Totalt (inom medlemsstatens territorium) | 0. | 0. | 0. | 0. |
| x. | Alla Nuts 1-regioner i medlemsstaten | | x. | x. | x. |
| | x.x. | Alla Nuts 2-regioner i medlemsstaten | | x.x. | x.x. | x.x. |
| | | x.x.x. | Alla Nuts 3-regioner i medlemsstaten | | | x.x.x. | x.x.x. |
| | | | x.x.x.x. | Alla LAU 2-regioner i medlemsstaten | | | | x.x.x.x. |

Geografiskt område (1)

GEO.N.

GEO.L.

GEO.M.

GEO.H.

0.

Totalt (inom medlemsstatens territorium)

0.

0.

0.

0.

x.

Alla Nuts 1-regioner i medlemsstaten

x.

x.

x.

x.x.

Alla Nuts 2-regioner i medlemsstaten

x.x.

x.x.

x.x.

x.x.x.

Alla Nuts 3-regioner i medlemsstaten

x.x.x.

x.x.x.

x.x.x.x.

Alla LAU 2-regioner i medlemsstaten

x.x.x.x.

Indelningarna för Geografiskt område är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer (Plats för stadigvarande bosättning). De kan också användas för regional indelning av totaler där varken variabeln Plats för stadigvarande bosättning eller variabeln Arbetsställets belägenhet kan tillämpas.

För indelningarna för Geografiskt område används de versioner av klassificeringen för statistiska territoriella enheter (Nuts) och klassificeringen för lokala administrativa enheter (LAU) som gäller den 1 januari 2011.

Variabel: Arbetsställets belägenhet

Arbetsställets belägenhet är det geografiska område där en vid räkningstillfället anställd person utför sitt arbete.

För personer som mestadels arbetar hemma är arbetsställets belägenhet samma som platsen för stadigvarande bosättning. Begreppet ”arbetar” hänför sig till sådant arbete som personen utför som en sysselsatt person enligt definitionen under variabeln Aktuell sysselsättningsstatus. Med arbetar ”mestadels” hemma avses att personen tillbringar hela eller huvuddelen av sin arbetstid hemma och i mindre utsträckning eller inte alls på en arbetsplats utanför hemmet.

| Arbetsställets belägenhet (2) | LPW.N. | LPW.L. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. |
| 1. | Inom medlemsstatens territorium | 1. | 1. |
| | 1.x. | Alla Nuts 1-regioner i medlemsstaten | | 1.x. |
| | | 1.x.x. | Alla Nuts 2-regioner i medlemsstaten | | 1.x.x. |
| 2. | Inte inom medlemsstatens territorium | 2. | 2. |
| 3. | Inte tillämpligt (arbetar inte) | 3. | 3. |

Arbetsställets belägenhet (2)

LPW.N.

LPW.L.

0.

Totalt

0.

0.

1.

Inom medlemsstatens territorium

1.

1.

1.x.

Alla Nuts 1-regioner i medlemsstaten

1.x.

1.x.x.

Alla Nuts 2-regioner i medlemsstaten

1.x.x.

2.

Inte inom medlemsstatens territorium

2.

2.

3.

Inte tillämpligt (arbetar inte)

3.

3.

Indelningarna för Arbetsställets belägenhet är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

För indelningarna för Arbetsställets belägenhet används den version av klassificeringen för statistiska territoriella enheter (Nuts) som gäller den 1 januari 2011.

Variabel: Ort/plats

En ort/plats definieras som ett avgränsat bosättningscentrum, dvs. ett område som definieras av att befolkningen bor i närbelägna eller angränsande byggnader. Sådana byggnader kan bestå av

| a) | ett sammanhängande uppbyggt område med klart igenkännbar gatubildning, |
| --- | --- |

a)

ett sammanhängande uppbyggt område med klart igenkännbar gatubildning,

| b) | en grupp byggnader som inte utgör del av ett sådant uppbyggt område men till vilka ett lokalt erkänt platsnamn är unikt anknutet, |
| --- | --- |

b)

en grupp byggnader som inte utgör del av ett sådant uppbyggt område men till vilka ett lokalt erkänt platsnamn är unikt anknutet,

| c) | en grupp byggnader som även om de inte fyller någotdera av de två kriterierna ovan kännetecknas av att ingen av byggnaderna ligger mer än 200 meter från sin närmaste granne. |
| --- | --- |

c)

en grupp byggnader som även om de inte fyller någotdera av de två kriterierna ovan kännetecknas av att ingen av byggnaderna ligger mer än 200 meter från sin närmaste granne.

Vid tillämpning av denna definition ska vissa markanvändningskategorier inte anses bryta kontinuiteten hos ett uppbyggt område. Till sådana kategorier hör industriella och kommersiella byggnader och anläggningar, allmänna parker, lekplatser och parker, fotbollsplaner och andra sportanläggningar, floder med broar, spårvägar, kanaler, parkeringsplatser och annan transportinfrastruktur, kyrkogårdar och gravgårdar.

LAU 2-regioner med färre än 2 000 invånare totalt kan antas vara en ort/plats.

Invånarna på en ort/plats definieras som personer som har sin plats för stadigvarande bosättning på den orten/platsen.

En flerdelad byggnad ska fördelas till den kategori som representerar antalet personer som har sin plats för stadigvarande bosättning i den byggnaden.

| Storlek för ort/plats | LOC. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Minst 1 000 000 invånare | 1. |
| 2. | 500 000–999 999 invånare | 2. |
| 3. | 200 000–499 999 invånare | 3. |
| 4. | 100 000–199 999 invånare | 4. |
| 5. | 50 000–99 999 invånare | 5. |
| 6. | 20 000–49 999 invånare | 6. |
| 7. | 10 000–19 999 invånare | 7. |
| 8. | 5 000–9 999 invånare | 8. |
| 9. | 2 000–4 999 invånare | 9. |
| 10. | 1 000–1 999 invånare | 10. |
| 11. | 500–999 invånare | 11. |
| 12. | 200–499 invånare | 12. |
| 13. | Mindre än 200 invånare | 13. |

Storlek för ort/plats

LOC.

0.

Totalt

0.

1.

Minst 1 000 000 invånare

1.

2.

500 000–999 999 invånare

2.

3.

200 000–499 999 invånare

3.

4.

100 000–199 999 invånare

4.

5.

50 000–99 999 invånare

5.

6.

20 000–49 999 invånare

6.

7.

10 000–19 999 invånare

7.

8.

5 000–9 999 invånare

8.

9.

2 000–4 999 invånare

9.

10.

1 000–1 999 invånare

10.

11.

500–999 invånare

11.

12.

200–499 invånare

12.

13.

Mindre än 200 invånare

13.

Indelningen Storlek för ort/plats är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler av enheter som kan finnas inom Ort/plats, inbegripet totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Variabel: Kön

| Kön | SEX. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Man | 1. |
| 2. | Kvinna | 2. |

Kön

SEX.

0.

Totalt

0.

1.

Man

1.

2.

Kvinna

2.

Indelningen Kön är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Variabel: Ålder

Som ålder anges den ålder som personen nått på referensdagen (i hela år).

| Ålder | AGE.L. | AGE.M. | AGE.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Under 15 år | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Under 5 år | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1 | Under 1 år | | | 1.1.1 |
| | | 1.1.2. | 1 år | | | 1.1.2. |
| | | 1.1.3. | 2 år | | | 1.1.3. |
| | | 1.1.4. | 3 år | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | 4 år | | | 1.1.5. |
| | 1.2. | 5 till 9 år | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 5 år | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 6 år | | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 7 år | | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 8 år | | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 9 år | | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 10 till 14 år | | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 10 år | | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 11 år | | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 12 år | | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 13 år | | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 14 år | | | 1.3.5. |
| 2. | 15 till 29 år | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 15 till 19 år | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | 15 år | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | 16 år | | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | 17 år | | | 2.1.3. |
| | | 2.1.4. | 18 år | | | 2.1.4. |
| | | 2.1.5. | 19 år | | | 2.1.5. |
| | 2.2. | 20 till 24 år | | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | 20 år | | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | 21 år | | | 2.2.2. |
| | | 2.2.3. | 22 år | | | 2.2.3. |
| | | 2.2.4. | 23 år | | | 2.2.4. |
| | | 2.2.5. | 24 år | | | 2.2.5. |
| | 2.3. | 25 till 29 år | | 2.3. | 2.3. |
| | | 2.3.1. | 25 år | | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | 26 år | | | 2.3.2. |
| | | 2.3.3. | 27 år | | | 2.3.3. |
| | | 2.3.4. | 28 år | | | 2.3.4. |
| | | 2.3.5. | 29 år | | | 2.3.5. |
| 3. | 30 till 49 år | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 30 till 34 år | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 30 år | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 31 år | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 32 år | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 33 år | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 34 år | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 35 till 39 år | | 3.2. | 3.2. |
| | | 3.2.1. | 35 år | | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | 36 år | | | 3.2.2. |
| | | 3.2.3. | 37 år | | | 3.2.3. |
| | | 3.2.4. | 38 år | | | 3.2.4. |
| | | 3.2.5. | 39 år | | | 3.2.5. |
| | 3.3. | 40 till 44 år | | 3.3. | 3.3. |
| | | 3.3.1. | 40 år | | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | 41 år | | | 3.3.2. |
| | | 3.3.3. | 42 år | | | 3.3.3. |
| | | 3.3.4. | 43 år | | | 3.3.4. |
| | | 3.3.5. | 44 år | | | 3.3.5. |
| | 3.4. | 45 till 49 år | | 3.4. | 3.4. |
| | | 3.4.1. | 45 år | | | 3.4.1. |
| | | 3.4.2. | 46 år | | | 3.4.2. |
| | | 3.4.3. | 47 år | | | 3.4.3. |
| | | 3.4.4. | 48 år | | | 3.4.4. |
| | | 3.4.5. | 49 år | | | 3.4.5. |
| 4. | 50 till 64 år | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 50 till 54 år | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 50 år | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 51 år | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 52 år | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 53 år | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 54 år | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 55 till 59 år | | 4.2. | 4.2. |
| | | 4.2.1. | 55 år | | | 4.2.1. |
| | | 4.2.2. | 56 år | | | 4.2.2. |
| | | 4.2.3. | 57 år | | | 4.2.3. |
| | | 4.2.4. | 58 år | | | 4.2.4. |
| | | 4.2.5. | 59 år | | | 4.2.5. |
| | 4.3. | 60 till 64 år | | 4.3. | 4.3. |
| | | 4.3.1. | 60 år | | | 4.3.1. |
| | | 4.3.2. | 61 år | | | 4.3.2. |
| | | 4.3.3. | 62 år | | | 4.3.3. |
| | | 4.3.4. | 63 år | | | 4.3.4. |
| | | 4.3.5. | 64 år | | | 4.3.5. |
| 5. | 65 till 84 år | 5. | 5. | 5. |
| | 5.1. | 65 till 69 år | | 5.1. | 5.1. |
| | | 5.1.1. | 65 år | | | 5.1.1. |
| | | 5.1.2. | 66 år | | | 5.1.2. |
| | | 5.1.3. | 67 år | | | 5.1.3. |
| | | 5.1.4. | 68 år | | | 5.1.4. |
| | | 5.1.5. | 69 år | | | 5.1.5. |
| | 5.2. | 70 till 74 år | | 5.2. | 5.2. |
| | | 5.2.1. | 70 år | | | 5.2.1. |
| | | 5.2.2. | 71 år | | | 5.2.2. |
| | | 5.2.3. | 72 år | | | 5.2.3. |
| | | 5.2.4. | 73 år | | | 5.2.4. |
| | | 5.2.5. | 74 år | | | 5.2.5. |
| | 5.3. | 75 till 79 år | | 5.3. | 5.3. |
| | | 5.3.1. | 75 år | | | 5.3.1. |
| | | 5.3.2. | 76 år | | | 5.3.2. |
| | | 5.3.3. | 77 år | | | 5.3.3. |
| | | 5.3.4. | 78 år | | | 5.3.4. |
| | | 5.3.5. | 79 år | | | 5.3.5. |
| | 5.4. | 80 till 84 år | | 5.4. | 5.4. |
| | | 5.4.1. | 80 år | | | 5.4.1. |
| | | 5.4.2. | 81 år | | | 5.4.2. |
| | | 5.4.3. | 82 år | | | 5.4.3. |
| | | 5.4.4. | 83 år | | | 5.4.4. |
| | | 5.4.5. | 84 år | | | 5.4.5. |
| 6. | 85 år och över | 6. | 6. | 6. |
| | 6.1. | 85 till 89 år | | 6.1. | 6.1. |
| | | 6.1.1. | 85 år | | | 6.1.1. |
| | | 6.1.2. | 86 år | | | 6.1.2. |
| | | 6.1.3. | 87 år | | | 6.1.3. |
| | | 6.1.4. | 88 år | | | 6.1.4. |
| | | 6.1.5. | 89 år | | | 6.1.5. |
| | 6.2. | 90 till 94 år | | 6.2. | 6.2. |
| | | 6.2.1. | 90 år | | | 6.2.1. |
| | | 6.2.2. | 91 år | | | 6.2.2. |
| | | 6.2.3. | 92 år | | | 6.2.3. |
| | | 6.2.4. | 93 år | | | 6.2.4. |
| | | 6.2.5. | 94 år | | | 6.2.5. |
| | 6.3. | 95 till 99 år | | 6.3. | 6.3. |
| | | 6.3.1. | 95 år | | | 6.3.1. |
| | | 6.3.2. | 96 år | | | 6.3.2. |
| | | 6.3.3. | 97 år | | | 6.3.3. |
| | | 6.3.4. | 98 år | | | 6.3.4. |
| | | 6.3.5. | 99 år | | | 6.3.5. |
| | 6.4. | 100 år och över | | 6.4. | 6.4. |

Ålder

AGE.L.

AGE.M.

AGE.H.

0.

Totalt

0.

0.

0.

1.

Under 15 år

1.

1.

1.

1.1.

Under 5 år

1.1.

1.1.

1.1.1

Under 1 år

1.1.1

1.1.2.

1 år

1.1.2.

1.1.3.

2 år

1.1.3.

1.1.4.

3 år

1.1.4.

1.1.5.

4 år

1.1.5.

1.2.

5 till 9 år

1.2.

1.2.

1.2.1.

5 år

1.2.1.

1.2.2.

6 år

1.2.2.

1.2.3.

7 år

1.2.3.

1.2.4.

8 år

1.2.4.

1.2.5.

9 år

1.2.5.

1.3.

10 till 14 år

1.3.

1.3.

1.3.1.

10 år

1.3.1.

1.3.2.

11 år

1.3.2.

1.3.3.

12 år

1.3.3.

1.3.4.

13 år

1.3.4.

1.3.5.

14 år

1.3.5.

2.

15 till 29 år

2.

2.

2.

2.1.

15 till 19 år

2.1.

2.1.

2.1.1.

15 år

2.1.1.

2.1.2.

16 år

2.1.2.

2.1.3.

17 år

2.1.3.

2.1.4.

18 år

2.1.4.

2.1.5.

19 år

2.1.5.

2.2.

20 till 24 år

2.2.

2.2.

2.2.1.

20 år

2.2.1.

2.2.2.

21 år

2.2.2.

2.2.3.

22 år

2.2.3.

2.2.4.

23 år

2.2.4.

2.2.5.

24 år

2.2.5.

2.3.

25 till 29 år

2.3.

2.3.

2.3.1.

25 år

2.3.1.

2.3.2.

26 år

2.3.2.

2.3.3.

27 år

2.3.3.

2.3.4.

28 år

2.3.4.

2.3.5.

29 år

2.3.5.

3.

30 till 49 år

3.

3.

3.

3.1.

30 till 34 år

3.1.

3.1.

3.1.1.

30 år

3.1.1.

3.1.2.

31 år

3.1.2.

3.1.3.

32 år

3.1.3.

3.1.4.

33 år

3.1.4.

3.1.5.

34 år

3.1.5.

3.2.

35 till 39 år

3.2.

3.2.

3.2.1.

35 år

3.2.1.

3.2.2.

36 år

3.2.2.

3.2.3.

37 år

3.2.3.

3.2.4.

38 år

3.2.4.

3.2.5.

39 år

3.2.5.

3.3.

40 till 44 år

3.3.

3.3.

3.3.1.

40 år

3.3.1.

3.3.2.

41 år

3.3.2.

3.3.3.

42 år

3.3.3.

