# Europos Sąjungos L 327/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.327.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 327 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. gruodžio 12d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.327.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 327

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. gruodžio 12d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1212/2009, pagal Reglamentą (EB) Nr. 104/2000 nustatantis tam tikrų žuvininkystės produktų orientacines kainas ir Bendrijos gamintojo kainas 2010 žvejybos metams | 1 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1212/2009, pagal Reglamentą (EB) Nr. 104/2000 nustatantis tam tikrų žuvininkystės produktų orientacines kainas ir Bendrijos gamintojo kainas 2010 žvejybos metams

1

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2009/944/EB |
| | * | 2009 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 6/04 (ex NN 70/01) ir C 5/05 (ex NN 71/04), kurią Italija suteikė šiltnamių produkcijos augintojams (atleidimas nuo dyzelino, naudojamo šiltnamiams šildyti, akcizo)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5497) | 6 |
| | | 2009/945/EB |
| | * | 2009 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas dėl RATP pensijų sistemos finansavimo reformos (pagalba C 42/07 (ex N 428/06)), kurią Prancūzija numato įgyvendinti bendrovėje RATP
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5505)

   (
  1
  ) | 21 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2009/944/EB

*

2009 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 6/04 (ex NN 70/01) ir C 5/05 (ex NN 71/04), kurią Italija suteikė šiltnamių produkcijos augintojams (atleidimas nuo dyzelino, naudojamo šiltnamiams šildyti, akcizo)
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5497)

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5497)

6

2009/945/EB

*

2009 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas dėl RATP pensijų sistemos finansavimo reformos (pagalba C 42/07 (ex N 428/06)), kurią Prancūzija numato įgyvendinti bendrovėje RATP
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5505)

   (
  1
  )

RATP

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5505)

1

21

| | | V   Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA |
| | | 2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1213/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 36 |
| | | 2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1214/2009, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009–10 prekybos metais | 38 |
| | | 2009/946/BUSP |
| | * | 2009 m. gruodžio 4 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Atalanta/8/2009 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES pajėgų vado skyrimo | 40 |

V   Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį

AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA

2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1213/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

36

2009 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1214/2009, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009–10 prekybos metais

38

2009/946/BUSP

*

2009 m. gruodžio 4 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas Atalanta/8/2009 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES pajėgų vado skyrimo

Atalanta

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 12.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 327/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1212/2009

2009 m. lapkričio 30 d.

pagal Reglamentą (EB) Nr. 104/2000 nustatantis tam tikrų žuvininkystės produktų orientacines kainas ir Bendrijos gamintojo kainas 2010 žvejybos metams

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (1), ypač į 18 straipsnio 3 dalį ir į 26 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 1 dalyje ir 26 straipsnio 1 dalyje numatoma kiekvienais žvejybos metais nustatyti orientacinę kainą ir Bendrijos gamintojo kainą, kad būtų galima nustatyti intervencines kainas tam tikriems žuvininkystės produktams. |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 1 dalyje ir 26 straipsnio 1 dalyje numatoma kiekvienais žvejybos metais nustatyti orientacinę kainą ir Bendrijos gamintojo kainą, kad būtų galima nustatyti intervencines kainas tam tikriems žuvininkystės produktams.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad orientacinės kainos būtų nustatomos visiems šio reglamento I ir II prieduose išvardytiems produktams ir jų grupėms. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad orientacinės kainos būtų nustatomos visiems šio reglamento I ir II prieduose išvardytiems produktams ir jų grupėms.

| (3) | Remiantis dabartinėmis turimomis atitinkamų produktų kainomis ir Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 2 dalyje nurodytais kriterijais, 2010 žvejybos metams orientacines kainas reikėtų padidinti, palikti galiojančias arba sumažinti priklausomai nuo rūšių. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis dabartinėmis turimomis atitinkamų produktų kainomis ir Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 2 dalyje nurodytais kriterijais, 2010 žvejybos metams orientacines kainas reikėtų padidinti, palikti galiojančias arba sumažinti priklausomai nuo rūšių.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 104/2000 26 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad visiems to reglamento III priede išvardytiems produktams būtų nustatytos Bendrijos gamintojo kainos. Vienam iš tų produktų reikėtų nustatyti Bendrijos gamintojo kainą ir apskaičiuoti Bendrijos gamintojo kainą kitiems produktams, taikant 2006 m. gegužės 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 802/2006, nustatančiame Thunnus ir Euthynnus genties žuvims taikomus perskaičiavimo koeficientus (2), nustatytus perskaičiavimo koeficientus. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 104/2000 26 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad visiems to reglamento III priede išvardytiems produktams būtų nustatytos Bendrijos gamintojo kainos. Vienam iš tų produktų reikėtų nustatyti Bendrijos gamintojo kainą ir apskaičiuoti Bendrijos gamintojo kainą kitiems produktams, taikant 2006 m. gegužės 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 802/2006, nustatančiame Thunnus ir Euthynnus genties žuvims taikomus perskaičiavimo koeficientus (2), nustatytus perskaičiavimo koeficientus.

| (5) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 2 dalies pirmoje ir antroje įtraukose ir 26 straipsnio 1 dalyje išdėstytus kriterijus Bendrijos gamintojo kaina 2010 žvejybos metais turėtų būti pakoreguota. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 2 dalies pirmoje ir antroje įtraukose ir 26 straipsnio 1 dalyje išdėstytus kriterijus Bendrijos gamintojo kaina 2010 žvejybos metais turėtų būti pakoreguota.

| (6) | Atsižvelgiant į tai, kad šis klausimas skubus, svarbu taikyti Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties, I(3) dalyje nurodyto šešių savaičių laikotarpio išimtį, |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į tai, kad šis klausimas skubus, svarbu taikyti Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties, I(3) dalyje nurodyto šešių savaičių laikotarpio išimtį,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Orientacinės kainos žvejybos metams nuo 2010 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 104/2000 18 straipsnio 1 dalį nustatomos taip, kaip pateikta šio reglamento I priede.

2 straipsnis

Bendrijos gamintojo kainos žvejybos metams nuo 2010 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 104/2000 26 straipsnio 1 dalį nustatomos taip, kaip pateikta šio reglamento II priede.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. lapkričio 30 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. O. LITTORIN

---

(1)  OL L 17, 2000 1 21, p. 22.

1

(2)  OL L 144, 2006 5 31, p. 15.

2

---

I PRIEDAS

| Priedai | Rūšys
  Produktai, įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 104/2000 I ir II priedus | Prekės apibūdinimas | Orientacinė kaina
  (EUR/tona) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Clupea harengus rūšies Atlantinės silkės |

Priedai

Rūšys

Produktai, įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 104/2000 I ir II priedus

Prekės apibūdinimas

Orientacinė kaina

(EUR/tona)

I

1.

Clupea harengus rūšies Atlantinės silkės

Visos žuvys

275

| 2. | Sardina pilchardus rūšies Europinės sardinės |
| --- | --- |

2.

Sardina pilchardus rūšies Europinės sardinės

Visos žuvys

580

| 3. | Paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Paprastasis dygliaryklis (Squalus acanthias)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

1 090

| 4. | Paprastieji katrykliai (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Paprastieji katrykliai (Scyliorhinus spp.)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

711

| 5. | Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Paprastieji jūriniai ešeriai (Sebastes spp.)

Visos žuvys

1 188

| 6. | Gadus morhua rūšies Atlantinės menkės |
| --- | --- |

6.

Gadus morhua rūšies Atlantinės menkės

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

1 589

| 7. | Amerikinis polakas (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Amerikinis polakas (Pollachius virens)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

776

| 8. | Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Juodadėmės menkės (Melanogrammus aeglefinus)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

976

| 9. | Paprastieji merlangai (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Paprastieji merlangai (Merlangius merlangus)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

898

| 10. | Molvos (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Molvos (Molva spp.)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

1 165

| 11. | Scomber scombrus rūšies Atlantinės skumbrės |
| --- | --- |

11.

Scomber scombrus rūšies Atlantinės skumbrės

Visos žuvys

317

| 12. | Scomber japonicus rūšies Japoninės skumbrės |
| --- | --- |

12.

Scomber japonicus rūšies Japoninės skumbrės

Visos žuvys

279

| 13. | Paprastieji ančiuviai (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Paprastieji ančiuviai (Engraulis spp.)

Visos žuvys

1 287

| 14. | Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis nuo 2010 01 01 iki 2010 04 30

1 052

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis nuo 2010 05 01 iki 2010 12 31

1 462

| 15. | Merluccius merluccius rūšies Europinės paprastosios jūrinės lydekos |
| --- | --- |

15.