3.3.4.

43 år

3.3.4.

3.3.5.

44 år

3.3.5.

3.4.

45 till 49 år

3.4.

3.4.

3.4.1.

45 år

3.4.1.

3.4.2.

46 år

3.4.2.

3.4.3.

47 år

3.4.3.

3.4.4.

48 år

3.4.4.

3.4.5.

49 år

3.4.5.

4.

50 till 64 år

4.

4.

4.

4.1.

50 till 54 år

4.1.

4.1.

4.1.1.

50 år

4.1.1.

4.1.2.

51 år

4.1.2.

4.1.3.

52 år

4.1.3.

4.1.4.

53 år

4.1.4.

4.1.5.

54 år

4.1.5.

4.2.

55 till 59 år

4.2.

4.2.

4.2.1.

55 år

4.2.1.

4.2.2.

56 år

4.2.2.

4.2.3.

57 år

4.2.3.

4.2.4.

58 år

4.2.4.

4.2.5.

59 år

4.2.5.

4.3.

60 till 64 år

4.3.

4.3.

4.3.1.

60 år

4.3.1.

4.3.2.

61 år

4.3.2.

4.3.3.

62 år

4.3.3.

4.3.4.

63 år

4.3.4.

4.3.5.

64 år

4.3.5.

5.

65 till 84 år

5.

5.

5.

5.1.

65 till 69 år

5.1.

5.1.

5.1.1.

65 år

5.1.1.

5.1.2.

66 år

5.1.2.

5.1.3.

67 år

5.1.3.

5.1.4.

68 år

5.1.4.

5.1.5.

69 år

5.1.5.

5.2.

70 till 74 år

5.2.

5.2.

5.2.1.

70 år

5.2.1.

5.2.2.

71 år

5.2.2.

5.2.3.

72 år

5.2.3.

5.2.4.

73 år

5.2.4.

5.2.5.

74 år

5.2.5.

5.3.

75 till 79 år

5.3.

5.3.

5.3.1.

75 år

5.3.1.

5.3.2.

76 år

5.3.2.

5.3.3.

77 år

5.3.3.

5.3.4.

78 år

5.3.4.

5.3.5.

79 år

5.3.5.

5.4.

80 till 84 år

5.4.

5.4.

5.4.1.

80 år

5.4.1.

5.4.2.

81 år

5.4.2.

5.4.3.

82 år

5.4.3.

5.4.4.

83 år

5.4.4.

5.4.5.

84 år

5.4.5.

6.

85 år och över

6.

6.

6.

6.1.

85 till 89 år

6.1.

6.1.

6.1.1.

85 år

6.1.1.

6.1.2.

86 år

6.1.2.

6.1.3.

87 år

6.1.3.

6.1.4.

88 år

6.1.4.

6.1.5.

89 år

6.1.5.

6.2.

90 till 94 år

6.2.

6.2.

6.2.1.

90 år

6.2.1.

6.2.2.

91 år

6.2.2.

6.2.3.

92 år

6.2.3.

6.2.4.

93 år

6.2.4.

6.2.5.

94 år

6.2.5.

6.3.

95 till 99 år

6.3.

6.3.

6.3.1.

95 år

6.3.1.

6.3.2.

96 år

6.3.2.

6.3.3.

97 år

6.3.3.

6.3.4.

98 år

6.3.4.

6.3.5.

99 år

6.3.5.

6.4.

100 år och över

6.4.

6.4.

Indelningarna för Ålder är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Variabel: Civilstånd

Civilstånd definieras som en individs (rättsliga) äktenskapliga status i förhållande till landets lagar eller sedvänjor rörande äktenskap (lagenliga status).

En person klassificeras enligt det civilstånd som gäller på referensdagen.

En medlemsstat ska rapportera data om registrerade partnerskap om den har en rättslig ram som reglerar sådana partnerskap som

| a) | medför äktenskapliga skyldigheter mellan två personer, |
| --- | --- |

a)

medför äktenskapliga skyldigheter mellan två personer,

| b) | inte är äktenskap, |
| --- | --- |

b)

inte är äktenskap,

| c) | innebär att personer som är gifta eller har rättsliga skyldigheter som härrör från ett aktuellt sådant partnerskap samtidigt inte kan förbinda sig till någon rättslig skyldighet genom ett nytt äktenskap eller ett annat sådant partnerskap med en annan person. |
| --- | --- |

c)

innebär att personer som är gifta eller har rättsliga skyldigheter som härrör från ett aktuellt sådant partnerskap samtidigt inte kan förbinda sig till någon rättslig skyldighet genom ett nytt äktenskap eller ett annat sådant partnerskap med en annan person.

| Civilstånd | LMS. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Har aldrig varit gift eller i ett registrerat partnerskap | 1. |
| 2. | Gift | 2. |
| | 2.1. | Gift med person av motsatt kön (frivillig uppgift) | 2.1. |
| | 2.2. | Gift med person av samma kön (frivillig uppgift) | 2.2. |
| 3. | Änka/änkling (och inte i nytt äktenskap eller registrerat partnerskap) | 3. |
| 4. | Frånskild (och inte i nytt äktenskap eller registrerat partnerskap) | 4. |
| 5. | I registrerat partnerskap | 5. |
| | 5.1. | Registrerat partnerskap med person av motsatt kön (frivillig uppgift) | 5.1. |
| | 5.2. | Registrerat partnerskap med person av samma kön frivillig uppgift) | 5.2. |
| 6. | Registrerat partnerskap som upphört genom partnerns död (och inte i nytt äktenskap eller i nytt registrerat partnerskap) | 6. |
| 7. | Lagligen upplöst registrerat partnerskap (och inte i äktenskap eller nytt registrerat partnerskap) | 7. |
| 8. | Inte angivet | 8. |

Civilstånd

LMS.

0.

Totalt

0.

1.

Har aldrig varit gift eller i ett registrerat partnerskap

1.

2.

Gift

2.

2.1.

Gift med person av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.1.

2.2.

Gift med person av samma kön (frivillig uppgift)

2.2.

3.

Änka/änkling (och inte i nytt äktenskap eller registrerat partnerskap)

3.

4.

Frånskild (och inte i nytt äktenskap eller registrerat partnerskap)

4.

5.

I registrerat partnerskap

5.

5.1.

Registrerat partnerskap med person av motsatt kön (frivillig uppgift)

5.1.

5.2.

Registrerat partnerskap med person av samma kön frivillig uppgift)

5.2.

6.

Registrerat partnerskap som upphört genom partnerns död (och inte i nytt äktenskap eller i nytt registrerat partnerskap)

6.

7.

Lagligen upplöst registrerat partnerskap (och inte i äktenskap eller nytt registrerat partnerskap)

7.

8.

Inte angivet

8.

Indelningen Civilstånd är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

I medlemsstater där lagstiftningen innehåller bestämmelser om att gifta makar kan vara lagligt separerade bör sådana lagligt separerade personer klassificeras som gifta (LMS.2.).

Variabel: Aktuell sysselsättningsstatus

Med aktuell sysselsättningsstatus avses en persons aktuella förhållande till ekonomisk aktivitet, baserat på en referensperiod på en vecka som kan vara en specificerad, nylig, fast kalendervecka, den senaste hela kalenderveckan eller de senaste sju dagarna före folkräkningen.

Med aktuell förvärvsarbetande befolkning avses alla personer som uppfyller kraven för att räknas in bland sysselsatta eller arbetslösa.

En sysselsatt person är en person som fyllt 15 år och som under referensveckan

| a) | har utfört minst en timmes arbete mot betalning eller vinst, i pengar eller i natura, |
| --- | --- |

a)

har utfört minst en timmes arbete mot betalning eller vinst, i pengar eller i natura,

| b) | har varit tillfälligt frånvarande från ett arbete som personen redan hade genom ett formellt förhållande eller tillfälligt frånvarande från en företagsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

har varit tillfälligt frånvarande från ett arbete som personen redan hade genom ett formellt förhållande eller tillfälligt frånvarande från en företagsverksamhet.

Anställda som tillfälligt inte arbetar ska anses vara sysselsatta mot betalning förutsatt att de har ett formellt anställningsförhållande. Tänkbara orsaker till sådan tillfällig frånvaro är

| a) | sjukdom eller skada, |
| --- | --- |

a)

sjukdom eller skada,

| b) | semester eller ledighet, |
| --- | --- |

b)

semester eller ledighet,

| c) | strejk eller lockout, |
| --- | --- |

c)

strejk eller lockout,

| d) | studie- eller utbildningsledighet, |
| --- | --- |

d)

studie- eller utbildningsledighet,

| e) | mamma- eller föräldraledighet, |
| --- | --- |

e)

mamma- eller föräldraledighet,

| f) | minskning av ekonomisk verksamhet, |
| --- | --- |

f)

minskning av ekonomisk verksamhet,

| g) | tillfällig desorganisation eller tillfälligt avbrott i arbetet t.ex. på grund av dåligt väder, mekaniskt eller elektriskt sammanbrott eller brist på råmaterial eller bränsle, |
| --- | --- |

g)

tillfällig desorganisation eller tillfälligt avbrott i arbetet t.ex. på grund av dåligt väder, mekaniskt eller elektriskt sammanbrott eller brist på råmaterial eller bränsle,

| h) | annan tillfällig frånvaro med eller utan beviljad ledighet. |
| --- | --- |

h)

annan tillfällig frånvaro med eller utan beviljad ledighet.

Det formella anställningsförhållandet bestäms enligt ett eller flera av följande kriterier:

| a) | fortsatt erhållande av lön, |
| --- | --- |

a)

fortsatt erhållande av lön,

| b) | intygan om återupptaget arbete när den tillfälliga situationen upphör eller ett avtal om datum för återvändande, |
| --- | --- |

b)

intygan om återupptaget arbete när den tillfälliga situationen upphör eller ett avtal om datum för återvändande,

| c) | den längd för frånvaron från arbetet som, där det är relevant, kan vara den tidsperiod för vilken arbetstagare kan få ersättning utan skyldighet att ta emot andra arbeten. |
| --- | --- |

c)

den längd för frånvaron från arbetet som, där det är relevant, kan vara den tidsperiod för vilken arbetstagare kan få ersättning utan skyldighet att ta emot andra arbeten.

Egenföretagare (med undantag av medhjälpande familjemedlemmar) ska anses vara sysselsatta om de har arbetat som egenföretagare under referensveckan eller om de är tillfälligt frånvarande från arbetet medan företaget under tiden fortsätter att existera.

Medhjälpande familjemedlemmar anses vara sysselsatta om de har arbetat i denna egenskap under referensveckan.

Som arbetslösa räknas alla personer som fyllt 15 år och som var

| a) | utan arbete, dvs. inte var anställda eller egenföretagare under referensveckan, |
| --- | --- |

a)

utan arbete, dvs. inte var anställda eller egenföretagare under referensveckan,

| b) | tillgängliga för arbete vid tidpunkten, dvs. tillgängliga för arbete som anställda eller egenföretagare under referensveckan och de påföljande två veckorna, |
| --- | --- |

b)

tillgängliga för arbete vid tidpunkten, dvs. tillgängliga för arbete som anställda eller egenföretagare under referensveckan och de påföljande två veckorna,

| c) | arbetssökande, dvs. personer som har vidtagit särskilda åtgärder för att finna arbete som anställd eller egenföretagare inom de fyra veckor som slutar med referensveckan. |
| --- | --- |

c)

arbetssökande, dvs. personer som har vidtagit särskilda åtgärder för att finna arbete som anställd eller egenföretagare inom de fyra veckor som slutar med referensveckan.

Kategorin För tillfället inte förvärvsarbetande innefattar personer som är yngre än den nationella minimiåldern för förvärvsarbete.

Vid valet av verksamhetsstatus för en person ska status Sysselsatt ges företräde framför Arbetslös och status Arbetslös framför Inte förvärvsarbetande.

| Aktuell sysselsättningsstatus | CAS.L. | CAS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. |
| 1. | För tillfället förvärvsarbetande | 1. | 1. |
| | 1.1. | Sysselsatt | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Arbetslös | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Arbetslös, tidigare sysselsatt | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Arbetslös, aldrig tidigare sysselsatt | | 1.2.2. |
| 2. | För tillfället inte förvärvsarbetande | 2. | 2. |
| | 2.1. | Personer under den nationella minimigränsen för förvärvsarbete | | 2.1. |
| | 2.2. | Mottagare av pension eller kapitalinkomster | | 2.2. |
| | 2.3. | Studerande (inte förvärvsarbetande) | | 2.3. |
| | 2.4. | Hemmafruar och övriga | | 2.4. |
| | | 2.4.1. | Hemmafruar (frivillig uppgift) | | 2.4.1. |
| | | 2.4.2. | Övriga (frivillig uppgift) | | 2.4.2. |
| 3. | Inte angivet | 3. | 3. |

Aktuell sysselsättningsstatus

CAS.L.

CAS.H.

0.

Totalt

0.

0.

1.

För tillfället förvärvsarbetande

1.

1.

1.1.

Sysselsatt

1.1.

1.1.

1.2.

Arbetslös

1.2.

1.2.

1.2.1.

Arbetslös, tidigare sysselsatt

1.2.1.

1.2.2.

Arbetslös, aldrig tidigare sysselsatt

1.2.2.

2.

För tillfället inte förvärvsarbetande

2.

2.

2.1.

Personer under den nationella minimigränsen för förvärvsarbete

2.1.

2.2.

Mottagare av pension eller kapitalinkomster

2.2.

2.3.

Studerande (inte förvärvsarbetande)

2.3.

2.4.

Hemmafruar och övriga

2.4.

2.4.1.

Hemmafruar (frivillig uppgift)

2.4.1.

2.4.2.

Övriga (frivillig uppgift)

2.4.2.

3.

Inte angivet

3.

3.

Indelningarna för Aktuell sysselsättningsstatus är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Vid valet av sysselsättningsstatus för en person som för tillfället inte är förvärvsarbetande ska företräde ges status Personer under minimiåldern för förvärvsarbete framför Mottagare av pensions- eller kapitalinkomster, status Mottagare av pensions- eller kapitalinkomster framför Studerande (inte förvärvsarbetande) och status Studerande (inte förvärvsarbetande) framför Hemmafruar och övriga.

Kategorin Studerande (inte förvärvsarbetande) (CAS.H.2.3.) ska således väljas för högstadie- och gymnasieelever och högskole- och universitetsstuderande som

| — | har uppnått den nationella minimiåldern för förvärvsarbete enligt ovan, |
| --- | --- |

—

har uppnått den nationella minimiåldern för förvärvsarbete enligt ovan,

| — | inte förvärvsarbetar, |
| --- | --- |

—

inte förvärvsarbetar,

| — | inte är mottagare av pension eller kapitalinkomster. |
| --- | --- |

—

inte är mottagare av pension eller kapitalinkomster.

Variabel: Yrke

Med Yrke avses den typ av arbete som utförs på en arbetsplats. Med Typ av arbete avses de huvudsakliga uppgifterna och skyldigheterna som gäller för arbetet.

Placeringen av en person inom indelningarna för variablerna Yrke, Näringsgren och Yrkesställning ska basera sig på samma arbete. Personer som har flera arbeten ska fördelas till ett yrke som grundar sig på det huvudsakliga arbetet, som identifieras enligt

| 1) | den tid som tillbringas på arbetet eller, om den uppgiften inte finns, |
| --- | --- |

1)

den tid som tillbringas på arbetet eller, om den uppgiften inte finns,

| 2) | mottagen inkomst. |
| --- | --- |

2)

mottagen inkomst.

| Yrke | OCC. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Ledningsarbete | 1. |
| 2. | Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens | 2. |
| 3. | Arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper | 3. |
| 4. | Kontors- och kundservicearbete | 4. |
| 5. | Service-, omsorgs- och försäljningsarbete | 5. |
| 6. | Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske | 6. |
| 7. | Hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning | 7. |
| 8. | Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m.m. | 8. |
| 9. | Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning | 9. |
| 10. | Militärt arbete | 10. |
| 11. | Inte angivet | 11. |
| 12. | Inte tillämpligt | 12. |

Yrke

OCC.

0.

Totalt

0.

1.

Ledningsarbete

1.

2.

Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens

2.

3.

Arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper

3.

4.

Kontors- och kundservicearbete

4.

5.

Service-, omsorgs- och försäljningsarbete

5.

6.

Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske

6.

7.

Hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning

7.

8.

Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m.m.

8.