Merluccius merluccius rūšies Europinės paprastosios jūrinės lydekos

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

3 403

| 16. | Megrimai (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Megrimai (Lepidorhombus spp.)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

2 402

| 17. | Paprastosios gelsvapelekės plekšnės (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Paprastosios gelsvapelekės plekšnės (Limanda limanda)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

828

| 18. | Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

496

| 19. | Ilgapelekiai tunai (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Ilgapelekiai tunai (Thunnus alalunga)

Visos žuvys

2 241

Žuvys be žarnų su galvomis

2 487

| 20. | Paprastosios sepijos (Sepia officinalis) ir Didžiosios sepijos (Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Paprastosios sepijos (Sepia officinalis) ir Didžiosios sepijos (Rossia macrosoma)

Visos

1 781

| 21. | Paprastieji jūrų velniai (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Paprastieji jūrų velniai (Lophius spp.)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

2 923

Be galvų

6 015

| 22. | Crangon crangon rūšies paprastosios krevetės |
| --- | --- |

22.

Crangon crangon rūšies paprastosios krevetės

Tik išvirtos vandenyje

2 423

| 23. | Paprastoji šiaurinė krevetė (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Paprastoji šiaurinė krevetė (Pandalus borealis)

Tik išvirtos vandenyje

6 474

Šviežios arba atšaldytos

1 590

| 24. | Cancer pagurus rūšies paprastieji krabai miegaliai |
| --- | --- |

24.

Cancer pagurus rūšies paprastieji krabai miegaliai

Visi

1 676

| 25. | Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Norveginiai omarai (Nephrops norvegicus)

Visi

5 197

Uodegos

4 102

| 26. | Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Paprastieji jūrų liežuviai (Solea spp.)

Visos žuvys arba žuvys be žarnų su galvomis

6 742

II

| 1. | Juodieji paltusai (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Juodieji paltusai (Reinhardtius hippoglossoides)

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

1 916

| 2. | Jūrinės lydekos (Merluccius spp.) |
| --- | --- |

2.

Jūrinės lydekos (Merluccius spp.)

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

1 208

Sušaldytos filė, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

1 483

| 3. | Paprastieji dančiai (Dentex dentex) ir pagelai (Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Paprastieji dančiai (Dentex dentex) ir pagelai (Pagellus spp.)

Sušaldyti, partijomis arba supakuoti į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

1 492

| 4. | Durklažuvės (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Durklažuvės (Xiphias gladius)

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

3 998

| 5. | Paprastosios sepijos (Sepia officinalis), didžiosios sepijos (Rossia macrosoma) ir mažoji sepija (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Paprastosios sepijos (Sepia officinalis), didžiosios sepijos (Rossia macrosoma) ir mažoji sepija (Sepiola rondeletti)

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

1 915

| 6. | Aštuonkojai (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Aštuonkojai (Octopus spp.)

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

2 161

| 7. | Kalmarai (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Kalmarai (Loligo spp.)

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

1 179

| 8. | Naujosios Zelandijos kalmarai (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Naujosios Zelandijos kalmarai (Ommastrephes sagittatus)

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

961

| 9. | Argentininis trumpačiuptuvis kalmaras Illex argentinus |
| --- | --- |

9.

Argentininis trumpačiuptuvis kalmaras Illex argentinus

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

856

| 10. | Penaeidae šeimos krevetės |
| --- | --- |

10.

Penaeidae šeimos krevetės

| — | Parapenaeus longirostris rūšies giliavandenės rožinės krevetės |
| --- | --- |

—

Parapenaeus longirostris rūšies giliavandenės rožinės krevetės

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

4 072

| — | Kitos Penaeidae šeimos rūšys |
| --- | --- |

—

Kitos Penaeidae šeimos rūšys

Sušaldytos, supakuotos į pirmines pakuotes, kuriose yra tie patys produktai

8 055

---

II PRIEDAS

| Rūšys
  Produktai, įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 104/2000 III priedą | Svoris | Prekybinė specifikacija | Bendrijos gamintojo kaina
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gelsvauodegis tunas (Thunnus albacares) | kurie sveria daugiau kaip 10 kg | Visi | 1 224 |
| Be žiaunų ir žarnų | |
| Kita | |
| kurie sveria daugiau kaip 10 kg | Visi | |
| Be žiaunų ir žarnų | |
| Kita | |
| Ilgapelekis tunas (Thunnus alalunga) | kurie sveria daugiau kaip 10 kg | Visi | |
| Be žiaunų ir žarnų | |
| Kita | |
| kurie sveria daugiau kaip 10 kg | Visi | |
| Be žiaunų ir žarnų | |
| Kita | |
| Dryžasis tunas (Katsuwonus pelamis) | | Visi | |
| | Be žiaunų ir žarnų | |
| | Kita | |
| Paprastasis tunas (Thunnus thynnus) | | Visi | |
| | Be žiaunų ir žarnų | |
| | Kita | |
| Kitos Thunnus ir Euthynnus genties rūšys | | Visi | |
| | Be žiaunų ir žarnų | |
| | Kita | |

Rūšys

Produktai, įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 104/2000 III priedą

Svoris

Prekybinė specifikacija

Bendrijos gamintojo kaina

(EUR/t)

Gelsvauodegis tunas (Thunnus albacares)

kurie sveria daugiau kaip 10 kg

Visi

1 224

Be žiaunų ir žarnų

Kita

kurie sveria daugiau kaip 10 kg

Visi

Be žiaunų ir žarnų

Kita

Ilgapelekis tunas (Thunnus alalunga)

kurie sveria daugiau kaip 10 kg

Visi

Be žiaunų ir žarnų

Kita

kurie sveria daugiau kaip 10 kg

Visi

Be žiaunų ir žarnų

Kita

Dryžasis tunas (Katsuwonus pelamis)

Visi

Be žiaunų ir žarnų

Kita

Paprastasis tunas (Thunnus thynnus)

Visi

Be žiaunų ir žarnų

Kita

Kitos Thunnus ir Euthynnus genties rūšys

Visi

Be žiaunų ir žarnų

Kita

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 12.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 327/6

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. liepos 13 d.

dėl valstybės pagalbos C 6/04 (ex NN 70/01) ir C 5/05 (ex NN 71/04), kurią Italija suteikė šiltnamių produkcijos augintojams (atleidimas nuo dyzelino, naudojamo šiltnamiams šildyti, akcizo)

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5497)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(2009/944/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal tą straipsnį ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2000 m. rugsėjo 28 d. ir 2000 m. spalio 17 d. raštuose Komisija, remdamasi turima informacija, paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimus dėl dalinio atleidimo nuo žemės ūkyje naudojamo dyzelino akcizo pagal 2000 m. rugsėjo 30 d. įstatymą Nr. 268, kuriame nustatomos neatidėliotinos priemonės dėl fizinių asmenų pajamų mokesčio ir akcizo. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. rugsėjo 28 d. ir 2000 m. spalio 17 d. raštuose Komisija, remdamasi turima informacija, paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti paaiškinimus dėl dalinio atleidimo nuo žemės ūkyje naudojamo dyzelino akcizo pagal 2000 m. rugsėjo 30 d. įstatymą Nr. 268, kuriame nustatomos neatidėliotinos priemonės dėl fizinių asmenų pajamų mokesčio ir akcizo.

| (2) | Italijos valdžios institucijos 2000 m. spalio 31 d. ir 2000 m. lapkričio 3 d. raštuose atsiuntė Komisijai prašomą paaiškinimą. |
| --- | --- |

(2)

Italijos valdžios institucijos 2000 m. spalio 31 d. ir 2000 m. lapkričio 3 d. raštuose atsiuntė Komisijai prašomą paaiškinimą.

| (3) | Išnagrinėjusi šiuos paaiškinimus, Komisija nusiuntė 2000 m. lapkričio 20 d. raštą, kuriame paprašė Italijos valdžios institucijas suteikti daugiau informacijos apie atleidimą nuo akcizo. |
| --- | --- |

(3)

Išnagrinėjusi šiuos paaiškinimus, Komisija nusiuntė 2000 m. lapkričio 20 d. raštą, kuriame paprašė Italijos valdžios institucijas suteikti daugiau informacijos apie atleidimą nuo akcizo.

| (4) | Negavusi atsakymo per minėtame rašte nustatytą keturių savaičių laikotarpį, Komisija 2001 m. balandžio 26 d. rašte nusiuntė Italijos valdžios institucijoms priminimą, teigdama, kad, jei nesulauks reakcijos, turės teisę Komisijos narių kolegijai siūlyti siųsti įsakymą pateikti informaciją pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (1) (dabar 88 straipsnis), 10 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(4)

Negavusi atsakymo per minėtame rašte nustatytą keturių savaičių laikotarpį, Komisija 2001 m. balandžio 26 d. rašte nusiuntė Italijos valdžios institucijoms priminimą, teigdama, kad, jei nesulauks reakcijos, turės teisę Komisijos narių kolegijai siūlyti siųsti įsakymą pateikti informaciją pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (1) (dabar 88 straipsnis), 10 straipsnio 3 dalį.

| (5) | 2001 m. gegužės 10 d. raštu Italijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje atsiuntė Komisijai papildomos informacijos, kurios Italijos valdžios institucijų prašyta 2001 m. balandžio 26 d. rašte. |
| --- | --- |

(5)

2001 m. gegužės 10 d. raštu Italijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje atsiuntė Komisijai papildomos informacijos, kurios Italijos valdžios institucijų prašyta 2001 m. balandžio 26 d. rašte.

| (6) | Remdamasi minėta informacija, Komisija 2001 m. rugpjūčio 2 d. rašte pranešė pradedanti valstybės pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą (ref. NN 70/01) ir paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti daugiau informacijos. |
| --- | --- |

(6)

Remdamasi minėta informacija, Komisija 2001 m. rugpjūčio 2 d. rašte pranešė pradedanti valstybės pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą (ref. NN 70/01) ir paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti daugiau informacijos.

| (7) | Negavusi atsakymo iki nustatyto termino, Komisija 2003 m. liepos 1 d. rašte nusiuntė dar vieną priminimą Italijos valdžios institucijoms, dar kartą atkreipdama jų dėmesį į tai, kad tuo atveju, jei jos neatsakys per keturias savaites, Komisija turės teisę Komisijos narių kolegijai siūlyti siųsti įsakymą pateikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. Nustatytas atsakymo terminas baigėsi 2003 m. rugpjūčio mėn. pradžioje. |
| --- | --- |

(7)

Negavusi atsakymo iki nustatyto termino, Komisija 2003 m. liepos 1 d. rašte nusiuntė dar vieną priminimą Italijos valdžios institucijoms, dar kartą atkreipdama jų dėmesį į tai, kad tuo atveju, jei jos neatsakys per keturias savaites, Komisija turės teisę Komisijos narių kolegijai siūlyti siųsti įsakymą pateikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. Nustatytas atsakymo terminas baigėsi 2003 m. rugpjūčio mėn. pradžioje.

| (8) | Negavusi atsakymo iki minėto termino, Komisija 2003 m. spalio 10 d. priėmė sprendimą (2), kuriuo reikalaujama, kad Italija pateiktų visą 2001 m. rugpjūčio 2 d. rašte prašytą informaciją, ir kuriame teigiama, kad tuo atveju, jei Italijos valdžios institucijos nepateiks atsakymo, Komisija pasilieka teisę inicijuoti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(8)

Negavusi atsakymo iki minėto termino, Komisija 2003 m. spalio 10 d. priėmė sprendimą (2), kuriuo reikalaujama, kad Italija pateiktų visą 2001 m. rugpjūčio 2 d. rašte prašytą informaciją, ir kuriame teigiama, kad tuo atveju, jei Italijos valdžios institucijos nepateiks atsakymo, Komisija pasilieka teisę inicijuoti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį.

| (9) | Negavusi atsakymo į įsakymą pateikti informaciją, Komisija 2004 m. vasario 19 d. parašė Italijos valdžios institucijoms ir informavo jas apie savo sprendimą pradėti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį prieš 2000 m. rugsėjo 30 d. įstatymo Nr. 268 5 straipsnio 5 dalį (byla C 6/04). |
| --- | --- |

(9)

Negavusi atsakymo į įsakymą pateikti informaciją, Komisija 2004 m. vasario 19 d. parašė Italijos valdžios institucijoms ir informavo jas apie savo sprendimą pradėti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį prieš 2000 m. rugsėjo 30 d. įstatymo Nr. 268 5 straipsnio 5 dalį (byla C 6/04).

| (10) | Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl pagalbos schemos. |
| --- | --- |

(10)

Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl pagalbos schemos.

| (11) | Komisija iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių gavo pastabų dėl pagalbos schemos ir 2004 m. balandžio 27 d. rašte persiuntė jas Italijai, pastarajai suteikdama galimybę pareikšti nuomonę dėl pastabų. |
| --- | --- |

(11)

Komisija iš suinteresuotųjų trečiųjų šalių gavo pastabų dėl pagalbos schemos ir 2004 m. balandžio 27 d. rašte persiuntė jas Italijai, pastarajai suteikdama galimybę pareikšti nuomonę dėl pastabų.

| (12) | Italija nuomonės dėl šių pastabų nepareiškė, bet, paprašiusi pratęsti atsakymo į procedūros inicijavimą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį terminą, ir terminą pratęsus, atsiuntė atsakymą dėl šios procedūros 2004 m. birželio 21 d. rašte, užregistruotame 2004 m. birželio 25 d. |
| --- | --- |

(12)

Italija nuomonės dėl šių pastabų nepareiškė, bet, paprašiusi pratęsti atsakymo į procedūros inicijavimą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį terminą, ir terminą pratęsus, atsiuntė atsakymą dėl šios procedūros 2004 m. birželio 21 d. rašte, užregistruotame 2004 m. birželio 25 d.

| (13) | Nusiuntusi 2004 m. vasario 19 d. raštą, kuriame teigiama, kad inicijuojama procedūra pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį prieš 2000 m. rugsėjo 30 d. įstatymo Nr. 268 5 straipsnio 5 dalį, Komisija gavo informacijos, kuri rodo, kad šiltnamių produkcijos augintojai iš tikrųjų pasinaudojo visišku atleidimu nuo dyzelino, naudojamo šiltnamiams šildyti, akcizo. 2004 m. birželio 10 d. faksogramoje Komisija atitinkamai paprašė Italijos valdžios institucijų informacijos apie tokį papildomą atleidimą nuo akcizo. |
| --- | --- |

(13)

Nusiuntusi 2004 m. vasario 19 d. raštą, kuriame teigiama, kad inicijuojama procedūra pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį prieš 2000 m. rugsėjo 30 d. įstatymo Nr. 268 5 straipsnio 5 dalį, Komisija gavo informacijos, kuri rodo, kad šiltnamių produkcijos augintojai iš tikrųjų pasinaudojo visišku atleidimu nuo dyzelino, naudojamo šiltnamiams šildyti, akcizo. 2004 m. birželio 10 d. faksogramoje Komisija atitinkamai paprašė Italijos valdžios institucijų informacijos apie tokį papildomą atleidimą nuo akcizo.

| (14) | 2004 m. liepos 28 d. rašte, užregistruotame 2004 m. rugpjūčio 3 d., Italijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pateikė Komisijai Italijos valdžios institucijų atsakymą į minėtą 2004 m. birželio 10 d. raštą. Iš atsakymo matyti, kad minėtas papildomas atleidimas nuo akcizo nustatytas įvairiose nuostatose: 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388 24 straipsnio 3 dalyje, 2001 m. gruodžio 21 d. įstatymo Nr. 448 13 straipsnio 3 dalyje, 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymo Nr. 289 19 straipsnio 4 dalyje ir 2003 m. gruodžio 24 d. įstatymo Nr. 350 2 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(14)

2004 m. liepos 28 d. rašte, užregistruotame 2004 m. rugpjūčio 3 d., Italijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pateikė Komisijai Italijos valdžios institucijų atsakymą į minėtą 2004 m. birželio 10 d. raštą. Iš atsakymo matyti, kad minėtas papildomas atleidimas nuo akcizo nustatytas įvairiose nuostatose: 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388 24 straipsnio 3 dalyje, 2001 m. gruodžio 21 d. įstatymo Nr. 448 13 straipsnio 3 dalyje, 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymo Nr. 289 19 straipsnio 4 dalyje ir 2003 m. gruodžio 24 d. įstatymo Nr. 350 2 straipsnio 4 dalyje.

| (15) | Remdamasi šia informacija, Komisija nusprendė pradėti naują pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą (ref. NN 71/04), siekdama ištirti šio papildomo atleidimo nuo akcizo suderinamumą su bendrąja rinka. Komisija Italijos valdžios institucijas apie tai informavo 2004 m. lapkričio 4 d. raštu. |
| --- | --- |

(15)

Remdamasi šia informacija, Komisija nusprendė pradėti naują pagalbos, apie kurią nepranešta, bylą (ref. NN 71/04), siekdama ištirti šio papildomo atleidimo nuo akcizo suderinamumą su bendrąja rinka. Komisija Italijos valdžios institucijas apie tai informavo 2004 m. lapkričio 4 d. raštu.