9.

Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning

9.

10.

Militärt arbete

10.

11.

Inte angivet

11.

12.

Inte tillämpligt

12.

Indelningen Yrke är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Personer som fyllt 15 år som var

| — | sysselsatta under referensveckan, |
| --- | --- |

—

sysselsatta under referensveckan,

| — | arbetslösa under referensveckan men som någon gång har varit sysselsatta |
| --- | --- |

—

arbetslösa under referensveckan men som någon gång har varit sysselsatta

ska endast klassificeras under en av kategorierna OCC.1. till OCC.11. och enligt det yrke de utövade under sin senaste sysselsättning. Kategorierna OCC.1. till OCC.10. inom indelningen Yrke motsvarar de 10 största grupperna inom klassificeringen ISCO-08 (COM).

Om kategoribenämningarna i ISCO (COM)-klassificeringens version av den 1 januari 2011 avviker från kategoribenämningarna enligt OCC.1. till OCC.10. ska benämningarna enligt den ISCO (COM)-klassificering som gäller den 1 januari 2011 användas.

Personer under 15 år och personer som fyllt 15 år som

| — | inte förvärvsarbetade under referensveckan, |
| --- | --- |

—

inte förvärvsarbetade under referensveckan,

| — | var arbetslösa och inte har arbetat tidigare (dvs. har inte haft någon sysselsättning tidigare) |
| --- | --- |

—

var arbetslösa och inte har arbetat tidigare (dvs. har inte haft någon sysselsättning tidigare)

ska klassificeras under Inte tillämpligt (OCC.12.).

Variabel: Näringsgren

Med näringsgren avses typen av produktion eller verksamhet vid det företag eller liknande enhet där en för tillfället sysselsatt person har sitt arbete. För personer som har rekryterats och anställt av ett företag men som i praktiken har sin arbetsplats vid ett annat företag (uthyrda arbetstagare, utstationerade arbetstagare) ska som näringsgren anges det företag eller liknande enhet där personen i praktiken utför sitt arbete.

Placeringen av en person inom indelningarna för variablerna Yrke, Näringsgren och Yrkesställning ska basera sig på samma arbete. Personer som har flera arbeten ska fördelas till en näringsgren på grundval av det huvudsakliga arbetet, som identifieras enligt

| — | den tid som tillbringas på arbetet eller, om den uppgiften inte finns, |
| --- | --- |

—

den tid som tillbringas på arbetet eller, om den uppgiften inte finns,

| — | mottagen inkomst. |
| --- | --- |

—

mottagen inkomst.

| Näringsgren | IND.L. | IND.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. |
| 1. | Jordbruk, skogsbruk och fiske | 1. | 1. |
| 2. | Tillverkning, utvinning av mineral och annan industri | 2. | 2. |
| | 2.1. | Utvinning av mineral | | 2.1. |
| | 2.2. | Tillverkning | | 2.2. |
| | 2.3. | Försörjning av el, gas, värme och kyla | | 2.3. |
| | 2.4. | Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering | | 2.4. |
| 3. | Byggverksamhet | 3. | 3. |
| 4. | Handel, transport och magasinering, hotell och restaurangverksamhet | 4. | 4. |
| | 4.1. | Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar | | 4.1. |
| | 4.2. | Transport och magasinering | | 4.2. |
| | 4.3. | Hotell- och restaurangverksamhet | | 4.3. |
| 5. | Informations- och kommunikationsverksamhet | 5. | 5. |
| 6. | Finans- och försäkringsverksamhet | 6. | 6. |
| 7. | Fastighetsverksamhet | 7. | 7. |
| 8. | Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap, teknik, uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster | 8. | 8. |
| | 8.1. | Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik | | 8.1. |
| | 8.2. | Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster | | 8.2. |
| 9. | Offentlig förvaltning, försvar, utbildning, vård och omsorg och sociala tjänster | 9. | 9. |
| | 9.1. | Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring | | 9.1. |
| | 9.2. | Utbildning | | 9.2. |
| | 9.3. | Vård och omsorg; sociala tjänster | | 9.3. |
| 10. | Annan serviceverksamhet | 10. | 10. |
| | 10.1. | Kultur, nöje och fritid | | 10.1. |
| | 10.2. | Annan serviceverksamhet | | 10.2. |
| | 10.3. | Förvärvsarbete i hushåll; hushållens produktion av diverse varor och tjänster för eget bruk | | 10.3. |
| | 10.4. | Verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader o.d. | | 10.4. |
| 11. | Inte angivet | 11. | 11. |
| 12. | Inte tillämpligt | 12. | 12. |

Näringsgren

IND.L.

IND.H.

0.

Totalt

0.

0.

1.

Jordbruk, skogsbruk och fiske

1.

1.

2.

Tillverkning, utvinning av mineral och annan industri

2.

2.

2.1.

Utvinning av mineral

2.1.

2.2.

Tillverkning

2.2.

2.3.

Försörjning av el, gas, värme och kyla

2.3.

2.4.

Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering

2.4.

3.

Byggverksamhet

3.

3.

4.

Handel, transport och magasinering, hotell och restaurangverksamhet

4.

4.

4.1.

Handel; reparation av motorfordon och motorcyklar

4.1.

4.2.

Transport och magasinering

4.2.

4.3.

Hotell- och restaurangverksamhet

4.3.

5.

Informations- och kommunikationsverksamhet

5.

5.

6.

Finans- och försäkringsverksamhet

6.

6.

7.

Fastighetsverksamhet

7.

7.

8.

Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap, teknik, uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster

8.

8.

8.1.

Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik

8.1.

8.2.

Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster

8.2.

9.

Offentlig förvaltning, försvar, utbildning, vård och omsorg och sociala tjänster

9.

9.

9.1.

Offentlig förvaltning och försvar; obligatorisk socialförsäkring

9.1.

9.2.

Utbildning

9.2.

9.3.

Vård och omsorg; sociala tjänster

9.3.

10.

Annan serviceverksamhet

10.

10.

10.1.

Kultur, nöje och fritid

10.1.

10.2.

Annan serviceverksamhet

10.2.

10.3.

Förvärvsarbete i hushåll; hushållens produktion av diverse varor och tjänster för eget bruk

10.3.

10.4.

Verksamhet vid internationella organisationer, utländska ambassader o.d.

10.4.

11.

Inte angivet

11.

11.

12.

Inte tillämpligt

12.

12.

Indelningen Näringsgren är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Personer som fyllt 15 år och som var

| — | sysselsatta under referensveckan, |
| --- | --- |

—

sysselsatta under referensveckan,

| — | arbetslösa under referensveckan men som någon gång har varit sysselsatta |
| --- | --- |

—

arbetslösa under referensveckan men som någon gång har varit sysselsatta

ska klassificeras enligt IND.L.1. till IND.L.10. respektive IND.H.1. till IND.H.10.4. beroende på den näringsgren inom vilken dessa personer arbetade när de senast var sysselsatta. Kategorierna IND.H.1. till IND.H.10.4. inom indelningen Näringsgren motsvarar de 21 sektionerna i klassificeringen Nace rev. 2, med vissa sammanslagningar.

Om kategoribenämningarna i den version av Nace-klassificeringen som gäller den 1 januari 2011 avviker från kategoribenämningarna inom indelningen Näringsgren, ska benämningarna i den version av Nace-klassificeringen som gäller den 1 januari 2011 användas.

Personer under 15 år och personer som fyllt 15 år som

| — | inte förvärvsarbetade under referensveckan, |
| --- | --- |

—

inte förvärvsarbetade under referensveckan,

| — | var arbetslösa och inte har arbetat tidigare (dvs. har inte har haft någon sysselsättning tidigare) |
| --- | --- |

—

var arbetslösa och inte har arbetat tidigare (dvs. har inte har haft någon sysselsättning tidigare)

ska klassificeras under Inte tillämpligt (IND.L.12., IND.H.12.).

Variabel: Sysselsättningsstatus

En anställd person är en person vars arbete består av betald sysselsättning, dvs. ett arbete där personen genom ett uttryckligt eller underförstått avtal får en grundlön som är oberoende av den arbetsgivande enhetens intäkter (denna enhet kan vara ett företag, en icke-vinstdrivande institution, en statlig enhet eller ett hushåll). Personer som har betald sysselsättning får i regel betalt genom lön, men kan också få betalt genom försäljningskommissioner, ackordsersättningar, bonus eller betalning i natura såsom livsmedel, boende eller utbildning. Vissa av de verktyg, kapitalvaror, IT-system och/eller anläggningar som den sysselsatta personen använder kan ägas av andra och personen kan arbeta under direkt övervakning av ägaren eller ägarna eller personer som anställs av ägaren eller ägarna, eller enligt strikta riktlinjer som har fastställs av dem.

En arbetsgivare är en person som arbetar för egen räkning eller med ett begränsat antal partners, som innehar ett egenföretagararbete och som i denna ställning har engagerat en eller flera personer för att på kontinuerlig grund (inbegripet referensveckan) arbeta för arbetsgivaren i egenskap av anställda. Personen som är arbetsgivare fattar de operativa besluten rörande företaget eller delegerar dessa beslut utan att för den skull lämna över ansvaret för företagets välmående.

Om en person är både arbetsgivare och arbetstagare ska personen endast fördelas till en av dessa grupper, beroende på

| — | den tid som tillbringas på arbetet eller, om den uppgiften inte finns, |
| --- | --- |

—

den tid som tillbringas på arbetet eller, om den uppgiften inte finns,

| — | mottagen inkomst. |
| --- | --- |

—

mottagen inkomst.

En egenföretagare utan anställda är en person som arbetar för egen räkning eller med en eller ett begränsat antal partners, som innehar ett egenföretagararbete och som inte på kontinuerlig grund (inbegripet referensveckan) har engagerat anställda.

En medhjälpande familjemedlem är en person som

| — | innehar ett egenföretagararbete i ett marknadsorienterat företag som drivs av en familjemedlem som bor i samma hushåll, |
| --- | --- |

—

innehar ett egenföretagararbete i ett marknadsorienterat företag som drivs av en familjemedlem som bor i samma hushåll,

| — | inte kan betraktas som en partner (dvs. som en arbetsgivare eller egenföretagare utan anställda) på grundval av att personens åtagande i driften av företaget i form av arbetstid eller andra faktorer som bestäms enligt nationella omständigheter, inte ligger på en nivå som är jämförbar med åtagandenivån för den som leder företaget. |
| --- | --- |

—

inte kan betraktas som en partner (dvs. som en arbetsgivare eller egenföretagare utan anställda) på grundval av att personens åtagande i driften av företaget i form av arbetstid eller andra faktorer som bestäms enligt nationella omständigheter, inte ligger på en nivå som är jämförbar med åtagandenivån för den som leder företaget.

En medlem av ett producentkooperativ är en person som innehar ett egenföretagararbete inom en verksamhet som är organiserad som ett kooperativ där varje medlem deltar på lika villkor som de övriga medlemmarna när det gäller att bestämma hur produktion, försäljning och/eller andra arbeten organiseras eller avgöra om investeringar och fördelningen av intäkterna mellan medlemmar.

Placeringen av en person inom indelningarna för variablerna Yrke, Näringsgren och Yrkesställning ska basera sig på samma arbete. Sysselsättningsstatus för personer som har flera arbeten ska grunda sig på det huvudsakliga arbetet, som identifieras enligt

| — | den tid som tillbringas på arbetet eller, om den uppgiften inte finns, |
| --- | --- |

—

den tid som tillbringas på arbetet eller, om den uppgiften inte finns,

| — | mottagen inkomst. |
| --- | --- |

—

mottagen inkomst.

| Sysselsättningsstatus | SIE. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Arbetstagare | 1. |
| 2. | Arbetsgivare | 2. |
| 3. | Egenföretagare utan anställda | 3. |
| 4. | Övriga (Medhjälpande familjemedlemmar och Medlemmar av producentkooperativ) | 4. |
| | 4.1. | Medhjälpande familjemedlemmar (frivillig uppgift) | 4.1. |
| | 4.2. | Medlemmar av producentkooperativ (frivillig uppgift) | 4.2. |
| 5. | Inte angivet | 5. |
| 6. | Inte tillämpligt | 6. |

Sysselsättningsstatus

SIE.

0.

Totalt

0.

1.

Arbetstagare

1.

2.

Arbetsgivare

2.

3.

Egenföretagare utan anställda

3.

4.

Övriga (Medhjälpande familjemedlemmar och Medlemmar av producentkooperativ)

4.

4.1.

Medhjälpande familjemedlemmar (frivillig uppgift)

4.1.

4.2.

Medlemmar av producentkooperativ (frivillig uppgift)

4.2.

5.

Inte angivet

5.

6.

Inte tillämpligt

6.

Indelningen Sysselsättningsstatus är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Personer som fyllt 15 år och som var

| — | sysselsatta under referensveckan, |
| --- | --- |

—

sysselsatta under referensveckan,

| — | arbetslösa under referensveckan men som någon gång har varit sysselsatta |
| --- | --- |

—

arbetslösa under referensveckan men som någon gång har varit sysselsatta

ska endast klassificeras under en av kategorierna SIE.1. till SIE.5., enligt den sysselsättningsstatus de hade under sin senaste sysselsättning.

Personer under 15 år och personer som fyllt 15 år som

| — | inte förvärvsarbetade under referensveckan, |
| --- | --- |

—

inte förvärvsarbetade under referensveckan,

| — | var arbetslösa och inte har arbetat tidigare (dvs. har inte haft någon sysselsättning tidigare) |
| --- | --- |

—

var arbetslösa och inte har arbetat tidigare (dvs. har inte haft någon sysselsättning tidigare)

ska klassificeras under Inte tillämpligt (SIE.6.).

Variabel: Utbildningsnivå

Med Utbildningsnivå avses den högsta nivå som en person har slutfört inom utbildningssystemet i det land där utbildningen erhölls. All utbildning som har betydelse för uppfyllandet av en nivå ska beaktas, även utbildning som har tillhandahållits utanför skolor och universitet.

| Utbildningsnivå (högsta avslutade nivå) | EDU. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Ingen formell utbildning | 1. |
| 2. | ISCED nivå 1. Låg- och mellanstadium | 2. |
| 3. | ISCED nivå 2. Högstadium | 3. |
| 4. | ISCED nivå 3. Gymnasieskola | 4. |
| 5. | ISCED nivå 4. Högre utbildning (ej universitetsbildning) | 5. |
| 6. | ISCED nivå 5. Högre utbildning steg 1 | 6. |
| 7. | ISCED nivå 6. Högre utbildning steg 2 | 7. |
| 8. | Inte angivet (personer som fyllt 15 år) | 8. |
| 9. | Inte tillämpligt (personer under 15 år) | 9. |

Utbildningsnivå (högsta avslutade nivå)

EDU.

0.

Totalt

0.

1.

Ingen formell utbildning

1.

2.

ISCED nivå 1. Låg- och mellanstadium

2.

3.

ISCED nivå 2. Högstadium

3.

4.

ISCED nivå 3. Gymnasieskola

4.

5.

ISCED nivå 4. Högre utbildning (ej universitetsbildning)

5.

6.

ISCED nivå 5. Högre utbildning steg 1

6.

7.

ISCED nivå 6. Högre utbildning steg 2

7.

8.

Inte angivet (personer som fyllt 15 år)

8.

9.

Inte tillämpligt (personer under 15 år)

9.

Indelningen Utbildningsnivå (högsta avslutade nivå) är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

En person som fyllt 15 år ska endast klassificeras under en av kategorierna från EDU.1. till EDU.8., i enlighet med personens utbildningsnivå (högsta avslutade nivå). Personer under 15 år ska klassificeras under Inte tillämpligt (EDU.9.).

Om benämningarna av kategorierna i ISCED-klassificeringens version av den 1 januari 2011 avviker från kategoribenämningarna för EDU.2. till EDU.7., ska benämningarna enligt den ISCED-klassificering som gäller den 1 januari 2011 användas.

Variabel: födelseland och födelseort

Uppgiften om födelseort ska anges enligt moderns plats för stadigvarande bosättning vid födelsetidpunkten eller, om uppgiften inte finns, den ort där födelsen ägde rum.

Uppgiften om födelseland ska anges på grundval av de internationella gränser som gäller den 1 januari 2011.