| (16) | 2005 m. sausio 24 d. raštu Komisija Italijos vyriausybę informavo apie savo sprendimą inicijuoti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl minėto papildomo atleidimo nuo akcizo, nustatyto 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388 24 straipsnio 3 dalyje, 2001 m. gruodžio 21 d. įstatymo Nr. 448 13 straipsnio 3 dalyje, 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymo Nr. 289 19 straipsnio 4 dalyje ir 2003 m. gruodžio 24 d. įstatymo Nr. 350 2 straipsnio 4 dalyje (byla 5/05). |
| --- | --- |

(16)

2005 m. sausio 24 d. raštu Komisija Italijos vyriausybę informavo apie savo sprendimą inicijuoti procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl minėto papildomo atleidimo nuo akcizo, nustatyto 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388 24 straipsnio 3 dalyje, 2001 m. gruodžio 21 d. įstatymo Nr. 448 13 straipsnio 3 dalyje, 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymo Nr. 289 19 straipsnio 4 dalyje ir 2003 m. gruodžio 24 d. įstatymo Nr. 350 2 straipsnio 4 dalyje (byla 5/05).

| (17) | Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti pastabas dėl pagalbos schemos. |
| --- | --- |

(17)

Sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti pastabas dėl pagalbos schemos.

| (18) | Komisija suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų negavo. |
| --- | --- |

(18)

Komisija suinteresuotųjų trečiųjų šalių pastabų negavo.

| (19) | 2005 m. vasario 21 d. rašte, užregistruotame 2005 m. vasario 22 d., Italijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pateikė Komisijai Italijos valdžios institucijų atsakymą dėl procedūros inicijavimo pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį prieš minėtą papildomą atleidimą. |
| --- | --- |

(19)

2005 m. vasario 21 d. rašte, užregistruotame 2005 m. vasario 22 d., Italijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pateikė Komisijai Italijos valdžios institucijų atsakymą dėl procedūros inicijavimo pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį prieš minėtą papildomą atleidimą.

| (20) | 2007 m. rugsėjo 27 d. rašte Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos dėl nagrinėjamos pagalbos ir dėl atsakymų, susijusių su procedūros inicijavimu pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Visų pirma, Italijos valdžios institucijų paprašyta pagrįsti teiginį, kad pagalba yra suderinama su Italijos mokesčių sistema, ir išnagrinėti, ar ji gali būti pagrįsta atsižvelgiant į Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai nuostatas, galiojusias suteikiant pagalbą (5). Italijos valdžios institucijos į prašymą pateikti papildomos informacijos privalėjo atsakyti per mėnesį. |
| --- | --- |

(20)

2007 m. rugsėjo 27 d. rašte Komisija paprašė Italijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos dėl nagrinėjamos pagalbos ir dėl atsakymų, susijusių su procedūros inicijavimu pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Visų pirma, Italijos valdžios institucijų paprašyta pagrįsti teiginį, kad pagalba yra suderinama su Italijos mokesčių sistema, ir išnagrinėti, ar ji gali būti pagrįsta atsižvelgiant į Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai nuostatas, galiojusias suteikiant pagalbą (5). Italijos valdžios institucijos į prašymą pateikti papildomos informacijos privalėjo atsakyti per mėnesį.

| (21) | Negavusi Italijos valdžios institucijų atsakymo, Komisija nusiuntė joms priminimą 2008 m. spalio 15 d. faksograma. Faksogramoje nurodyta, kad, negavusi atsakymo iki nustatyto naujo vieno mėnesio termino, Komisija turės teisę Komisijos narių kolegijai siūlyti nusiųsti įsakymą pateikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(21)

Negavusi Italijos valdžios institucijų atsakymo, Komisija nusiuntė joms priminimą 2008 m. spalio 15 d. faksograma. Faksogramoje nurodyta, kad, negavusi atsakymo iki nustatyto naujo vieno mėnesio termino, Komisija turės teisę Komisijos narių kolegijai siūlyti nusiųsti įsakymą pateikti informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį.

| (22) | Negavusi atsakymo per nustatytą terminą, Komisija 2008 m. gruodžio 5 d. nusiuntė Italijai tokį įsakymą suteikti informaciją (6). |
| --- | --- |

(22)

Negavusi atsakymo per nustatytą terminą, Komisija 2008 m. gruodžio 5 d. nusiuntė Italijai tokį įsakymą suteikti informaciją (6).

| (23) | 2009 m. vasario 5 d. elektroniniame laiške, kuris užregistruotas kaip gautas 2009 m. vasario 9 d., Italijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pateikė Komisijai Italijos valdžios institucijų atsakymą į minėtą įsakymą. |
| --- | --- |

(23)

2009 m. vasario 5 d. elektroniniame laiške, kuris užregistruotas kaip gautas 2009 m. vasario 9 d., Italijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje pateikė Komisijai Italijos valdžios institucijų atsakymą į minėtą įsakymą.

| (24) | Po susitikimo su Komisijos atstovais 2009 m. balandžio 21 d. Italijos valdžios institucijos 2009 m. gegužės 19 d. per Italijos nuolatinę atstovybę Europos Sąjungoje Komisijai atsiuntė naują raštą. |
| --- | --- |

(24)

Po susitikimo su Komisijos atstovais 2009 m. balandžio 21 d. Italijos valdžios institucijos 2009 m. gegužės 19 d. per Italijos nuolatinę atstovybę Europos Sąjungoje Komisijai atsiuntė naują raštą.

II.   APRAŠYMAS

| (25) | 2000 m. rugsėjo 30 d. įstatymo Nr. 268 5 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad per laikotarpį nuo 2000 m. spalio 3 d. iki gruodžio 31 d. šiltnamiams šildyti naudojamam dyzelinui taikytas akcizas sudarė 5 % dyzelinui, naudojamam kaip degalai, nustatyto akcizo. |
| --- | --- |

(25)

2000 m. rugsėjo 30 d. įstatymo Nr. 268 5 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad per laikotarpį nuo 2000 m. spalio 3 d. iki gruodžio 31 d. šiltnamiams šildyti naudojamam dyzelinui taikytas akcizas sudarė 5 % dyzelinui, naudojamam kaip degalai, nustatyto akcizo.

| (26) | Minėto įstatymo 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad per tą patį laikotarpį akcizo tarifas, taikytas žemės ūkyje naudojamam dyzelinui, sudarė 22 % degalams naudojamam dyzelinui taikyto tarifo, ir kad benzino akcizo tarifas sudarė 49 % įprasto tarifo. |
| --- | --- |

(26)

Minėto įstatymo 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad per tą patį laikotarpį akcizo tarifas, taikytas žemės ūkyje naudojamam dyzelinui, sudarė 22 % degalams naudojamam dyzelinui taikyto tarifo, ir kad benzino akcizo tarifas sudarė 49 % įprasto tarifo.

| (27) | 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388 24 straipsnio 3 dalyje, 2001 m. gruodžio 21 d. įstatymo Nr. 448 13 straipsnio 3 dalyje, 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymo Nr. 289 17 straipsnio 4 dalyje ir 2003 m. gruodžio 24 d. įstatymo Nr. 350 2 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad dyzelinas, naudojamas Italijoje šiltnamiams šildyti, visiškai atleidžiamas nuo akcizo. Toks atleidimas nuo akcizo buvo taikomas atitinkamai šiais laikotarpiais: 2001 m. sausio 1 d.–birželio 30 d., visus 2002 m., visus 2003 m. ir visus 2004 m. |
| --- | --- |

(27)

2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388 24 straipsnio 3 dalyje, 2001 m. gruodžio 21 d. įstatymo Nr. 448 13 straipsnio 3 dalyje, 2002 m. gruodžio 27 d. įstatymo Nr. 289 17 straipsnio 4 dalyje ir 2003 m. gruodžio 24 d. įstatymo Nr. 350 2 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad dyzelinas, naudojamas Italijoje šiltnamiams šildyti, visiškai atleidžiamas nuo akcizo. Toks atleidimas nuo akcizo buvo taikomas atitinkamai šiais laikotarpiais: 2001 m. sausio 1 d.–birželio 30 d., visus 2002 m., visus 2003 m. ir visus 2004 m.

III.   PIRMOSIOS PROCEDŪROS PAGAL SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALĮ PRADĖJIMAS (BYLA C 6/04)

| (28) | Komisija inicijavo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl 2000 m. rugsėjo mėn. įstatymo Nr. 268 5 straipsnio 5 dalies taikymo, nes jai kilo abejonių, ar tai, kad dyzelinui, kurį šiltnamių produkcijos augintojai naudoja šiltnamiams šildyti, taikytas, akcizas už kitų žemės ūkio sektoriaus veiklos vykdytojų naudojamą dyzelino akcizą mažesnis dar 17 procentinių punktų yra suderinama su bendrąja rinka. Abejonių kilo dėl to, kad, nepaisant nusiųsto įsakymo pateikti informaciją, Italijos valdžios institucijos neatsiuntė jokios informacijos, kuri įrodytų, kad atleidimas nuo akcizo atitinka konkurencijos taisykles (jos net neatsakė į įsakymą pateikti informaciją). Be to, abejones dar sustiprino klausimas, ar atleidimas nuo akcizo atitinka 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/81/EEB dėl akcizo už mineralines alyvas struktūrų suderinimo (7) ir direktyvą, kuria minėta direktyva panaikinama, t. y. 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą, nuostatas (8). |
| --- | --- |

(28)

Komisija inicijavo procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl 2000 m. rugsėjo mėn. įstatymo Nr. 268 5 straipsnio 5 dalies taikymo, nes jai kilo abejonių, ar tai, kad dyzelinui, kurį šiltnamių produkcijos augintojai naudoja šiltnamiams šildyti, taikytas, akcizas už kitų žemės ūkio sektoriaus veiklos vykdytojų naudojamą dyzelino akcizą mažesnis dar 17 procentinių punktų yra suderinama su bendrąja rinka. Abejonių kilo dėl to, kad, nepaisant nusiųsto įsakymo pateikti informaciją, Italijos valdžios institucijos neatsiuntė jokios informacijos, kuri įrodytų, kad atleidimas nuo akcizo atitinka konkurencijos taisykles (jos net neatsakė į įsakymą pateikti informaciją). Be to, abejones dar sustiprino klausimas, ar atleidimas nuo akcizo atitinka 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/81/EEB dėl akcizo už mineralines alyvas struktūrų suderinimo (7) ir direktyvą, kuria minėta direktyva panaikinama, t. y. 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/96/EB, pakeičiančios Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą, nuostatas (8).

IV.   ITALIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ REAKCIJA Į PIRMĄJĄ PROCEDŪRĄ, PRADĖTĄ PAGAL SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALĮ

| (29) | 2004 m. birželio 21 d. rašte Italijos valdžios institucijos teigė, kad atleidimas nuo akcizo negali būti laikomas valstybės pagalba, ir kad tai reikia nagrinėti atsižvelgiant į direktyvų 92/81/EEB ir 2003/96/EB atitinkamai 8 straipsnio 2 dalies f punktą ir 15 straipsnio 3 dalį. Italijos valdžios institucijų nuomone, auginimas šiltnamiuose patenka į kategoriją „žemės ūkio ir sodininkystės įmonės“, ir Bendrijos teisės aktuose valstybėms narėms leidžiama šią kategoriją visiškai arba iš dalies atleisti nuo akcizo, ir kad dėl šiltnamių produkcijos augintojų atleidimo nuo akcizo žemės ūkio ir sodininkystės sektoriuje nėra jokios diskriminacijos, susijusios su atleidimo nuo akcizo diferencijavimu, nes visi veiklos vykdytojai turėjo visišką laisvę pasirinkti auginimą lauke arba auginimą šiltnamiuose. |
| --- | --- |

(29)

2004 m. birželio 21 d. rašte Italijos valdžios institucijos teigė, kad atleidimas nuo akcizo negali būti laikomas valstybės pagalba, ir kad tai reikia nagrinėti atsižvelgiant į direktyvų 92/81/EEB ir 2003/96/EB atitinkamai 8 straipsnio 2 dalies f punktą ir 15 straipsnio 3 dalį. Italijos valdžios institucijų nuomone, auginimas šiltnamiuose patenka į kategoriją „žemės ūkio ir sodininkystės įmonės“, ir Bendrijos teisės aktuose valstybėms narėms leidžiama šią kategoriją visiškai arba iš dalies atleisti nuo akcizo, ir kad dėl šiltnamių produkcijos augintojų atleidimo nuo akcizo žemės ūkio ir sodininkystės sektoriuje nėra jokios diskriminacijos, susijusios su atleidimo nuo akcizo diferencijavimu, nes visi veiklos vykdytojai turėjo visišką laisvę pasirinkti auginimą lauke arba auginimą šiltnamiuose.

| (30) | Italijos valdžios institucijų teigimu, schema buvo grynai fiskalinio pobūdžio ir turėtų būti vertinama šiuo požiūriu, taigi ją galima nagrinėti bendroje struktūroje, kuri apima visas Europos Sąjungos valstybes nares ir išvengti situacijos, kai kiekvieno pavienio nacionalinio atvejo nagrinėjimas už tokios struktūros ribų gali kelti pavojų valstybių narių vienodo požiūrio principui. Atsižvelgdamos į tai, Italijos valdžios institucijos nurodė politinį Tarybos ir Komisijos susitarimą 2003 m. kovo 19 d. ECOFIN taryboje, pagal kurį bendrosios mokesčių sistemos išimtys arba skirtumai sistemoje, kurie gali būti pateisinami dėl mokesčių sistemos pobūdžio ar bendrosios struktūros, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(30)

Italijos valdžios institucijų teigimu, schema buvo grynai fiskalinio pobūdžio ir turėtų būti vertinama šiuo požiūriu, taigi ją galima nagrinėti bendroje struktūroje, kuri apima visas Europos Sąjungos valstybes nares ir išvengti situacijos, kai kiekvieno pavienio nacionalinio atvejo nagrinėjimas už tokios struktūros ribų gali kelti pavojų valstybių narių vienodo požiūrio principui. Atsižvelgdamos į tai, Italijos valdžios institucijos nurodė politinį Tarybos ir Komisijos susitarimą 2003 m. kovo 19 d. ECOFIN taryboje, pagal kurį bendrosios mokesčių sistemos išimtys arba skirtumai sistemoje, kurie gali būti pateisinami dėl mokesčių sistemos pobūdžio ar bendrosios struktūros, nėra valstybės pagalba.

| (31) | Italijos valdžios institucijos pateikė išvadą, kad remiantis jų turimais apskaičiavimais ir duomenimis, planuojama schema „[nedaro] žalos tinkamam vidaus rinkos funkcionavimui ir [nesukelia] konkurencijos iškraipymo“ (nuoroda į Direktyvos 2003/96/EB 24 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(31)

Italijos valdžios institucijos pateikė išvadą, kad remiantis jų turimais apskaičiavimais ir duomenimis, planuojama schema „[nedaro] žalos tinkamam vidaus rinkos funkcionavimui ir [nesukelia] konkurencijos iškraipymo“ (nuoroda į Direktyvos 2003/96/EB 24 konstatuojamąją dalį).

V.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS, PATEIKTOS PRADĖJUS PIRMĄ PROCEDŪRĄ PAGAL SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALĮ

| (32) | 2004 m. balandžio 19 d. rašte, užregistruotame 2004 m. balandžio 21 d., Komisija, pradėjusi procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį, gavo pastabų iš suinteresuotosios trečiosios šalies. |
| --- | --- |

(32)

2004 m. balandžio 19 d. rašte, užregistruotame 2004 m. balandžio 21 d., Komisija, pradėjusi procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį, gavo pastabų iš suinteresuotosios trečiosios šalies.

| (33) | Tame rašte suinteresuotoji šalis aprašo nestabilią rinką, kurioje ji veikia, ir problemas, susijusias su degalų, kuriuos galima naudoti šiltnamiams šildyti, kainų padidėjimu. Suinteresuotosios trečiosios šalies nuomone, jei Komisija nuspręstų uždrausti nagrinėjamą atleidimą nuo akcizo, daugelis to sektoriaus įmonių būtų priverstos užsidaryti arba sumažinti degalų, naudojamų šiltnamiams šildyti, kiekį, o dėl to suprastėtų jų gaminių kokybė. Be to, remiantis suinteresuotąja trečiąja šalimi, šildymui naudojamų degalų kainos Belgijoje ir Nyderlanduose (metano ir mazuto) nuo 20 iki 40 % mažesnės už Italijos žemės ūkyje naudojamo dyzelino kainą, todėl šiuo atveju nagrinėjamas atleidimas nuo akcizo niekaip neiškreipia konkurencijos. Galiausiai, šios trečiosios šalies nuomone, šiame sektoriuje veikiančių ūkių, kuriuose šiltnamiams šildyti naudojamos metano dujos, skaičius nuolat auga. |
| --- | --- |

(33)

Tame rašte suinteresuotoji šalis aprašo nestabilią rinką, kurioje ji veikia, ir problemas, susijusias su degalų, kuriuos galima naudoti šiltnamiams šildyti, kainų padidėjimu. Suinteresuotosios trečiosios šalies nuomone, jei Komisija nuspręstų uždrausti nagrinėjamą atleidimą nuo akcizo, daugelis to sektoriaus įmonių būtų priverstos užsidaryti arba sumažinti degalų, naudojamų šiltnamiams šildyti, kiekį, o dėl to suprastėtų jų gaminių kokybė. Be to, remiantis suinteresuotąja trečiąja šalimi, šildymui naudojamų degalų kainos Belgijoje ir Nyderlanduose (metano ir mazuto) nuo 20 iki 40 % mažesnės už Italijos žemės ūkyje naudojamo dyzelino kainą, todėl šiuo atveju nagrinėjamas atleidimas nuo akcizo niekaip neiškreipia konkurencijos. Galiausiai, šios trečiosios šalies nuomone, šiame sektoriuje veikiančių ūkių, kuriuose šiltnamiams šildyti naudojamos metano dujos, skaičius nuolat auga.