Med EU-medlemsstat avses ett land som den 1 januari 2011 är medlem i Europeiska unionen.

| Födelseland och födelseort | POB.L. | POB.M. | POB.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Födelseorten finns i det rapporterande landet | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Födelseorten finns inte i det rapporterande landet | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Annan EU-medlemsstat | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgien | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgarien | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tjeckiska republiken | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Danmark | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Tyskland | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Estland | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irland | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Grekland | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Spanien | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Frankrike | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Italien | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Cypern | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Lettland | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Litauen | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Luxemburg | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Ungern | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Malta | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Nederländerna | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Österrike | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Polen | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Portugal | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Rumänien | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Slovenien | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovakien | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Finland | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Sverige | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Förenade kungariket | | | 2.1.27. |
| | 2.2. | Utanför EU | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Utanför EU men inom Europa | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albanien | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Vitryssland | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Kroatien | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (3) | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Gibraltar | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Guernsey | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Island | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Isle of Man | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Jersey | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Kosovo (UN SCR 1244/99) | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Liechtenstein | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Moldavien | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | Monaco | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Montenegro | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Norge | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Bosnien och Hercegovina | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Ryssland | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | San Marino | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Sark | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Serbien | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Schweiz | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Ukraina | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Vatikanstaten | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Färöarna | | | 2.2.1.25. |
| | | 2.2.2. | Afrika | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Algeriet | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kap Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Centralafrikanska republiken | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tchad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komorerna | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Elfenbenskusten | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Demokratiska republiken Kongo | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egypten | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Ekvatorialguinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopien | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenya | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberia | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libyen | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauretanien | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Mayotte | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Marocko | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Moçambique | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Namibia | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Niger | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Nigeria | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Rwanda | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Saint Helena | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Sao Tomé och Príncipe | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Senegal | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Seychellerna | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Sierra Leone | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Somalia | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Sydafrika | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Sudan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Swaziland | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tunisien | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tanzania | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Zambia | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabwe | | | 2.2.2.55. |
| | | 2.2.3. | Karibien, Syd- eller Centralamerika | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Anguilla | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigua och Barbuda | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahamas | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Bermuda | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Bolivia | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Brasilien | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Brittiska Jungfruöarna | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Caymanöarna | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Chile | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Colombia | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Costa Rica | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Kuba | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominica | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Dominikanska republiken | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ecuador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandsöarna | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | French Southern Territories | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Grenada | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Guatemala | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Guyana | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Haiti | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Honduras | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Jamaica | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Mexico | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Montserrat | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Nederländska Antillerna | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Nicaragua | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Panama | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Paraguay | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Peru | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Saint-Barthélemy | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Saint Kitts och Nevis | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Saint Lucia | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Saint-Martin | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Saint-Pierre och Miquelon | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Saint Vincent och Grenadinerna | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Surinam | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Trinidad och Tobago | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Turks- och Caicosöarna | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Uruguay | | | 2.2.3.45. |
| | | | 2.2.3.46. | Venezuela | | | 2.2.3.46. |
| | | 2.2.4. | Nordamerika | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Grönland | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Amerikas förenta stater | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Asien | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afghanistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenien | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Azerbajdzjan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrain | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodja | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Georgien | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Indien | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonesien | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Israel | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japan | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordanien | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kazakstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Nordkorea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Sydkorea | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuwait | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgizistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malaysia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Maldiverna | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongoliet | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filippinerna | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Qatar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudiarabien | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapore | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Syrien | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan, kinesisk provins | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadzjikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Thailand | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Östtimor | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Turkiet | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Turkmenistan | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Förenade Arabemiraten | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Uzbekistan | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Vietnam | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jemen | | | 2.2.5.47. |
| | | 2.2.6. | Oceanien | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australien | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikronesien | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fiji | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Franska Polynesien | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Kiribati | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Marshallöarna | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Nauru | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Nya Kaledonien | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Nya Zeeland | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Palau | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Papua Nya Guinea | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Samoa | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Salomonöarna | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Tonga | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Tuvalu | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Pitcairnöarna | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Vanuatu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Wallis och Futuna | | | 2.2.6.18. |
| 3. | Övriga | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | Uppgifter som inte kan klassificeras enligt aktuella gränser (frivillig uppgift) | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.01. | Tjeckoslovakien (frivillig uppgift) | | | 3.1.01. |
| | | 3.1.02. | Sovjetunionen (frivillig uppgift) | | | 3.1.02. |
| | | 3.1.03. | Jugoslavien (frivillig uppgift) | | | 3.1.03. |
| | | 3.1.04. | Annan enhet (frivillig uppgift) | | | 3.1.04. |
| | 3.2. | Utanför något land (frivillig uppgift) | | 3.2. | 3.2. |
| 4. | Inte angivet | 4. | 4. | 4. |

Födelseland och födelseort

POB.L.

POB.M.

POB.H.

0.

Totalt

0.

0.

0.

1.

Födelseorten finns i det rapporterande landet

1.

1.

1.

2.

Födelseorten finns inte i det rapporterande landet

2.

2.

2.

2.1.

Annan EU-medlemsstat

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgien

2.1.01.

2.1.02.

Bulgarien

2.1.02.

2.1.03.

Tjeckiska republiken

2.1.03.

2.1.04.

Danmark

2.1.04.

2.1.05.

Tyskland

2.1.05.

2.1.06.

Estland

2.1.06.

2.1.07.

Irland

2.1.07.

2.1.08.

Grekland

2.1.08.

2.1.09.

Spanien

2.1.09.

2.1.10.

Frankrike

2.1.10.

2.1.11.

Italien

2.1.11.

2.1.12.

Cypern

2.1.12.

2.1.13.

Lettland

2.1.13.

2.1.14.

Litauen

2.1.14.

2.1.15.

Luxemburg

2.1.15.

2.1.16.

Ungern

2.1.16.

2.1.17.

Malta

2.1.17.

2.1.18.

Nederländerna

2.1.18.

2.1.19.

Österrike

2.1.19.

2.1.20.

Polen

2.1.20.

2.1.21.

Portugal

2.1.21.

2.1.22.

Rumänien

2.1.22.

2.1.23.

Slovenien

2.1.23.

2.1.24.

Slovakien

2.1.24.

2.1.25.

Finland

2.1.25.

2.1.26.

Sverige

2.1.26.

2.1.27.

Förenade kungariket

2.1.27.

2.2.

Utanför EU

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Utanför EU men inom Europa

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albanien

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Vitryssland

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Kroatien

2.2.1.04.

2.2.1.05.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (3)

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Gibraltar

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Guernsey

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Island

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Isle of Man

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Jersey

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Kosovo (UN SCR 1244/99)

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Liechtenstein

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Moldavien

2.2.1.13.

2.2.1.14.

Monaco

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Montenegro

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Norge

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Bosnien och Hercegovina

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Ryssland

2.2.1.18.

2.2.1.19.

San Marino

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Sark

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Serbien

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Schweiz

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Ukraina

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Vatikanstaten

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Färöarna

2.2.1.25.

2.2.2.

Afrika

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Algeriet

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kap Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Centralafrikanska republiken

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tchad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komorerna

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Elfenbenskusten

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Demokratiska republiken Kongo

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egypten

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Ekvatorialguinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopien

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenya

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberia

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libyen

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauretanien

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Mayotte

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Marocko

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Moçambique

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Namibia

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Niger

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Nigeria

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Rwanda

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Saint Helena

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Sao Tomé och Príncipe

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Senegal

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Seychellerna

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Sierra Leone

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Somalia

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Sydafrika

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Sudan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Swaziland

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tunisien

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tanzania

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Zambia

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabwe

2.2.2.55.

2.2.3.

Karibien, Syd- eller Centralamerika

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Anguilla

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigua och Barbuda

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahamas

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Bermuda

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Bolivia

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Brasilien

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Brittiska Jungfruöarna

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Caymanöarna

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Chile

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Colombia

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Costa Rica

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Kuba

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominica

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Dominikanska republiken

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ecuador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandsöarna

2.2.3.21.

2.2.3.22.

French Southern Territories

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Grenada

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Guatemala

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Guyana

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Haiti

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Honduras

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Jamaica

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Mexico

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Montserrat

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Nederländska Antillerna

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Nicaragua

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Panama

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Paraguay

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Peru

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Saint-Barthélemy

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Saint Kitts och Nevis

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Saint Lucia

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Saint-Martin

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Saint-Pierre och Miquelon

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Saint Vincent och Grenadinerna

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Surinam

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Trinidad och Tobago

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Turks- och Caicosöarna

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Uruguay

2.2.3.45.

2.2.3.46.

Venezuela

2.2.3.46.

2.2.4.

Nordamerika

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Grönland

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Amerikas förenta stater

2.2.4.03.

2.2.5.

Asien

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afghanistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenien

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Azerbajdzjan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrain

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodja

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Georgien

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Indien

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonesien

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Israel

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japan

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordanien

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kazakstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Nordkorea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Sydkorea

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuwait

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgizistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malaysia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Maldiverna

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongoliet

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filippinerna

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Qatar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudiarabien

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapore

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Syrien

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan, kinesisk provins

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadzjikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Thailand

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Östtimor

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Turkiet

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Turkmenistan

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Förenade Arabemiraten

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Uzbekistan

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Vietnam

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jemen

2.2.5.47.

2.2.6.

Oceanien

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australien

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikronesien

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fiji

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Franska Polynesien

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Kiribati

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Marshallöarna

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Nauru

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Nya Kaledonien

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Nya Zeeland

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Palau

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Papua Nya Guinea

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Samoa

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Salomonöarna

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Tonga

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Tuvalu

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Pitcairnöarna

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Vanuatu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Wallis och Futuna

2.2.6.18.

3.

Övriga

3.

3.

3.

3.1.

Uppgifter som inte kan klassificeras enligt aktuella gränser (frivillig uppgift)

3.1.

3.1.

3.1.01.

Tjeckoslovakien (frivillig uppgift)

3.1.01.

3.1.02.

Sovjetunionen (frivillig uppgift)

3.1.02.

3.1.03.

Jugoslavien (frivillig uppgift)

3.1.03.

3.1.04.

Annan enhet (frivillig uppgift)

3.1.04.

3.2.

Utanför något land (frivillig uppgift)

3.2.

3.2.

4.

Inte angivet

4.

4.

4.

Indelningarna för Födelseland och födelseort är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Landsförteckningen under Födelseland och födelseort gäller endast för statistiska ändamål.

För rapporterande länder som är EU-medlemsstater är den underkategori under kategorin Övriga EU-medlemsstater (POB.H.2.1.) som hänför sig till deras medlemsstat inte tillämplig. För rapporterande länder som inte är EU-medlemsstater ska kategorin Annan EU-medlemsstat (POB.L.2.1., POB.M.2.1., POB.H.2.1.) ändras till EU-medlemsstat.

Kategorin Uppgifter som inte kan klassificeras enligt aktuella gränser (POB.M.3.1., POB.H.3.1.) omfattar personer vars födelseland fanns när de föddes, men som inte längre finns vid tidpunkten för folkräkningen och som därför inte kan fördelas enbart till ett land som finns vid tidpunkten för folkräkningen, dvs. enligt aktuella gränser.

Kategorin Utanför något land (POB.M.3.2, POB.H.3.2.) omfattar personer för vilka det saknas uppgifter såsom moderns plats för stadigvarande bosättning vid tidpunkten för födseln och personer som fötts utanför gränserna till något land, t.ex. till sjöss eller i luften.

Variabel: Medborgarskap

Medborgarskap definieras som en särskild rättslig anknytning som finns mellan en enskild och en stat och som förvärvats vid födseln eller genom naturalisering, antingen genom förklaring, valmöjlighet, giftermål eller på annat sätt i enlighet med nationell lagstiftning.

För en person som har två eller flera medborgarskap ska endast ett land anges för medborgarskapet, med följande företrädesordning:

| 1. | Rapporterande land. |
| --- | --- |

1.

Rapporterande land.

| 2. | Om personen inte är medborgare i det rapporterande landet: en annan EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

2.

Om personen inte är medborgare i det rapporterande landet: en annan EU-medlemsstat.

| 3. | Om personen inte är medborgare i en annan EU-medlemsstat: ett annat land utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

3.

Om personen inte är medborgare i en annan EU-medlemsstat: ett annat land utanför Europeiska unionen.

Om en person har medborgarskap i två länder som båda tillhör Europeiska unionen men ingetdera landet är rapporterande land, ska medlemsstaterna bestämma vilket land som ska anges för medborgarskapet.

Med EU-medlemsstat avses ett land som den 1 januari 2011 är medlem i Europeiska unionen.

| Medborgarskap | COC.L. | COC.M. | COC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Medborgare i det rapporterande landet | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Inte medborgare i det rapporterande landet | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Inte medborgare i det rapporterande landet men i en annan EU-medlemsstat | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgien | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bulgarien | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Tjeckiska republiken | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Danmark | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Tyskland | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Estland | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irland | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Grekland | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Spanien | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Frankrike | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Italien | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Cypern | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Lettland | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Litauen | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Luxemburg | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Ungern | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Malta | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Nederländerna | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Österrike | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Polen | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Portugal | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Rumänien | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Slovenien | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovakien | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Finland | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Sverige | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Förenade kungariket | | | 2.1.27. |
| | 2.2. | Medborgare i ett land utanför EU | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Annat europeiskt land | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albanien | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andorra | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Vitryssland | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Kroatien | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4) | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Används inte | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Guernsey | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Island | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Isle of Man | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Jersey | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Används inte | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Liechtenstein | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Moldavien | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | Monaco | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Montenegro | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Norge | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Bosnien och Hercegovina | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Ryssland | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | San Marino | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Sark | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Serbien | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Schweiz | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Ukraina | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Vatikanstaten | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Erkända icke-medborgare | | | 2.2.1.25. |
| | | | 2.2.1.26. | Övriga | | | 2.2.1.26. |
| | | 2.2.2. | Länder i Afrika | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Algeriet | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Botswana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kap Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Centralafrikanska republiken | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Tchad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komorerna | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Elfenbenskusten | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Demokratiska republiken Kongo | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Djibouti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egypten | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Ekvatorialguinea | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritrea | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopien | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambia | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Ghana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Guinea | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Guinea-Bissau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenya | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesotho | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberia | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libyen | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malawi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauretanien | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauritius | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Mayotte | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Marocko | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Moçambique | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Namibia | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Niger | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Nigeria | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Rwanda | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Saint Helena | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Sao Tomé och Príncipe | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Senegal | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Seychellerna | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Sierra Leone | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Somalia | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Sydafrika | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Sudan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Swaziland | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tunisien | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tanzania | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Zambia | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabwe | | | 2.2.2.55. |
| | | 2.2.3. | Länder i Karibien, Syd- eller Centralamerika | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Anguilla | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigua och Barbuda | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahamas | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Bermuda | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Bolivia | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Brasilien | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Brittiska Jungfruöarna | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Caymanöarna | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Chile | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Colombia | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Costa Rica | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Kuba | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominica | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Dominikanska republiken | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ecuador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandsöarna | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | French Southern Territories | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Grenada | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Guatemala | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Guyana | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Haiti | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Honduras | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Jamaica | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Mexico | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Montserrat | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Nederländska Antillerna | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Nicaragua | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Panama | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Paraguay | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Peru | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Saint-Barthélemy | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Saint Kitts och Nevis | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Saint Lucia | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Saint-Martin | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Saint-Pierre och Miquelon | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Saint Vincent och Grenadinerna | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Surinam | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Trinidad och Tobago | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Turks- och Caicosöarna | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Uruguay | | | 2.2.3.45. |
| | | | 2.2.3.46. | Venezuela | | | 2.2.3.46. |
| | | 2.2.4. | Länder i Nordamerika | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | används inte | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Amerikas förenta stater | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Länder i Asien | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afghanistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenien | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Azerbajdzjan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrain | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladesh | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Bhutan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunei | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodja | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Georgien | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Indien | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonesien | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Israel | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japan | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordanien | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kazakstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Nordkorea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Sydkorea | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuwait | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgizistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laos | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malaysia | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Maldiverna | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongoliet | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Myanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filippinerna | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Qatar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudiarabien | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapore | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Sri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Syrien | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Taiwan, kinesisk provins | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadzjikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Thailand | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Östtimor | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Turkiet | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Turkmenistan | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Förenade Arabemiraten | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Uzbekistan | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Vietnam | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jemen | | | 2.2.5.47. |
| | | 2.2.6. | Länder i Oceanien | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australien | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Mikronesien | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fiji | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Franska Polynesien | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Kiribati | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Marshallöarna | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Nauru | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Nya Kaledonien | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Nya Zeeland | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Palau | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Papua Nya Guinea | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Samoa | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Salomonöarna | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Tonga | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Tuvalu | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Pitcairnöarna | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Vanuatu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Wallis och Futuna | | | 2.2.6.18. |
| 3. | Statslös | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Inte angivet | 4. | 4. | 4. |

Medborgarskap

COC.L.