VI.   ANTROSIOS PROCEDŪROS PAGAL SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALĮ PRADĖJIMAS (BYLA C 5/05)

| (34) | Gavusi informacijos, iš kurios matyti, kad šiltnamių produkcijos augintojai buvo atleisti nuo daug didesnės akcizo dalies negu ta dalis, kuri nagrinėta pradėjus pirmąją procedūrą, Komisija inicijavo antrąją procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Abejones, išreikštas pradėjus pirmąją procedūrą (kilusias dėl to, kad Italijos valdžios institucijos neatsakė į Komisijos atsiųstą įsakymą pateikti informaciją), sustiprino minėtų valdžios institucijų reakcija į pirmąją pradėtą procedūrą. Iš esmės, Komisijos abejonės, išreikštos pradėjus antrąją procedūrą, buvo paremtos šiomis aplinkybėmis:






  a) | Italijos valdžios institucijos manymu, atleidimas nuo degalų akcizo, nesvarbu, kokio dydžio jis būtų, nėra valstybės pagalba, o tik mokesčių priemonė, pagrįsta dėl sistemos, kurios dalimi ji yra, pobūdžiu. Tačiau jos nepateikė jokios informacijos šiam teiginiui pagrįsti; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gavusi informacijos, iš kurios matyti, kad šiltnamių produkcijos augintojai buvo atleisti nuo daug didesnės akcizo dalies negu ta dalis, kuri nagrinėta pradėjus pirmąją procedūrą, Komisija inicijavo antrąją procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Abejones, išreikštas pradėjus pirmąją procedūrą (kilusias dėl to, kad Italijos valdžios institucijos neatsakė į Komisijos atsiųstą įsakymą pateikti informaciją), sustiprino minėtų valdžios institucijų reakcija į pirmąją pradėtą procedūrą. Iš esmės, Komisijos abejonės, išreikštos pradėjus antrąją procedūrą, buvo paremtos šiomis aplinkybėmis:

a)

Italijos valdžios institucijos manymu, atleidimas nuo degalų akcizo, nesvarbu, kokio dydžio jis būtų, nėra valstybės pagalba, o tik mokesčių priemonė, pagrįsta dėl sistemos, kurios dalimi ji yra, pobūdžiu. Tačiau jos nepateikė jokios informacijos šiam teiginiui pagrįsti;

| b) | Italijos valdžios institucijos teigia, kad atleidimas nuo akcizo neiškreipia konkurencijos, nes daigynų augintojai galėjo pasinaudoti atleidimu, pradėję verstis auginimu šiltnamiuose. Šis teiginys atrodo abejotinas, nes nuo akcizo atleista siekiant ne paskatinti keisti veiklą ir pradėti verstis auginimu šiltnamiuose, bet palengvinti šiltnamių produkcijos augintojų, kurie jau verčiasi ta veikla, finansinę naštą, susijusią su jų veikla; |
| --- | --- |

b)

Italijos valdžios institucijos teigia, kad atleidimas nuo akcizo neiškreipia konkurencijos, nes daigynų augintojai galėjo pasinaudoti atleidimu, pradėję verstis auginimu šiltnamiuose. Šis teiginys atrodo abejotinas, nes nuo akcizo atleista siekiant ne paskatinti keisti veiklą ir pradėti verstis auginimu šiltnamiuose, bet palengvinti šiltnamių produkcijos augintojų, kurie jau verčiasi ta veikla, finansinę naštą, susijusią su jų veikla;

| c) | dėl konkurencijos iškraipymo Italijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad, remiantis jų turimais oficialiais duomenimis, visiškas šiltnamių produkcijos augintojų atleidimas nuo akcizo konkurencijos neiškreipia. Komisijos nuomone, neaišku, kokiu pagrindu Italijos valdžios institucijos tai gali teigti, nes 2004 m. birželio 10 d. Komisijai teleksu atsiųstame atsakyme (žr. 14 konstatuojamąją dalį) jos teigė negalinčios suteikti tikslių duomenų apie sumas, kurias šiltnamių produkcijos augintojai sutaupė juos visiškai atleidus nuo akcizo; |
| --- | --- |

c)

dėl konkurencijos iškraipymo Italijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad, remiantis jų turimais oficialiais duomenimis, visiškas šiltnamių produkcijos augintojų atleidimas nuo akcizo konkurencijos neiškreipia. Komisijos nuomone, neaišku, kokiu pagrindu Italijos valdžios institucijos tai gali teigti, nes 2004 m. birželio 10 d. Komisijai teleksu atsiųstame atsakyme (žr. 14 konstatuojamąją dalį) jos teigė negalinčios suteikti tikslių duomenų apie sumas, kurias šiltnamių produkcijos augintojai sutaupė juos visiškai atleidus nuo akcizo;

| d) | nors Italijos institucijos tvirtina, kad valstybės pagalbos elementų nėra, jos nenurodo, kuria konkurencijos taisykle, jų nuomone, pagrįstas visiško atleidimo nuo akcizo suderinamumas su bendrąją rinka; |
| --- | --- |

d)

nors Italijos institucijos tvirtina, kad valstybės pagalbos elementų nėra, jos nenurodo, kuria konkurencijos taisykle, jų nuomone, pagrįstas visiško atleidimo nuo akcizo suderinamumas su bendrąją rinka;

| e) | negalima paneigti, kad nuo akcizo atleista pažeidžiant direktyvas 92/81/EEB ir 2003/96/EB. |
| --- | --- |

e)

negalima paneigti, kad nuo akcizo atleista pažeidžiant direktyvas 92/81/EEB ir 2003/96/EB.

VII.   ITALIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ REAKCIJA Į ANTROSIOS PROCEDŪROS PRADĖJIMĄ PAGAL SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALĮ

| (35) | 2005 m. vasario 21 d. rašte Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad esminiai antrosios procedūros klausimai yra tapatūs pirmosios procedūros klausimams, ir kad galioja tos pačios pastabos, kurios jau pateiktos pradėjus pirmąją procedūrą. Italijos valdžios institucijos taip pat papildė savo atsakymą teigdamos, kad:






  a) | valstybių narių atliekamas akcizo reguliavimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. 2003 m. kovo 19 d. ECOFIN tarybos išvados, pagal kurias bendrosios mokesčių sistemos išimtys arba skirtumai sistemoje, kurie gali būti pagrįsti mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra, nėra valstybės pagalba, buvo lemiamas veiksnys, patvirtinantis Bendrijos finansinių valdžios institucijų įgaliojimų viršenybę. Taigi, jos toms finansinėms institucijoms paprašius galėtų joms atsiųsti informacijos apie sistemos pobūdį ar bendrąją struktūrą; |
| --- | --- | --- |

(35)