COC.M.

COC.H.

0.

Totalt

0.

0.

0.

1.

Medborgare i det rapporterande landet

1.

1.

1.

2.

Inte medborgare i det rapporterande landet

2.

2.

2.

2.1.

Inte medborgare i det rapporterande landet men i en annan EU-medlemsstat

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgien

2.1.01.

2.1.02.

Bulgarien

2.1.02.

2.1.03.

Tjeckiska republiken

2.1.03.

2.1.04.

Danmark

2.1.04.

2.1.05.

Tyskland

2.1.05.

2.1.06.

Estland

2.1.06.

2.1.07.

Irland

2.1.07.

2.1.08.

Grekland

2.1.08.

2.1.09.

Spanien

2.1.09.

2.1.10.

Frankrike

2.1.10.

2.1.11.

Italien

2.1.11.

2.1.12.

Cypern

2.1.12.

2.1.13.

Lettland

2.1.13.

2.1.14.

Litauen

2.1.14.

2.1.15.

Luxemburg

2.1.15.

2.1.16.

Ungern

2.1.16.

2.1.17.

Malta

2.1.17.

2.1.18.

Nederländerna

2.1.18.

2.1.19.

Österrike

2.1.19.

2.1.20.

Polen

2.1.20.

2.1.21.

Portugal

2.1.21.

2.1.22.

Rumänien

2.1.22.

2.1.23.

Slovenien

2.1.23.

2.1.24.

Slovakien

2.1.24.

2.1.25.

Finland

2.1.25.

2.1.26.

Sverige

2.1.26.

2.1.27.

Förenade kungariket

2.1.27.

2.2.

Medborgare i ett land utanför EU

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Annat europeiskt land

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albanien

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andorra

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Vitryssland

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Kroatien

2.2.1.04.

2.2.1.05.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4)

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Används inte

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Guernsey

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Island

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Isle of Man

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Jersey

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Används inte

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Liechtenstein

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Moldavien

2.2.1.13.

2.2.1.14.

Monaco

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Montenegro

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Norge

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Bosnien och Hercegovina

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Ryssland

2.2.1.18.

2.2.1.19.

San Marino

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Sark

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Serbien

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Schweiz

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Ukraina

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Vatikanstaten

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Erkända icke-medborgare

2.2.1.25.

2.2.1.26.

Övriga

2.2.1.26.

2.2.2.

Länder i Afrika

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Algeriet

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Botswana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kap Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Centralafrikanska republiken

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Tchad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komorerna

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Elfenbenskusten

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Demokratiska republiken Kongo

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Djibouti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egypten

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Ekvatorialguinea

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritrea

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopien

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambia

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Ghana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Guinea

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Guinea-Bissau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenya

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesotho

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberia

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libyen

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malawi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauretanien

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauritius

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Mayotte

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Marocko

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Moçambique

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Namibia

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Niger

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Nigeria

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Rwanda

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Saint Helena

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Sao Tomé och Príncipe

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Senegal

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Seychellerna

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Sierra Leone

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Somalia

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Sydafrika

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Sudan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Swaziland

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tunisien

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tanzania

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Zambia

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabwe

2.2.2.55.

2.2.3.

Länder i Karibien, Syd- eller Centralamerika

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Anguilla

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigua och Barbuda

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahamas

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Bermuda

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Bolivia

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Brasilien

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Brittiska Jungfruöarna

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Caymanöarna

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Chile

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Colombia

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Costa Rica

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Kuba

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominica

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Dominikanska republiken

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ecuador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandsöarna

2.2.3.21.

2.2.3.22.

French Southern Territories

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Grenada

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Guatemala

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Guyana

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Haiti

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Honduras

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Jamaica

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Mexico

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Montserrat

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Nederländska Antillerna

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Nicaragua

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Panama

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Paraguay

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Peru

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Saint-Barthélemy

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Saint Kitts och Nevis

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Saint Lucia

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Saint-Martin

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Saint-Pierre och Miquelon

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Saint Vincent och Grenadinerna

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Surinam

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Trinidad och Tobago

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Turks- och Caicosöarna

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Uruguay

2.2.3.45.

2.2.3.46.

Venezuela

2.2.3.46.

2.2.4.

Länder i Nordamerika

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

används inte

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Amerikas förenta stater

2.2.4.03.

2.2.5.

Länder i Asien

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afghanistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenien

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Azerbajdzjan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrain

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladesh

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Bhutan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunei

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodja

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Georgien

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Indien

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonesien

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Israel

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japan

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordanien

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kazakstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Nordkorea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Sydkorea

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuwait

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgizistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laos

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malaysia

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Maldiverna

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongoliet

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Myanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filippinerna

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Qatar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudiarabien

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapore

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Sri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Syrien

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Taiwan, kinesisk provins

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadzjikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Thailand

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Östtimor

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Turkiet

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Turkmenistan

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Förenade Arabemiraten

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Uzbekistan

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Vietnam

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jemen

2.2.5.47.

2.2.6.

Länder i Oceanien

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australien

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Mikronesien

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fiji

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Franska Polynesien

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Kiribati

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Marshallöarna

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Nauru

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Nya Kaledonien

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Nya Zeeland

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Palau

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Papua Nya Guinea

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Samoa

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Salomonöarna

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Tonga

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Tuvalu

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Pitcairnöarna

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Vanuatu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Wallis och Futuna

2.2.6.18.

3.

Statslös

3.

3.

3.

4.

Inte angivet

4.

4.

4.

Indelningarna för Medborgarskap är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som gäller personer.

Landsförteckningen under Medborgarskap gäller endast för statistiska ändamål.

För rapporterande länder som är EU-medlemsstater är den underkategori under kategorin Inte medborgare i det rapporterande landet men i en annan medlemsstat (COC.H.2.1.) som hänför sig till deras medlemsstat inte tillämplig. För rapporterande länder som inte är EU-medlemsstater ska kategorin Inte medborgare i det rapporterande landet men i en annan medlemsstat (COC.L.2.1. COC.M.2.1. COC.H.2.1.) ändras till Medborgare i en EU-medlemsstat.

Personer som varken är medborgare i ett land eller statslösa och som har vissa men inte alla av de rättigheter och skyldigheter som hör samman med medborgarskap, ska klassificeras under Erkända icke-medborgare (COC.H.2.2.1.25.).

Variabel: Tidigare bosatt utomlands och inflyttningsår till landet (från 1980)

Som inflyttningsår anges det kalenderår då personen senast bosatte sig stadigvarande i landet. Rapporteringen ska gälla året för senaste inflyttning till landet, inte året för första ankomst (dvs. variabeln ger inte information om vistelser som inte är stadigvarande).

| År för inflyttning till landet från 2000 | YAT. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Tidigare bosatt utomlands och inflyttning till landet år 2000 eller senare | 1. |
| 2. | Bosatt utomlands och inflyttning till landet år 1999 eller tidigare, eller aldrig bosatt utomlands | 2. |
| 3. | Inte angivet | 3. |

År för inflyttning till landet från 2000

YAT.

0.

Totalt

0.

1.

Tidigare bosatt utomlands och inflyttning till landet år 2000 eller senare

1.

2.

Bosatt utomlands och inflyttning till landet år 1999 eller tidigare, eller aldrig bosatt utomlands

2.

3.

Inte angivet

3.

Indelningen År för inflyttning till landet från 2000 är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Indelningen År för inflyttning till landet från 2000 är inriktad på internationell migration från och med år 2000.

| År för inflyttning till landet från 1980 | AGE.L. | YAE.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. |
| 1. | Tidigare bosatt utomlands och inflyttning till landet år 1980 eller senare | 1. | 1. |
| | 1.1. | 2010 till 2011 | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | 2011 | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | 2010 | | 1.1.2. |
| | 1.2. | 2005 till 2009 | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 2009 | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 2008 | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 2007 | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 2006 | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 2005 | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 2000 till 2004 | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 2004 | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 2003 | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 2002 | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 2001 | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 2000 | | 1.3.5. |
| | 1.4. | 1995 till 1999 | 1.4. | 1.4. |
| | | 1.4.1. | 1999 | | 1.4.1. |
| | | 1.4.2. | 1998 | | 1.4.2. |
| | | 1.4.3. | 1997 | | 1.4.3. |
| | | 1.4.4. | 1996 | | 1.4.4. |
| | | 1.4.5. | 1995 | | 1.4.5. |
| | 1.5. | 1990 till 1994 | 1.5. | 1.5. |
| | | 1.5.1. | 1994 | | 1.5.1. |
| | | 1.5.2. | 1993 | | 1.5.2. |
| | | 1.5.3. | 1992 | | 1.5.3. |
| | | 1.5.4. | 1991 | | 1.5.4. |
| | | 1.5.5. | 1990 | | 1.5.5. |
| | 1.6. | 1985 till 1989 | 1.6. | 1.6. |
| | | 1.6.1. | 1989 | | 1.6.1. |
| | | 1.6.2. | 1988 | | 1.6.2. |
| | | 1.6.3. | 1987 | | 1.6.3. |
| | | 1.6.4. | 1986 | | 1.6.4. |
| | | 1.6.5. | 1985 | | 1.6.5. |
| | 1.7. | 1980 till 1984 | 1.7. | 1.7. |
| | | 1.7.1. | 1984 | | 1.7.1. |
| | | 1.7.2. | 1983 | | 1.7.2. |
| | | 1.7.3. | 1982 | | 1.7.3. |
| | | 1.7.4. | 1981 | | 1.7.4. |
| | | 1.7.5. | 1980 | | 1.7.5. |
| 2. | Bosatt utomlands och inflyttning till landet år 1979 eller tidigare, eller aldrig bosatt utomlands | 2. | 2. |
| | 2.1. | Tidigare bosatt utomlands och inflyttning till landet år 1979 eller tidigare (frivillig uppgift) | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | Aldrig bosatt utomlands (frivillig uppgift) | 2.2. | 2.2. |
| 3. | Inte angivet | 3. | 3. |

År för inflyttning till landet från 1980

AGE.L.

YAE.H.

0.

Totalt

0.

0.

1.

Tidigare bosatt utomlands och inflyttning till landet år 1980 eller senare

1.

1.

1.1.

2010 till 2011

1.1.

1.1.

1.1.1.

2011

1.1.1.

1.1.2.

2010

1.1.2.

1.2.

2005 till 2009

1.2.

1.2.

1.2.1.

2009

1.2.1.

1.2.2.

2008

1.2.2.

1.2.3.

2007

1.2.3.

1.2.4.

2006

1.2.4.

1.2.5.

2005

1.2.5.

1.3.

2000 till 2004

1.3.

1.3.

1.3.1.

2004

1.3.1.

1.3.2.

2003

1.3.2.

1.3.3.

2002

1.3.3.

1.3.4.

2001

1.3.4.

1.3.5.

2000

1.3.5.

1.4.

1995 till 1999

1.4.

1.4.

1.4.1.

1999

1.4.1.

1.4.2.

1998

1.4.2.

1.4.3.

1997

1.4.3.

1.4.4.

1996

1.4.4.

1.4.5.

1995

1.4.5.

1.5.

1990 till 1994

1.5.

1.5.

1.5.1.

1994

1.5.1.

1.5.2.

1993

1.5.2.

1.5.3.

1992

1.5.3.

1.5.4.

1991

1.5.4.

1.5.5.

1990

1.5.5.

1.6.

1985 till 1989

1.6.

1.6.

1.6.1.

1989

1.6.1.

1.6.2.

1988

1.6.2.

1.6.3.

1987

1.6.3.

1.6.4.

1986

1.6.4.

1.6.5.

1985

1.6.5.

1.7.

1980 till 1984

1.7.

1.7.

1.7.1.

1984

1.7.1.

1.7.2.

1983

1.7.2.

1.7.3.

1982

1.7.3.

1.7.4.

1981

1.7.4.

1.7.5.

1980

1.7.5.

2.

Bosatt utomlands och inflyttning till landet år 1979 eller tidigare, eller aldrig bosatt utomlands

2.

2.

2.1.

Tidigare bosatt utomlands och inflyttning till landet år 1979 eller tidigare (frivillig uppgift)

2.1.

2.1.

2.2.

Aldrig bosatt utomlands (frivillig uppgift)

2.2.

2.2.

3.

Inte angivet

3.

3.

Indelningarna för År för inflyttning till landet från 1980 är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Indelningarna för Inflyttningsår till landet från 1980 är inriktade på internationell migration från och med år 1980.

Uppgifter som anges för 2011 ska hänföra sig till tidsperioden mellan den 1 januari 2011 och referensdagen.

Variabel:   Tidigare plats för stadigvarande bosättning och inflyttningsdatum på nuvarande plats för stadigvarande bosättning, eller plats för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen

Här rapporteras förhållandet mellan den aktuella platsen för stadigvarande bosättning och platsen för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen.

| Platsen för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen | ROY. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Plats för stadigvarande bosättning har inte ändrats | 1. |
| 2. | Plats för stadigvarande bosättning har ändrats | 2. |
| | 2.1. | Flytt inom det rapporterande landet | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Platsen för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen ligger inom samma Nuts 3-område som den aktuella platsen för stadigvarande bosättning | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Platsen för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen ligger utanför det Nuts 3-område som är den aktuella platsen för stadigvarande bosättning | 2.1.2. |
| | 2.2. | Inflyttning från ett land utanför det rapporterande landet | 2.2. |
| 3. | Inte angivet | 3. |
| 4. | Inte tillämpligt | 4. |

Platsen för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen

ROY.

0.

Totalt

0.

1.

Plats för stadigvarande bosättning har inte ändrats

1.

2.

Plats för stadigvarande bosättning har ändrats

2.

2.1.

Flytt inom det rapporterande landet

2.1.

2.1.1.

Platsen för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen ligger inom samma Nuts 3-område som den aktuella platsen för stadigvarande bosättning

2.1.1.

2.1.2.

Platsen för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen ligger utanför det Nuts 3-område som är den aktuella platsen för stadigvarande bosättning

2.1.2.

2.2.

Inflyttning från ett land utanför det rapporterande landet

2.2.

3.

Inte angivet

3.

4.

Inte tillämpligt

4.

Indelningen Plats för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen är avsedd för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Inom indelningen Plats för stadigvarande bosättning ett år före folk- och bostadsräkningen ska eventuella ändringar av bosättning hänföra sig till tidsperioden mellan ett år före referensdagen och referensdagen.

Barn under 1 år ska klassificeras under Inte tillämpligt (ROY.4.).

Länder som samlar in uppgifter om variabeln Tidigare plats för stadigvarande bosättning och inflyttningsdatum på nuvarande plats för stadigvarande bosättning ska klassificera alla personer som har bytt sin stadigvarande bosättning mer än en gång inom året före referensdagen enligt deras senaste tidigare plats för stadigvarande bosättning, dvs. den plats för stadigvarande bosättning från vilken de flyttat till sin aktuella plats för stadigvarande bosättning.

Variabel: Hushållsställning

Medlemsstaterna ska tillämpa konceptet med gemensamt boende (Housekeeping) vid identifiering av hushåll eller, om detta inte är möjligt, konceptet med gemensam konsumtion (Household-dwelling).

1.   Konceptet med gemensamt boende (Housekeeping)

Enligt detta koncept är ett hushåll antingen

| a) | ett enpersonshushåll, dvs. en person som bor ensam i en separat bostadsenhet eller som i egenskap av inneboende upptar ett eller flera separata rum i en bostadsenhet men som inte ansluter sig till övriga boende i bostaden på det sätt som definieras för ett flerpersonershushåll nedan, eller |
| --- | --- |

a)

ett enpersonshushåll, dvs. en person som bor ensam i en separat bostadsenhet eller som i egenskap av inneboende upptar ett eller flera separata rum i en bostadsenhet men som inte ansluter sig till övriga boende i bostaden på det sätt som definieras för ett flerpersonershushåll nedan, eller

| b) | ett flerpersonershushåll, dvs. en grupp med två eller flera personer som tillsammans upptar en hel bostadsenhet eller delar av den och som förser sig själva med livsmedel och eventuellt även andra nödvändigheter för sitt uppehälle. Medlemmarna i gruppen kan dela sina inkomster i större eller mindre utsträckning. |
| --- | --- |

b)

ett flerpersonershushåll, dvs. en grupp med två eller flera personer som tillsammans upptar en hel bostadsenhet eller delar av den och som förser sig själva med livsmedel och eventuellt även andra nödvändigheter för sitt uppehälle. Medlemmarna i gruppen kan dela sina inkomster i större eller mindre utsträckning.