2005 m. vasario 21 d. rašte Italijos valdžios institucijos tvirtina, kad esminiai antrosios procedūros klausimai yra tapatūs pirmosios procedūros klausimams, ir kad galioja tos pačios pastabos, kurios jau pateiktos pradėjus pirmąją procedūrą. Italijos valdžios institucijos taip pat papildė savo atsakymą teigdamos, kad:

a)

valstybių narių atliekamas akcizo reguliavimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. 2003 m. kovo 19 d. ECOFIN tarybos išvados, pagal kurias bendrosios mokesčių sistemos išimtys arba skirtumai sistemoje, kurie gali būti pagrįsti mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra, nėra valstybės pagalba, buvo lemiamas veiksnys, patvirtinantis Bendrijos finansinių valdžios institucijų įgaliojimų viršenybę. Taigi, jos toms finansinėms institucijoms paprašius galėtų joms atsiųsti informacijos apie sistemos pobūdį ar bendrąją struktūrą;

| b) | Direktyvos 2003/96/EB 15 straipsnio 1 dalies sakinys „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų“ negali būti aiškinama taip, kad Sutarties 87 ir 88 straipsnius būtų galima taikyti kiekvienai priemonei, kuria mažinamas akcizas ar atleidžiama nuo jo, ir kad, jei Bendrijos teisės aktų leidėjas būtų norėjęs, kad kiekviena priemonė, kuria reguliuojamas akcizas, atitiktų Sutarties 87 ir 88 straipsnius, jis būtų išreiškęs savo valią įrašydamas nuorodą į tuos straipsnius vadovaudamasis esmine teisės aktų aiškinimo taisykle, kad lex ubi voluit dixit (tai, ką norima pasakyti teisės akte, jame pasakoma). Be to, bet kuriame kitame Bendrijos akte teisės aktų leidėjo valia, kad tam tikroms priemonėms būtų taikomos valstybės pagalbos taisyklės, išreikšta aiškiai, bet ne bendra formuluote „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų“. Taip pat aiški ir tiksli formuluotė juolab būtina, nes teiginys, kad priemonė „yra valstybės pagalba“ arba „nėra valstybės pagalba“ turi didelį poveikį priemonės pobūdžiui, turiniui ir įgyvendinimo trukmei. |
| --- | --- |

b)

Direktyvos 2003/96/EB 15 straipsnio 1 dalies sakinys „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų“ negali būti aiškinama taip, kad Sutarties 87 ir 88 straipsnius būtų galima taikyti kiekvienai priemonei, kuria mažinamas akcizas ar atleidžiama nuo jo, ir kad, jei Bendrijos teisės aktų leidėjas būtų norėjęs, kad kiekviena priemonė, kuria reguliuojamas akcizas, atitiktų Sutarties 87 ir 88 straipsnius, jis būtų išreiškęs savo valią įrašydamas nuorodą į tuos straipsnius vadovaudamasis esmine teisės aktų aiškinimo taisykle, kad lex ubi voluit dixit (tai, ką norima pasakyti teisės akte, jame pasakoma). Be to, bet kuriame kitame Bendrijos akte teisės aktų leidėjo valia, kad tam tikroms priemonėms būtų taikomos valstybės pagalbos taisyklės, išreikšta aiškiai, bet ne bendra formuluote „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų“. Taip pat aiški ir tiksli formuluotė juolab būtina, nes teiginys, kad priemonė „yra valstybės pagalba“ arba „nėra valstybės pagalba“ turi didelį poveikį priemonės pobūdžiui, turiniui ir įgyvendinimo trukmei.

| c) | tai, kad priemonė nekelia pavojaus tinkamam vidaus rinkos veikimui ir neiškreipia konkurencijos yra objektyvus faktas, todėl jis nesusijęs su tuo, kiek gamintojai būtų galėję sutaupyti pasinaudodami šia priemone. |
| --- | --- |

c)

tai, kad priemonė nekelia pavojaus tinkamam vidaus rinkos veikimui ir neiškreipia konkurencijos yra objektyvus faktas, todėl jis nesusijęs su tuo, kiek gamintojai būtų galėję sutaupyti pasinaudodami šia priemone.

VIII.   ITALIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ATSAKYMAS Į 2008 m. GRUODŽIO 5 d. ĮSAKYMĄ PATEIKTI INFORMACIJĄ

| (36) | 2009 m. vasario 5 d. rašte Italijos valdžios institucijos pirmiausia grįžta prie teiginio dėl pagalbos suderinamumo su Direktyvos 92/81/EEB, kurioje, jų nuomone, nepakankamai paaiškintas atleidimo nuo akcizo ar jo sumažinimo suderinamumas su konkurencijos taisyklėmis, nuostatomis. |
| --- | --- |

(36)

2009 m. vasario 5 d. rašte Italijos valdžios institucijos pirmiausia grįžta prie teiginio dėl pagalbos suderinamumo su Direktyvos 92/81/EEB, kurioje, jų nuomone, nepakankamai paaiškintas atleidimo nuo akcizo ar jo sumažinimo suderinamumas su konkurencijos taisyklėmis, nuostatomis.

| (37) | Siekdamos paaiškinti savo poziciją, Italijos valdžios institucijos mini direktyvos 8 straipsnį, pagal kurį „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų, valstybės narės gali visiškai ar dalinai atleisti nuo akcizo ar nustatyti mažesnį akcizą už mineralines alyvas, naudojamas, vykdant fiskalinę kontrolę <...> išskirtinai žemės ūkio ir sodininkystės įmonėse bei miškininkystėje <...>“. |
| --- | --- |

(37)

Siekdamos paaiškinti savo poziciją, Italijos valdžios institucijos mini direktyvos 8 straipsnį, pagal kurį „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų, valstybės narės gali visiškai ar dalinai atleisti nuo akcizo ar nustatyti mažesnį akcizą už mineralines alyvas, naudojamas, vykdant fiskalinę kontrolę <...> išskirtinai žemės ūkio ir sodininkystės įmonėse bei miškininkystėje <...>“.

| (38) | Italijos valdžios institucijų nuomone, tame straipsnyje vartojama fraze „nepažeidžiant“ nenustatoma prievolė laikytis Europos konkurencijos taisyklių, priešingai Direktyvos 2003/96/EB 26 straipsnio nuostatoms. Jei šiose dviejose direktyvose būtų nustatyti vienodi reikalavimai, Bendrijos teisės aktų leidėjui nebūtų priežasties aiškiau viską pasakyti Direktyvos 2003/96/EB 26 straipsnyje. Todėl Italijos valdžios institucijos daro išvadą, kad, atsižvelgiant į Direktyvos 92/81/EEB 8 straipsnį, valstybės narės gali pagrįstai taikyti sumažintą akcizą arba atleisti nuo akcizo taikymo sodininkystės sektoriuje. |
| --- | --- |

(38)

Italijos valdžios institucijų nuomone, tame straipsnyje vartojama fraze „nepažeidžiant“ nenustatoma prievolė laikytis Europos konkurencijos taisyklių, priešingai Direktyvos 2003/96/EB 26 straipsnio nuostatoms. Jei šiose dviejose direktyvose būtų nustatyti vienodi reikalavimai, Bendrijos teisės aktų leidėjui nebūtų priežasties aiškiau viską pasakyti Direktyvos 2003/96/EB 26 straipsnyje. Todėl Italijos valdžios institucijos daro išvadą, kad, atsižvelgiant į Direktyvos 92/81/EEB 8 straipsnį, valstybės narės gali pagrįstai taikyti sumažintą akcizą arba atleisti nuo akcizo taikymo sodininkystės sektoriuje.

| (39) | Italijos valdžios institucijos pabrėžia, kad dėl Direktyvos 92/81/EEB, taigi ir Direktyvos 2003/96/EB, įgyvendinimo de facto iškreipta konkurencija vidaus rinkoje, nes nustatytas akcizo sumažinimas ar atleidimas nuo jo naudingas toms valstybėms narėms, kurios turi didesnių finansinių išteklių ir gali sumažintą akcizą taikyti vienodai visame žemės ūkio sektoriuje. Kadangi Italijos ištekliai riboti, ji nusprendė imtis veiksmų tik šiltnamių produkcijos augintojų naudai, nes akcizo sumažinimo ir atleidimo nuo akcizo priemonės patvirtintos krizės, kurią sukėlė šildymo produktų kainų padidėjimas, sąlygomis. Taigi, Italijos valdžios institucijos teigia, kad Komisijai netinka kištis į tai, kokius prioritetus pasirenka valstybė narė. |
| --- | --- |

(39)

Italijos valdžios institucijos pabrėžia, kad dėl Direktyvos 92/81/EEB, taigi ir Direktyvos 2003/96/EB, įgyvendinimo de facto iškreipta konkurencija vidaus rinkoje, nes nustatytas akcizo sumažinimas ar atleidimas nuo jo naudingas toms valstybėms narėms, kurios turi didesnių finansinių išteklių ir gali sumažintą akcizą taikyti vienodai visame žemės ūkio sektoriuje. Kadangi Italijos ištekliai riboti, ji nusprendė imtis veiksmų tik šiltnamių produkcijos augintojų naudai, nes akcizo sumažinimo ir atleidimo nuo akcizo priemonės patvirtintos krizės, kurią sukėlė šildymo produktų kainų padidėjimas, sąlygomis. Taigi, Italijos valdžios institucijos teigia, kad Komisijai netinka kištis į tai, kokius prioritetus pasirenka valstybė narė.