2.   Konceptet med gemensam konsumtion (Household-dwelling)

Enligt detta koncept anses alla personer som bor i en bostadsenhet utgöra del av samma hushåll, dvs. det finns ett hushåll per upptagen bostad. Det innebär att antalet upptagna bostadsenheter och antalet hushåll som upptar dem är lika stort, och bostadsenheterna och hushållen har samma belägenhet.

Kategorin Personer som bor i hushåll består av Personer som ingår i en familj (kategori 1.1) och Personer som inte ingår i en familj (kategori 1.2.). Kategorin Personer som ingår i en familj omfattar alla personer som ingår i ett hushåll som innehåller en familj som personerna är medlemmar av. Kategorin Personer som inte ingår i en familj består av personer som antingen ingår i ett hushåll som inte utgör en familj eller som ingår i ett familjehushåll utan att vara medlem av familjen i fråga.

| Hushållsställning | HST.L. | HST.M. | HST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Personer som bor i ett hushåll | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Personer som ingår i en familj | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Personer i ett gift par | | | 1.1.1. |
| | | | 1.1.1.1. | Personer i ett gift par som man och hustru (frivillig uppgift) | | | 1.1.1.1. |
| | | | 1.1.1.2. | Personer i ett gift par av samma kön (frivillig uppgift) | | | 1.1.1.2. |
| | | 1.1.2. | Personer i ett registrerat partnerskap | | | 1.1.2. |
| | | | 1.1.2.1. | Personer av olika kön i ett registrerat partnerskap (frivillig uppgift) | | | 1.1.2.1. |
| | | | 1.1.2.2. | Personer av samma kön i ett registrerat partnerskap (frivillig uppgift) | | | 1.1.2.2. |
| | | 1.1.3. | Personer i ett samboförhållande | | | 1.1.3. |
| | | | 1.1.3.1. | Personer av olika kön i ett samboförhållande (frivillig uppgift) | | | 1.1.3.1. |
| | | | 1.1.3.2. | Personer av samma kön i ett samboförhållande (frivillig uppgift) | | | 1.1.3.2. |
| | | 1.1.4. | Ensamstående föräldrar | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | Söner/döttrar | | | 1.1.5. |
| | | | 1.1.5.1. | Inte med ensamstående förälder (frivillig uppgift) | | | 1.1.5.1. |
| | | | 1.1.5.2. | Med ensamstående förälder (frivillig uppgift) | | | 1.1.5.2. |
| | 1.2. | Personer som inte ingår i en familj | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Bor ensam | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Bor inte ensam | | | 1.2.2. |
| | | | 1.2.2.1. | Personer som bor i ett hushåll med släkting(ar) (frivillig uppgift) | | | 1.2.2.1. |
| | | | 1.2.2.2. | Personer som bor i ett hushåll med endast icke-släkting(ar) (frivillig uppgift) | | | 1.2.2.2. |
| | 1.3. | Personer som bor i ett hushåll, utan angiven kategori | | 1.3. | 1.3. |
| 2. | Personer som inte bor i ett hushåll | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Personer i ett institutionellt hushåll | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Personer som inte ingår i en familj (frivillig uppgift) | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Personer som ingår i en familj (frivillig uppgift) | | | 2.1.2. |
| | | | 2.1.2.1. | Partners (frivillig uppgift) | | | 2.1.2.1. |
| | | | 2.1.2.2. | Ensamstående föräldrar (frivillig uppgift) | | | 2.1.2.2. |
| | | | 2.1.2.3. | Söner/döttrar (frivillig uppgift) | | | 2.1.2.3. |
| | 2.2. | Primärt hemlösa personer | | 2.2. | 2.2. |
| | 2.3. | Personer som inte bor i ett hushåll, men kategori anges inte | | 2.3. | 2.3. |

Hushållsställning

HST.L.

HST.M.

HST.H.

0.

Totalt

0.

0.

0.

1.

Personer som bor i ett hushåll

1.

1.

1.

1.1.

Personer som ingår i en familj

1.1.

1.1.

1.1.1.

Personer i ett gift par

1.1.1.

1.1.1.1.

Personer i ett gift par som man och hustru (frivillig uppgift)

1.1.1.1.

1.1.1.2.

Personer i ett gift par av samma kön (frivillig uppgift)

1.1.1.2.

1.1.2.

Personer i ett registrerat partnerskap

1.1.2.

1.1.2.1.

Personer av olika kön i ett registrerat partnerskap (frivillig uppgift)

1.1.2.1.

1.1.2.2.

Personer av samma kön i ett registrerat partnerskap (frivillig uppgift)

1.1.2.2.

1.1.3.

Personer i ett samboförhållande

1.1.3.

1.1.3.1.

Personer av olika kön i ett samboförhållande (frivillig uppgift)

1.1.3.1.

1.1.3.2.

Personer av samma kön i ett samboförhållande (frivillig uppgift)

1.1.3.2.

1.1.4.

Ensamstående föräldrar

1.1.4.

1.1.5.

Söner/döttrar

1.1.5.

1.1.5.1.

Inte med ensamstående förälder (frivillig uppgift)

1.1.5.1.

1.1.5.2.

Med ensamstående förälder (frivillig uppgift)

1.1.5.2.

1.2.

Personer som inte ingår i en familj

1.2.

1.2.

1.2.1.

Bor ensam

1.2.1.

1.2.2.

Bor inte ensam

1.2.2.

1.2.2.1.

Personer som bor i ett hushåll med släkting(ar) (frivillig uppgift)

1.2.2.1.

1.2.2.2.

Personer som bor i ett hushåll med endast icke-släkting(ar) (frivillig uppgift)

1.2.2.2.

1.3.

Personer som bor i ett hushåll, utan angiven kategori

1.3.

1.3.

2.

Personer som inte bor i ett hushåll

2.

2.

2.

2.1.

Personer i ett institutionellt hushåll

2.1.

2.1.

2.1.1.

Personer som inte ingår i en familj (frivillig uppgift)

2.1.1.

2.1.2.

Personer som ingår i en familj (frivillig uppgift)

2.1.2.

2.1.2.1.

Partners (frivillig uppgift)

2.1.2.1.

2.1.2.2.

Ensamstående föräldrar (frivillig uppgift)

2.1.2.2.

2.1.2.3.

Söner/döttrar (frivillig uppgift)

2.1.2.3.

2.2.

Primärt hemlösa personer

2.2.

2.2.

2.3.

Personer som inte bor i ett hushåll, men kategori anges inte

2.3.

2.3.

Indelningarna för Hushållsställning är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Ett hushåll som inte består av en familj kan vara ett enpersonshushåll (personen bor ensam (HST.H.1.2.1.)) eller ett flerpersonershushåll som inte består av en familj. Kategorin Bor inte ensam (HST.H.1.2.2.) består av personer som antingen bor i ett flerpersonershushåll som inte består av en familj eller som bor i ett familjehushåll utan att vara medlem av familjen i fråga. Personer som ingår i ett hushåll där en mellanliggande generation saknas och som inte är medlemmar av någon familj i det hushållet ska klassificeras i den frivilliga kategorin Personer som bor i ett hushåll med släktingar (HST.H.1.2.2.1.).

Begreppet Son/dotter definieras som begreppet Barn i de tekniska specifikationerna för variabeln Familjeställning.

Med Gift par som man och hustru avses ett gift par med personer av motsatt kön.

Registrerat partnerskap definieras som i de tekniska specifikationerna för variabeln Civilstånd. Samboförhållande definieras som i de tekniska specifikationerna för variabeln Familjeställning.

Kategorin Partners (HST.H.2.1.2.1.) består av Personer i ett gift par, Personer i ett registrerat partnerskap och Personer i ett samboförhållande.

Primärt hemlösa personer (HST.H.2.2.) är personer som bor på gatan utan något skydd som kan räknas som bostadsutrymmen enligt definitionen i de tekniska specifikationerna för variabeln Bostadstyp.

Variabel: Familjeställning

Begreppet familj definieras i snäv mening, dvs. som två eller flera personer som tillhör samma hushåll och som är gifta, som är i ett registrerat partnerskap, som är i ett samboförhållande eller har förhållande som förälder och barn. En familj består således av ett par utan barn, ett par med ett eller flera barn eller en ensam förälder med ett eller flera barn. Detta familjebegrepp begränsar förhållandet mellan barn och vuxna till direkta (första gradens) förhållande, dvs. mellan föräldrar och barn.

Med barn (son/dotter) avses söner och döttrar som är biologiska, adopterade eller styvbarn (oavsett ålder eller civilstånd) och som har sin stadigvarande bosättning i minst ena förälderns hushåll och som inte har någon partner eller eget barn i samma hushåll. Fosterbarn ingår inte. En son eller en dotter som bor med en make/maka, med en registrerad partner, med en partner i ett samboförhållande eller med ett eller flera barn, anses inte vara ett barn. För ett barn som växlar mellan två hushåll (t.ex. om föräldrarna är frånskilda) ska den plats där barnet tillbringar huvuddelen av sin tid anses utgöra barnets hushåll. I fall där barnet tillbringar lika lång tid med båda föräldrarna ska det hushåll där barnet befinner sig på folkräkningsdagens kväll anses utgöra barnets hushåll.

Begreppet par ska omfatta gifta par, par i registrerade partnerskap och par i samboförhållande. Registrerat partnerskap definieras som i de tekniska specifikationerna för variabeln Civilstånd.

Två personer anses ha ett samboförhållande när de

| — | tillhör samma hushåll, |
| --- | --- |

—

tillhör samma hushåll,

| — | har ett äktenskapsliknande förhållande med varandra, |
| --- | --- |

—

har ett äktenskapsliknande förhållande med varandra,

| — | inte är gifta eller i registrerat partnerskap med varandra. |
| --- | --- |

—

inte är gifta eller i registrerat partnerskap med varandra.

Hushåll där en mellanliggande generation saknas (hushåll som består av mor/farförälder eller mor/farföräldrar och med ett eller flera barnbarn men inga föräldrar till dessa barnbarn) omfattas inte av definitionen på familj.

Åtskillnaden mellan personer i par av motsatt kön och par av samma kön är frivillig uppgift. Med Gift par som man och hustru avses ett gift par med personer av motsatt kön.

| Familjeställning | HST.L. | FST.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. |
| 1. | Partners | 1. | 1. |
| | 1.1. | Personer i ett gift par | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Personer i ett gift par som man och hustru (frivillig uppgift) | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Personer i ett gift par av samma kön (frivillig uppgift) | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Personer i ett registrerat partnerskap | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Personer av olika kön i ett registrerat partnerskap (frivillig uppgift) | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Personer av samma kön i ett registrerat partnerskap (frivillig uppgift) | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Personer i ett samboförhållande | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Personer av olika kön i ett samboförhållande (frivillig uppgift) | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Personer av samma kön i ett samboförhållande (frivillig uppgift) | | 1.3.2. |
| 2. | Ensamstående föräldrar | 2. | 2. |
| 3. | Söner/döttrar | 3. | 3. |
| | 3.1. | Inte med ensamstående förälder (frivillig uppgift) | | 3.1. |
| | 3.2. | Med ensamstående förälder (frivillig uppgift) | | 3.2. |
| 4. | Inte angivet | 4. | 4. |
| 5. | Inte tillämpligt | 5. | 5. |

Familjeställning

HST.L.

FST.H.

0.

Totalt

0.

0.

1.

Partners

1.

1.

1.1.

Personer i ett gift par

1.1.

1.1.1.

Personer i ett gift par som man och hustru (frivillig uppgift)

1.1.1.

1.1.2.

Personer i ett gift par av samma kön (frivillig uppgift)

1.1.2.

1.2.

Personer i ett registrerat partnerskap

1.2.

1.2.1.

Personer av olika kön i ett registrerat partnerskap (frivillig uppgift)

1.2.1.

1.2.2.

Personer av samma kön i ett registrerat partnerskap (frivillig uppgift)

1.2.2.

1.3.

Personer i ett samboförhållande

1.3.

1.3.1.

Personer av olika kön i ett samboförhållande (frivillig uppgift)

1.3.1.

1.3.2.

Personer av samma kön i ett samboförhållande (frivillig uppgift)

1.3.2.

2.

Ensamstående föräldrar

2.

2.

3.

Söner/döttrar

3.

3.

3.1.

Inte med ensamstående förälder (frivillig uppgift)

3.1.

3.2.

Med ensamstående förälder (frivillig uppgift)

3.2.

4.

Inte angivet

4.

4.

5.

Inte tillämpligt

5.

5.

Indelningarna för Familjeställning är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Kategorin Partners (FST.L.1.) består av Personer i ett gift par, Personer i ett registrerat partnerskap och Personer i ett samboförhållande.

Personer som inte bor i en familj ska klassificeras under Inte tillämpligt (FST.L.5., FST.H.5.).

Variabel: Familjetyp

Specifikationerna för familjer och definitionerna av begreppen Familj, Barn, Par och Samboförhållande som ges för variabeln Familjeställning gäller också för variabeln Familjetyp.

| Familjetyp | TFN.L. | TFN.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. |
| 1. | Familjer med gift par | 1. | 1. |
| | 1.1. | Familjer med gift par utan bosatta barn | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Familjer med man och hustru (frivillig uppgift) | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Familjer med gift par av samma kön (frivillig uppgift) | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Gift par med minst ett bosatt barn under 25 | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Familjer med man och hustru (frivillig uppgift) | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Familjer med gift par av samma kön (frivillig uppgift) | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Familjer med gift par och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Familjer med man och hustru (frivillig uppgift) | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Familjer med gift par av samma kön (frivillig uppgift) | | 1.3.2. |
| 2. | Familjer med registrerat partnerskap | 2. | 2. |
| | 2.1. | Registrerat partnerskap utan bosatta barn | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.1.2. |
| | 2.2. | Registrerat partnerskap med minst ett bosatt barn under 25 | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.2.2. |
| | 2.3. | Par i registrerat partnerskap och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.3.2. |
| 3. | Familjer med samboförhållande | 3. | 3. |
| | 3.1. | Par med samboförhållande utan bosatta barn | | 3.1. |
| | | 3.1.1. | Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 3.1.2. |
| | 3.2. | Par i samboförhållande med minst ett bosatt barn under 25 | | 3.2. |
| | | 3.2.1. | Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 3.2.2. |
| | 3.3. | Par i samboförhållande och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 3.3. |
| | | 3.3.1. | Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 3.3.2. |
| 4. | Familjer med ensamstående far | 4. | 4. |
| | 4.1. | Familjer med ensamstående far och minst ett bosatt barn under 25 | | 4.1. |
| | 4.2. | Familjer med ensamstående far och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 4.2. |
| 5. | Familjer med ensamstående mor | 5. | 5. |
| | 5.1. | Familjer med ensamstående mor och minst ett bosatt barn under 25 | | 5.1. |
| | 5.2. | Familjer med ensamstående mor och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 5.2. |

Familjetyp

TFN.L.

TFN.H.

0.

Totalt

0.

0.

1.

Familjer med gift par

1.

1.

1.1.

Familjer med gift par utan bosatta barn

1.1.

1.1.1.

Familjer med man och hustru (frivillig uppgift)

1.1.1.

1.1.2.

Familjer med gift par av samma kön (frivillig uppgift)

1.1.2.

1.2.

Gift par med minst ett bosatt barn under 25

1.2.

1.2.1.

Familjer med man och hustru (frivillig uppgift)

1.2.1.

1.2.2.

Familjer med gift par av samma kön (frivillig uppgift)

1.2.2.

1.3.

Familjer med gift par och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

1.3.

1.3.1.

Familjer med man och hustru (frivillig uppgift)

1.3.1.

1.3.2.

Familjer med gift par av samma kön (frivillig uppgift)

1.3.2.

2.

Familjer med registrerat partnerskap

2.

2.

2.1.

Registrerat partnerskap utan bosatta barn

2.1.

2.1.1.

Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.1.1.

2.1.2.

Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.1.2.

2.2.

Registrerat partnerskap med minst ett bosatt barn under 25

2.2.

2.2.1.

Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.2.1.

2.2.2.

Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.2.2.

2.3.

Par i registrerat partnerskap och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

2.3.

2.3.1.

Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.3.1.

2.3.2.

Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.3.2.

3.

Familjer med samboförhållande

3.

3.

3.1.

Par med samboförhållande utan bosatta barn

3.1.

3.1.1.

Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

3.1.1.

3.1.2.

Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift)

3.1.2.

3.2.

Par i samboförhållande med minst ett bosatt barn under 25

3.2.

3.2.1.

Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

3.2.1.

3.2.2.

Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift)

3.2.2.

3.3.

Par i samboförhållande och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

3.3.

3.3.1.

Familjer med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

3.3.1.

3.3.2.

Familjer med par av samma kön (frivillig uppgift)

3.3.2.

4.

Familjer med ensamstående far

4.

4.

4.1.

Familjer med ensamstående far och minst ett bosatt barn under 25

4.1.

4.2.

Familjer med ensamstående far och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

4.2.

5.

Familjer med ensamstående mor

5.

5.

5.1.

Familjer med ensamstående mor och minst ett bosatt barn under 25

5.1.

5.2.

Familjer med ensamstående mor och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

5.2.

Indelningarna för Familjetyp är avsedda för indelning av totalerna för Familj och eventuella subtotaler.

Variabel: Familjens storlek

Den definition för familj som ges för variabeln Familjeställning gäller också för variabeln Familjens storlek.

| Familjens storlek | SFN.L. | SFN.M. | SFN.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 2 personer | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 3 till 5 personer | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 3 personer | | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | 4 personer | | 2.2. | 2.2. |
| | 2.3. | 5 personer | | 2.3. | 2.3. |
| 3. | 6 personer och över | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 6 till 10 personer | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 6 personer | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 7 personer | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 8 personer | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 9 personer | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 10 personer | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 11 personer och över | | 3.2. | 3.2. |

Familjens storlek

SFN.L.

SFN.M.

SFN.H.

0.

Totalt

0.

0.

0.

1.

2 personer

1.

1.

1.

2.

3 till 5 personer

2.

2.

2.

2.1.

3 personer

2.1.

2.1.

2.2.

4 personer

2.2.

2.2.

2.3.

5 personer

2.3.

2.3.

3.

6 personer och över

3.

3.

3.

3.1.

6 till 10 personer

3.1.

3.1.

3.1.1.

6 personer

3.1.1.

3.1.2.

7 personer

3.1.2.

3.1.3.

8 personer

3.1.3.

3.1.4.

9 personer

3.1.4.

3.1.5.

10 personer

3.1.5.

3.2.

11 personer och över

3.2.

3.2.

Indelningarna för Familjens storlek är avsedda för indelning av totalerna för Familj och eventuella subtotaler.

Variabel: Hushållstyp

De specifikationer som ges för variabeln Hushållsställning gäller också för variabeln Hushållstyp.

| Hushållstyp | TPH.L. | TPH.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. |
| 1. | Hushåll som inte består av en familj | 1. | 1. |
| | 1.1. | Enpersonshushåll | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Flerpersonershushåll | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Hushåll med en familj | 2. | 2. |
| | 2.1. | Hushåll med ett gift par | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Gifta par utan bosatta barn | | 2.1.1. |
| | | | 2.1.1.1. | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.1.1.1. |
| | | | 2.1.1.2. | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.1.1.2. |
| | | 2.1.2. | Gift par med minst ett bosatt barn under 25 | | 2.1.2. |
| | | | 2.1.2.1. | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.1.2.1. |
| | | | 2.1.2.2. | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.1.2.2. |
| | | 2.1.3. | Gifta par, yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 2.1.3. |
| | | | 2.1.3.1 | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.1.3.1. |
| | | | 2.1.3.2 | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.1.3.2. |
| | 2.2. | Hushåll med registrerat partnerskap | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Registrerat partnerskap utan bosatta barn | | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.1. | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.2.1.1. |
| | | | 2.2.1.2. | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.2.1.2. |
| | | 2.2.2. | Registrerat partnerskap med minst ett bosatt barn under 25 | | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.1. | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.2.2.1. |
| | | | 2.2.2.2. | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.2.2.2. |
| | | 2.2.3. | Registrerat partnerskap, yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.1. | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.2.3.1. |
| | | | 2.2.3.2. | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.2.3.2. |
| | 2.3. | Hushåll med samboförhållande | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Par med samboförhållande utan bosatta barn | | 2.3.1. |
| | | | 2.3.1.1. | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.3.1.1. |
| | | | 2.3.1.2. | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.3.1.2. |
| | | 2.3.2. | Par i samboförhållande med minst ett bosatt barn under 25 | | 2.3.2. |
| | | | 2.3.2.1. | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.3.2.1. |
| | | | 2.3.2.2. | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.3.2.2. |
| | | 2.3.3. | Familj med par i samboförhållande och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 2.3.3. |
| | | | 2.3.3.1. | Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift) | | 2.3.3.1. |
| | | | 2.3.3.2. | Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift) | | 2.3.3.2. |
| | 2.4. | Hushåll med ensamstående far | | 2.4. |
| | | 2.4.1. | Hushåll med ensamstående far med minst ett bosatt barn under 25 | | 2.4.1. |
| | | 2.4.2. | Hushåll med ensamstående far och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 2.4.2. |
| | 2.5. | Hushåll med ensamstående mor | | 2.5. |
| | | 2.5.1. | Hushåll med ensamstående mor med minst ett bosatt barn under 25 | | 2.5.1. |
| | | 2.5.2. | Hushåll med ensamstående mor och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25 | | 2.5.2. |
| 3. | Hushåll med två eller flera familjer | 3. | 3. |

Hushållstyp

TPH.L.

TPH.H.

0.

Totalt

0.

0.

1.

Hushåll som inte består av en familj

1.

1.

1.1.

Enpersonshushåll

1.1.

1.1.

1.2.

Flerpersonershushåll

1.2.

1.2.

2.

Hushåll med en familj

2.

2.

2.1.

Hushåll med ett gift par

2.1.

2.1.1.

Gifta par utan bosatta barn

2.1.1.

2.1.1.1.

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.1.1.1.

2.1.1.2.

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.1.1.2.

2.1.2.

Gift par med minst ett bosatt barn under 25

2.1.2.

2.1.2.1.

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.1.2.1.

2.1.2.2.

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.1.2.2.

2.1.3.

Gifta par, yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

2.1.3.

2.1.3.1

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.1.3.1.

2.1.3.2

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.1.3.2.

2.2.

Hushåll med registrerat partnerskap

2.2.

2.2.1.

Registrerat partnerskap utan bosatta barn

2.2.1.

2.2.1.1.

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.2.1.1.

2.2.1.2.

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.2.1.2.

2.2.2.

Registrerat partnerskap med minst ett bosatt barn under 25

2.2.2.

2.2.2.1.

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.2.2.1.

2.2.2.2.

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.2.2.2.

2.2.3.

Registrerat partnerskap, yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

2.2.3.

2.2.3.1.

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.2.3.1.

2.2.3.2.

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.2.3.2.

2.3.

Hushåll med samboförhållande

2.3.

2.3.1.

Par med samboförhållande utan bosatta barn

2.3.1.

2.3.1.1.

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.3.1.1.

2.3.1.2.

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.3.1.2.

2.3.2.

Par i samboförhållande med minst ett bosatt barn under 25

2.3.2.

2.3.2.1.

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.3.2.1.

2.3.2.2.

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.3.2.2.

2.3.3.

Familj med par i samboförhållande och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

2.3.3.

2.3.3.1.

Hushåll med par av motsatt kön (frivillig uppgift)

2.3.3.1.

2.3.3.2.

Hushåll med par av samma kön (frivillig uppgift)

2.3.3.2.

2.4.

Hushåll med ensamstående far

2.4.

2.4.1.

Hushåll med ensamstående far med minst ett bosatt barn under 25

2.4.1.

2.4.2.

Hushåll med ensamstående far och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

2.4.2.

2.5.

Hushåll med ensamstående mor

2.5.

2.5.1.

Hushåll med ensamstående mor med minst ett bosatt barn under 25

2.5.1.

2.5.2.

Hushåll med ensamstående mor och yngsta bosatta son/dotter har fyllt 25

2.5.2.

3.

Hushåll med två eller flera familjer

3.

3.

Indelningarna för Hushållstyp är avsedda för indelning av totalerna för Hushåll och eventuella subtotaler.

Variabel: Hushållets storlek

De specifikationer för hushållskoncept som ges för variabeln Hushållsställning gäller också för variabeln Hushållets storlek.

| Hushållets storlek | SPH.L. | SPH.M. | SPH.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 1 person | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 2 personer | 2. | 2. | 2. |
| 3. | 3 till 5 personer | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 3 personer | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | 4 personer | | 3.2. | 3.2. |
| | 3.3. | 5 personer | | 3.3. | 3.3. |
| 4. | 6 personer och över | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 6 till 10 personer | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 personer | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 personer | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 personer | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 personer | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 personer | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 11 personer och över | | 4.2. | 4.2. |

Hushållets storlek

SPH.L.

SPH.M.

SPH.H.

0.

Totalt

0.

0.

0.

1.

1 person

1.

1.

1.

2.

2 personer

2.

2.

2.

3.

3 till 5 personer

3.

3.

3.

3.1.

3 personer

3.1.

3.1.

3.2.

4 personer

3.2.

3.2.

3.3.

5 personer

3.3.

3.3.

4.

6 personer och över

4.

4.

4.

4.1.

6 till 10 personer

4.1.

4.1.

4.1.1.

6 personer

4.1.1.

4.1.2.

7 personer

4.1.2.

4.1.3.

8 personer

4.1.3.

4.1.4.

9 personer

4.1.4.

4.1.5.

10 personer

4.1.5.

4.2.

11 personer och över

4.2.

4.2.

Indelningarna för Hushållets storlek är avsedda för indelning av totalerna för Hushåll och eventuella subtotaler.

Variabel: Hushållens upplåtelseform

Variabeln Hushållens upplåtelseform avser de arrangemang för hur ett hushåll upptar en hel eller delar av en bostadsenhet.

| Hushållens upplåtelseform | TSH. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Hushåll där minst en medlem är ägare till bostadsenheten | 1. |
| 2. | Hushåll där minst en medlem hyr hela eller delar av bostadsenheten | 2. |
| 3. | Hushåll som upptar hela eller delar av en bostadsenhet genom någon annan upplåtelseform | 3. |
| 4. | Inte angivet | 4. |

Hushållens upplåtelseform

TSH.

0.

Totalt

0.

1.

Hushåll där minst en medlem är ägare till bostadsenheten

1.

2.

Hushåll där minst en medlem hyr hela eller delar av bostadsenheten

2.

3.

Hushåll som upptar hela eller delar av en bostadsenhet genom någon annan upplåtelseform

3.

4.

Inte angivet

4.

Indelningarna för Hushållens upplåtelseform är avsedda för indelning av totalerna för Hushåll och eventuella subtotaler.

Hushåll som avbetalar på ett hypotekslån på bostadsenheten där de bor eller som över en tidsperiod köper bostadsenheten genom andra finansiella arrangemang ska klassificeras i kategorin Hushåll där minst en medlem är ägare till bostadsenheten (TSH.1.).

Hushåll där minst en medlem är ägare till bostadsenheten och minst en medlem hyr hela eller delar av bostadsenheten ska klassificeras i kategorin Hushåll där minst en medlem är ägare till bostadsenheten (TSH.1.).

Variabel: Boendeförhållanden

Variabeln Boendeförhållanden täcker hela befolkningen och avser typen av bostad där en person är stadigvarande bosatt vid tidpunkten för folk- och bostadsräkningen. Detta omfattar alla personer som är fast bosatta i olika typer av bostadsutrymmen, personer som inte är fast bosatta utan bor tillfälligt i någon typ av bostadsutrymmen och personer som är hemlösa, bor på gatan eller i nödlogi vid tidpunkten för folk- och bostadsräkningen.

Med Boende avses personer som är fast bosatta på de platser som förtecknas i var och en kategori.

Konventionella bostäder är strukturellt separata och oberoende konstruktioner på fasta platser som är avsedda för permanent boende, och som på referensdagen

| a) | används för bosättning, |
| --- | --- |

a)

används för bosättning,

| b) | är obebodda, |
| --- | --- |

b)

är obebodda,

| c) | är reserverade för säsongmässig användning eller som andrabostad. |
| --- | --- |

c)

är reserverade för säsongmässig användning eller som andrabostad.

Med separat avses att konstruktionen har väggar och tak så att en eller flera personer kan isolera sig från omgivningen. Med oberoende avses att konstruktionen nås direkt från en gata eller ett trapphus, en passage, en gång eller från marknivå.

Med övriga bostadsenheter avses kojor, stugor, hyddor, skjul, husvagnar, husbåtar, lador, kvarnar, grottor eller annat skydd som används för boende vid tidpunkten för folk- och bostadsräkningen, oavsett om skyddet är avsett för boende eller inte.

Med kollektiva bostadsutrymmen avses platser som är avsedda att bebos av ett stort antal personer eller flera hushåll och som används som plats för stadigvarande bosättning av minst en person vid tidpunkten för folk- och bostadsräkningen.

Bebodda konventionella bostäder, övriga bostadsenheter och kollektiva bostadsutrymmen representerar tillsammans begreppet bostadsutrymmen. Ett bostadsutrymme måste vara minst en persons plats för stadigvarande bosättning.

Summan av bebodda konventionella bostäder och övriga bostadsenheter representerar antalet bostadsenheter.

Hemlösa (personer som inte är fast bosatta i någon av kategorierna av bostadsutrymmen) kan vara personer som bor på gatan utan något sådant skydd som faller inom räckvidden för begreppet bostadsutrymme (primärt hemlösa) eller personer som flyttar ofta mellan tillfälliga inkvarteringar (sekundärt hemlösa).

| Boendeförhållanden | HAR.L. | HAR.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. |
| 1. | Boende som bor i en konventionell bostad eller i en kollektiv bostad | 1. | 1. |
| | 1.1. | Boende som bor i en konventionell bostad | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Boende som bor i ett kollektivt bostadsutrymme | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Boende i övriga bostadsenheter och personer som är hemlösa | 2. | 2. |
| | 2.1. | Boende i övriga bostadsenheter | | 2.1. |
| | 2.2 | Hemlösa | | 2.2. |
| 3. | Inte angivet | 3. | 3. |

Boendeförhållanden

HAR.L.

HAR.H.

0.

Totalt

0.

0.

1.

Boende som bor i en konventionell bostad eller i en kollektiv bostad

1.

1.

1.1.

Boende som bor i en konventionell bostad

1.1.

1.1.

1.2.

Boende som bor i ett kollektivt bostadsutrymme

1.2.

1.2.

2.

Boende i övriga bostadsenheter och personer som är hemlösa

2.

2.

2.1.

Boende i övriga bostadsenheter

2.1.

2.2

Hemlösa

2.2.

3.

Inte angivet

3.

3.

Indelningarna för Boendeförhållanden är avsedda för indelning av totaler eller subtotaler som hänför sig till personer.

Inom indelningen HAR.L. är kategorierna Totalt (HAR.L.0.) och Boende i övriga bostadsenheter och Hemlösa (HAR.L.2.) frivillig uppgift.

Variabel: Bostadstyp

Ett bostadsutrymme är ett boende som är plats för stadigvarande bosättning för en eller flera personer. Begreppen Konventionella bostäder, Övriga bostadsenheter och Kollektiva bostadsutrymmen har samma definition som under variabeln Boendeförhållanden.

| Bostadstyp | TLQ. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Bebodda konventionella bostäder | 1. |
| 2. | Övriga bostadsenheter | 2. |
| 3. | Kollektiva bostadsutrymmen | 3. |
| 4. | Inte angivet | 4. |

Bostadstyp

TLQ.

0.

Totalt

0.

1.

Bebodda konventionella bostäder

1.

2.

Övriga bostadsenheter

2.

3.

Kollektiva bostadsutrymmen

3.

4.

Inte angivet

4.

Indelningen Bostadstyp är avsedd för indelning av totalen för bostadsutrymmen och eventuella subtotaler.

Variabel: Bebodd eller obebodd bostad

En bebodd konventionell bostad är en bostad som är plats för stadigvarande bosättning för en eller flera personer vid tidpunkten för folk- och bostadsräkningen. En obebodd konventionell bostad är en bostad där ingen person har sin plats för stadigvarande bosättning vid tidpunkten för folk- och bostadsräkningen.

| Bebodd eller obebodd bostad | OCS. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Bebodda konventionella bostäder | 1. |
| 2. | Obebodda konventionella bostäder | 2. |
| | 2.1. | Bostäder som är avsedda för säsongmässig användning eller som andrabostad (frivillig uppgift). | 2.1. |
| | 2.2. | Obebodda bostäder (frivillig uppgift) | 2.2. |
| 3. | Inte angivet | 3. |

Bebodd eller obebodd bostad

OCS.

0.

Totalt

0.

1.

Bebodda konventionella bostäder

1.

2.

Obebodda konventionella bostäder

2.

2.1.

Bostäder som är avsedda för säsongmässig användning eller som andrabostad (frivillig uppgift).

2.1.

2.2.

Obebodda bostäder (frivillig uppgift)

2.2.

3.

Inte angivet

3.

Indelningarna för Bebodd eller obebodd bostad är avsedda för indelning av totalen för konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

Konventionella bostäder där det finns personer men dessa inte ingår i folk- och bostadsräkningen ska klassificeras under kategorin Bostäder som är avsedda för säsongmässig användning eller som andrabostad (OCS.2.1.).

Variabel: Ägarkategori

Variabeln Ägarkategori hänför sig till vem som äger bostaden, inte vem som äger marken där bostaden står.

Ägarbebodda bostäder är sådana där minst en av de boende äger hela eller delar av bostaden.

Med kooperativt ägande avses ägarskap inom ramen för ett bostadskooperativ.

Hyrda bostäder är sådana där minst en av de boende betalar hyra för att bo i bostaden och där ingen av de boende äger hela eller delar av bostaden.

| Ägarkategori | OWS. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Ägarbebodda bostäder | 1. |
| 2. | Bostäder som ägs genom kooperativ | 2. |
| 3. | Hyrda bostäder | 3. |
| 4. | Bostäder med andra typer av ägarskap | 4. |
| 5. | Inte angivet | 5. |
| 6. | Inte tillämpligt | 6. |

Ägarkategori

OWS.

0.

Totalt

0.

1.

Ägarbebodda bostäder

1.

2.

Bostäder som ägs genom kooperativ

2.

3.

Hyrda bostäder

3.

4.

Bostäder med andra typer av ägarskap

4.

5.

Inte angivet

5.

6.

Inte tillämpligt

6.

Indelningen Ägarkategori är avsedd för indelning av totalen för konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

Obebodda konventionella bostäder ska klassificeras under Inte tillämpligt (OWS.6.).

Variabel: Antal boende

Antal boende i en bostadsenhet är antalet personer för vilka bostadsenheten är plats för stadigvarande bosättning.

| Antal boende | NOC.L. | NOC.M. | NOC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 1 person | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 2 personer | 2. | 2. | 2. |
| 3. | 3 till 5 personer | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 3 personer | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | 4 personer | | 3.2. | 3.2. |
| | 3.3 | 5 personer | | 3.3. | 3.3. |
| 4. | 6 personer och över | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 6 till 10 personer | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 personer | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 personer | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 personer | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 personer | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 personer | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 11 personer och över | | 4.2. | 4.2. |

Antal boende

NOC.L.

NOC.M.

NOC.H.

0.

Totalt

0.

0.

0.

1.

1 person

1.

1.

1.

2.

2 personer

2.

2.

2.

3.

3 till 5 personer

3.

3.

3.

3.1.

3 personer

3.1.

3.1.

3.2.

4 personer

3.2.

3.2.

3.3

5 personer

3.3.

3.3.

4.

6 personer och över

4.

4.

4.

4.1.

6 till 10 personer

4.1.

4.1.

4.1.1.

6 personer

4.1.1.

4.1.2.

7 personer

4.1.2.

4.1.3.

8 personer

4.1.3.

4.1.4.

9 personer

4.1.4.

4.1.5.

10 personer

4.1.5.

4.2.

11 personer och över

4.2.

4.2.

Indelningarna för Antal boende är avsedda för indelning av totalen för bostadsenheter och eventuella subtotaler.

Variabel: Bostadsarea (boarea) och/eller antal rum i bostaden

Bostadsarea definieras som

| — | det golvutrymme som uppmäts innanför ytterväggarna med undantag av obeboeliga källare och vindsutrymmen och, i flerbostadsbyggnader, alla gemensamma utrymmen, |
| --- | --- |

—

det golvutrymme som uppmäts innanför ytterväggarna med undantag av obeboeliga källare och vindsutrymmen och, i flerbostadsbyggnader, alla gemensamma utrymmen,

| — | den totala golvytan i sådana rum som omfattas av definitionen på rum. |
| --- | --- |

—

den totala golvytan i sådana rum som omfattas av definitionen på rum.

Ett rum definieras som ett utrymme som finns i en bostadsenhet och som omges av väggar från golv till tak, med en storlek som är tillräcklig för att rymma en vuxensäng (minst 4 kvadratmeter) och med en höjd på minst 2 meter längs huvuddelen av takytan.

Medlemsstaterna ska lämna uppgift om bostadsarean eller, om detta inte är möjligt, antalet rum.

| Bostadsarea | UFS. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Under 30 kvadratmeter | 1. |
| 2. | Minst 30 men under 40 kvadratmeter | 2. |
| 3. | Minst 40 men under 50 kvadratmeter | 3. |
| 4. | Minst 50 men under 60 kvadratmeter | 4. |
| 5. | Minst 60 men under 80 kvadratmeter | 5. |
| 6. | Minst 80 men under 100 kvadratmeter | 6. |
| 7. | Minst 100 men under 120 kvadratmeter | 7. |
| 8. | Minst 120 men under 150 kvadratmeter | 8. |
| 9. | 150 kvadratmeter och över | 9. |
| 10. | Inte angivet | 10. |

Bostadsarea

UFS.

0.

Totalt

0.

1.

Under 30 kvadratmeter

1.

2.

Minst 30 men under 40 kvadratmeter

2.

3.

Minst 40 men under 50 kvadratmeter

3.

4.

Minst 50 men under 60 kvadratmeter

4.

5.

Minst 60 men under 80 kvadratmeter

5.

6.

Minst 80 men under 100 kvadratmeter

6.

7.

Minst 100 men under 120 kvadratmeter

7.

8.

Minst 120 men under 150 kvadratmeter

8.

9.

150 kvadratmeter och över

9.

10.

Inte angivet

10.

Indelningen Bostadsarea är avsedd för indelning av totalen för bostadsenheter och eventuella subtotaler. Den kan också användas för indelningen a totalen för konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

| Antal rum | NOR. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | 1 rum | 1. |
| 2. | 2 rum | 2. |
| 3. | 3 rum | 3. |
| 4. | 4 rum | 4. |
| 5. | 5 rum | 5. |
| 6. | 6 rum | 6. |
| 7. | 7 rum | 7. |
| 8. | 8 rum | 8. |
| 9. | 9 rum och över | 9. |
| 10. | Inte angivet | 10. |

Antal rum

NOR.

0.

Totalt

0.

1.

1 rum

1.

2.

2 rum

2.

3.

3 rum

3.

4.

4 rum

4.

5.

5 rum

5.

6.

6 rum

6.

7.

7 rum

7.

8.

8 rum

8.

9.

9 rum och över

9.

10.

Inte angivet

10.

Indelningen Antal rum är avsedd för totalen för bostadsenheter och eventuella subtotaler. De kan också användas för indelning av totalen för konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

Variabel: Utrymmesstandard

Variabeln Utrymmesstandard anger förhållandet mellan bostadsarean i kvadratmeter eller antalet rum och antalet boende enligt det som anges under variabeln Antal boende.

Medlemsstaterna ska lämna uppgift om utrymmesstandarden utifrån bostadsarean eller, om denna uppgift inte finns, utifrån antalet rum.

| Utrymmesstandard (bostadsarea) | DFS. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Under 10 kvadratmeter per boende | 1. |
| 2. | 10 – mindre än 15 kvadratmeter per boende | 2. |
| 3. | 15 – mindre än 20 kvadratmeter per boende | 3. |
| 4. | 20 – mindre än 30 kvadratmeter per boende | 4. |
| 5. | 30 – mindre än 40 kvadratmeter per boende | 5. |
| 6. | 40 – mindre än 60 kvadratmeter per boende | 6. |
| 7. | 60 – mindre än 80 kvadratmeter per boende | 7. |
| 8. | 80 kvadratmeter och över per boende | 8. |
| 9. | Inte angivet | 9. |

Utrymmesstandard (bostadsarea)

DFS.

0.

Totalt

0.

1.

Under 10 kvadratmeter per boende

1.

2.

10 – mindre än 15 kvadratmeter per boende

2.

3.

15 – mindre än 20 kvadratmeter per boende

3.

4.

20 – mindre än 30 kvadratmeter per boende

4.

5.

30 – mindre än 40 kvadratmeter per boende

5.

6.

40 – mindre än 60 kvadratmeter per boende

6.

7.

60 – mindre än 80 kvadratmeter per boende

7.

8.

80 kvadratmeter och över per boende

8.

9.

Inte angivet

9.

Indelningen Utrymmesstandard (bostadsarea) är avsedd för indelning av totalen för bostadsenheter och eventuella subtotaler.

| Utrymmesstandard (antal rum) | DRM. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Mindre än 0,5 rum per boende | 1. |
| 2. | 0,5 – mindre än 1,0 rum per boende | 2. |
| 3. | 1,0 – mindre än 1,25 rum per boende | 3. |
| 4. | 1,25 – mindre än 1,5 rum per boende | 4. |
| 5. | 1,5 – mindre än 2,0 rum per boende | 5. |
| 6. | 2,0 – mindre än 2,5 rum per boende | 6. |
| 7. | 2,5 – mindre än 3,0 rum per boende | 7. |
| 8. | 3,0 eller mer rum per boende | 8. |
| 9. | Inte angivet | 9. |

Utrymmesstandard (antal rum)

DRM.

0.

Totalt

0.

1.

Mindre än 0,5 rum per boende

1.

2.

0,5 – mindre än 1,0 rum per boende

2.

3.

1,0 – mindre än 1,25 rum per boende

3.

4.

1,25 – mindre än 1,5 rum per boende

4.

5.

1,5 – mindre än 2,0 rum per boende

5.

6.

2,0 – mindre än 2,5 rum per boende

6.

7.

2,5 – mindre än 3,0 rum per boende

7.

8.

3,0 eller mer rum per boende

8.

9.

Inte angivet

9.

Indelningen Utrymmesstandard (antal rum) är avsedd för indelning av totalen för bostadsenheter och eventuella subtotaler.

Variabel: Vattenledning

| Vattenledning | WSS. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Vattenledning i bostadsenheten | 1. |
| 2. | Ingen vattenledning i bostadsenheten | 2. |
| 3. | Inte angivet | 3. |

Vattenledning

WSS.

0.

Totalt

0.

1.

Vattenledning i bostadsenheten

1.

2.

Ingen vattenledning i bostadsenheten

2.

3.

Inte angivet

3.

Indelningen Vattenledning är avsedd för indelning av totalen för bostadsenheter och eventuella subtotaler. Den kan också användas för indelning av totalen Konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

Variabel: Toalett

| Toalett | TOI. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Vattentoalett i bostaden | 1. |
| 2. | Ingen vattentoalett i bostaden | 2. |
| 3. | Inte angivet | 3. |

Toalett

TOI.

0.

Totalt

0.

1.

Vattentoalett i bostaden

1.

2.

Ingen vattentoalett i bostaden

2.

3.

Inte angivet

3.

Indelningen Toalett är avsedd för indelning av totalen för bostäder och eventuella subtotaler. Den kan också användas för indelning av totalen Konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

Variabel: Bad eller dusch

Som bad eller dusch räknas allt som kan användas för helkroppstvätt.

| Bad eller dusch | BAT. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Fast bad eller dusch i bostaden | 1. |
| 2. | Inget fast bad eller dusch i bostaden | 2. |
| 3. | Inte angivet | 3. |

Bad eller dusch

BAT.

0.

Totalt

0.

1.

Fast bad eller dusch i bostaden

1.

2.

Inget fast bad eller dusch i bostaden

2.

3.

Inte angivet

3.

Indelningen Bad eller dusch är avsedd för indelning av totalen för bostäder och eventuella subtotaler. Den kan också användas för indelning av totalen Konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

Variabel: Uppvärmningssätt

En bostad anses ha centralvärme om uppvärmningen antingen kommer från en gemensam värmecentral eller från en installation avsedd för uppvärmningsändamål, i byggnaden eller i bostaden, oavsett energikälla.

| Uppvärmningssätt | TOH. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Centralvärme | 1. |
| 2. | Ingen centralvärme | 2. |
| 3. | Inte angivet | 3. |

Uppvärmningssätt

TOH.

0.

Totalt

0.

1.

Centralvärme

1.

2.

Ingen centralvärme

2.

3.

Inte angivet

3.

Indelningen Uppvärmningssätt är avsedd för indelning av totalen för bostäder och eventuella subtotaler. Den kan också användas för indelning av totalen Konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

Variabel: Bostäder efter hustyp

Variabeln Bostäder efter hustyp hänför sig till antalet bostäder i den byggnad där bostaden finns.

| Bostäder efter hustyp | TOB. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Konventionella bostäder i bostadsbyggnader | 1. |
| | 1.1. | Konventionella bostäder i enbostadsbyggnader | 1.1. |
| | 1.2. | Konventionella bostäder i tvåbostadsbyggnader | 1.2. |
| | 1.3. | Konventionella bostäder i byggnader med tre eller flera bostäder | 1.3. |
| 2. | Konventionella bostäder i byggnader som inte är bostadsbyggnader | 2. |
| 3. | Inte angivet | 3. |

Bostäder efter hustyp

TOB.

0.

Totalt

0.

1.

Konventionella bostäder i bostadsbyggnader

1.

1.1.

Konventionella bostäder i enbostadsbyggnader

1.1.

1.2.

Konventionella bostäder i tvåbostadsbyggnader

1.2.

1.3.

Konventionella bostäder i byggnader med tre eller flera bostäder

1.3.

2.

Konventionella bostäder i byggnader som inte är bostadsbyggnader

2.

3.

Inte angivet

3.

Indelningen Bostäder efter hustyp är avsedd för indelning av totalen för Konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

Variabel: Bostäder efter byggnadsår

Variabeln Bostäder efter byggnadsår avser året för slutförande av den byggnad där bostaden finns.

| Bostäder efter byggnadsår | POC. |
| --- | --- |
| 0. | Totalt | 0. |
| 1. | Före 1919 | 1. |
| 2. | 1919–1945 | 2. |
| 3. | 1946–1960 | 3. |
| 4. | 1961–1970 | 4. |
| 5. | 1971–1980 | 5. |
| 6. | 1981–1990 | 6. |
| 7. | 1991–2000 | 7. |
| 8. | 2001–2005 | 8. |
| 9. | 2006 och senare | 9. |
| 10. | Inte angivet | 10. |

Bostäder efter byggnadsår

POC.

0.

Totalt

0.

1.

Före 1919

1.

2.

1919–1945

2.

3.

1946–1960

3.

4.

1961–1970

4.

5.

1971–1980

5.

6.

1981–1990

6.

7.

1991–2000

7.

8.

2001–2005

8.

9.

2006 och senare

9.

10.

Inte angivet

10.

Indelningen Bostäder efter byggnadsår är avsedd för indelning av totalen för Konventionella bostäder och eventuella subtotaler.

---

(1)  Koderna x., x.x. och x.x.x. bestäms enligt den Nuts-klasssificering och koden x.x.x.x. enligt den LAU-klassificering som gäller för medlemsstaterna den 1 januari 2011. Beteckningen N identifierar den indelning som hänför sig till nationell nivå.

(2)  Koderna 1.x. och 1.x.x. bestäms enligt den Nuts-klassificering som gäller för medlemsstaterna den 1 januari 2011. Beteckningen N identifierar den indelning som hänför sig till nationell nivå.

(3)  Provisorisk benämning som inte påverkar den slutliga benämning som landet får efter att de pågående förhandllingarna i Förenta nationerna avslutas.

(4)  Provisorisk benämning som inte påverkar den slutliga benämning som landet får efter att de pågående förhandllingarna i Förenta nationerna avslutas.

---