| (40) | Dėl galimo Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai taikymo (žr. 20 konstatuojamąją dalį) Italijos valdžios institucijos teigia, kad akcizas sumažintas laikantis šių gairių nuostatų, todėl galėjo būti taikoma jose nustatyta išimtis, nes, jų nuomone, nagrinėjamas dalykas yra susijęs su esamais mokesčiais pagal gairių 51.2 punktą. Jame teigiama, kad tais atvejais, kai tai susiję su esamais mokesčiais, pagalba veiklai, susijusi su mokesčių sumažinimu ar atleidimu nuo jų, gali būti leidžiama, jei įvykdomos šios dvi sąlygos:






  — | tokie mokesčiai turi pastebimą teigiamą poveikį aplinkos apsaugai, |
| --- | --- | --- |

(40)

Dėl galimo Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai taikymo (žr. 20 konstatuojamąją dalį) Italijos valdžios institucijos teigia, kad akcizas sumažintas laikantis šių gairių nuostatų, todėl galėjo būti taikoma jose nustatyta išimtis, nes, jų nuomone, nagrinėjamas dalykas yra susijęs su esamais mokesčiais pagal gairių 51.2 punktą. Jame teigiama, kad tais atvejais, kai tai susiję su esamais mokesčiais, pagalba veiklai, susijusi su mokesčių sumažinimu ar atleidimu nuo jų, gali būti leidžiama, jei įvykdomos šios dvi sąlygos:

—

tokie mokesčiai turi pastebimą teigiamą poveikį aplinkos apsaugai,

| — | taikyti įmonėms išimtis buvo nuspręsta jau nustačius mokesčius arba dėl didelių ekonominės padėties pokyčių, dėl kurių įmonių konkurencinė padėtis tapo labai sunki. Pastaruoju atveju, dydis, kuriuo sumažinamas mokestis, negali būti didesnis už dėl pasikeitusios ekonominės padėties atsiradusias sąnaudas. Nustojus didėti sąnaudoms, nustojama taikyti mokesčio lengvatą. |
| --- | --- |

—

taikyti įmonėms išimtis buvo nuspręsta jau nustačius mokesčius arba dėl didelių ekonominės padėties pokyčių, dėl kurių įmonių konkurencinė padėtis tapo labai sunki. Pastaruoju atveju, dydis, kuriuo sumažinamas mokestis, negali būti didesnis už dėl pasikeitusios ekonominės padėties atsiradusias sąnaudas. Nustojus didėti sąnaudoms, nustojama taikyti mokesčio lengvatą.

| (41) | Italijos valdžios institucijų teigimu, žemės ūkyje naudojamų degalų, visų pirma šildymui naudojamų dujų, akcizas gali būti laikomas aplinkos apsaugos mokesčiu, ir turi didelį poveikį aplinkai, nes skatina gamintojus mažinti degalų sunaudojimą. |
| --- | --- |

(41)

Italijos valdžios institucijų teigimu, žemės ūkyje naudojamų degalų, visų pirma šildymui naudojamų dujų, akcizas gali būti laikomas aplinkos apsaugos mokesčiu, ir turi didelį poveikį aplinkai, nes skatina gamintojus mažinti degalų sunaudojimą.

| (42) | Dėl gairių, kuriomis remiantis įmonėms taikyti išimtis buvo nuspręsta jau nustačius mokesčius, 51.2 punkto b papunkčio, Italijos valdžios institucijos daro nuorodą į 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimą C(2005) 4436. Tame sprendime teigiama, kad „atitinkami akcizo mokesčiai galbūt iš pradžių nebuvo laikomi akivaizdžiu aplinkosauginiu tikslu, o taikyti neapmokestinimą buvo nuspręsta <...> gerokai anksčiau negu 2001 m. Todėl galima laikyti, kad sprendimas buvo priimtas tuo metu, kai pradėtas taikyti akcizo mokestis. Todėl pagal gairių 51.2 punktą, 51.1 punkto nuostatos gali būti taikomos šiame sprendime vertinamoms lengvatoms.“ Italijos valdžios institucijos priduria, kad sumažinti akcizą nuspręsta pasikeitus ekonominei padėčiai (visų pirma proporcingai didėjant naftos kainoms), dėl kurios šiltnamių produkcijos augintojų konkurencinė padėtis tapo labai sudėtinga, palyginti su tais ūkininkais, kurie augina derlių lauke, taigi tai paskatino kitų šalių valdžios institucijas patvirtinti priemones, naudingas šiltnamių produkcijos augintojams ir žvejybos sektoriui. Valdžios institucijos nurodė, kad per svarstomą laikotarpį šildymui naudojamo dyzelino kaina kito taip: + 37 % 1999–2000 m., + 26 % 1999–2001 m. ir +26 % 1999–2002 m. O kainų struktūra buvo tokia (metinis vidurkis EUR/l):








  EUR/l |
| --- | --- |
| | Kaina be mokesčio | Mokestis | Kaina vartotojams |
| 1999 m. | 0,217 | 0,524 | 0,741 |
| 2000 m. | 0,342 | 0,523 | 0,865 |
| 2001 m. | 0,317 | 0,504 | 0,821 |
| 2002 m. | 0,292 | 0,542 | 0,834 |
| 2003 m. | 0,314 | 0,547 | 0,861 |
| 2004 m. | 0,354 | 0,555 | 0,909 |

(42)

Dėl gairių, kuriomis remiantis įmonėms taikyti išimtis buvo nuspręsta jau nustačius mokesčius, 51.2 punkto b papunkčio, Italijos valdžios institucijos daro nuorodą į 2005 m. gruodžio 7 d. Komisijos sprendimą C(2005) 4436. Tame sprendime teigiama, kad „atitinkami akcizo mokesčiai galbūt iš pradžių nebuvo laikomi akivaizdžiu aplinkosauginiu tikslu, o taikyti neapmokestinimą buvo nuspręsta <...> gerokai anksčiau negu 2001 m. Todėl galima laikyti, kad sprendimas buvo priimtas tuo metu, kai pradėtas taikyti akcizo mokestis. Todėl pagal gairių 51.2 punktą, 51.1 punkto nuostatos gali būti taikomos šiame sprendime vertinamoms lengvatoms.“ Italijos valdžios institucijos priduria, kad sumažinti akcizą nuspręsta pasikeitus ekonominei padėčiai (visų pirma proporcingai didėjant naftos kainoms), dėl kurios šiltnamių produkcijos augintojų konkurencinė padėtis tapo labai sudėtinga, palyginti su tais ūkininkais, kurie augina derlių lauke, taigi tai paskatino kitų šalių valdžios institucijas patvirtinti priemones, naudingas šiltnamių produkcijos augintojams ir žvejybos sektoriui. Valdžios institucijos nurodė, kad per svarstomą laikotarpį šildymui naudojamo dyzelino kaina kito taip: + 37 % 1999–2000 m., + 26 % 1999–2001 m. ir +26 % 1999–2002 m. O kainų struktūra buvo tokia (metinis vidurkis EUR/l):

EUR/l

Kaina be mokesčio

Mokestis

Kaina vartotojams

1999 m.

0,217

0,524

0,741

2000 m.

0,342

0,523

0,865

2001 m.

0,317

0,504

0,821

2002 m.

0,292

0,542

0,834

2003 m.

0,314

0,547

0,861

2004 m.

0,354

0,555

0,909

| (43) | Kita vertus, Italijos valdžios institucijos pabrėžia, kad taikant gairių 51 punktą bet kuriuo atveju reikalaujama, kad dalį mokesčio įmonės mokėtų. Jų nuomone, Italijos patvirtinta priemonė galėtų būti suderinama, jei pagalbos gavėjai mokėtų mažiausią sumą, nustatytą Bendrijos lygmeniu (kuri, remiantis valdžios institucijomis, 2000–2003 m. buvo 13 EUR/1 000 kg, o vėliau – 21 EUR/1 000 kg). |
| --- | --- |

(43)

Kita vertus, Italijos valdžios institucijos pabrėžia, kad taikant gairių 51 punktą bet kuriuo atveju reikalaujama, kad dalį mokesčio įmonės mokėtų. Jų nuomone, Italijos patvirtinta priemonė galėtų būti suderinama, jei pagalbos gavėjai mokėtų mažiausią sumą, nustatytą Bendrijos lygmeniu (kuri, remiantis valdžios institucijomis, 2000–2003 m. buvo 13 EUR/1 000 kg, o vėliau – 21 EUR/1 000 kg).

| (44) | Galiausiai, dėl bendros suteiktos pagalbos sumos, Italijos valdžios institucijos pažymėjo, kad duomenys įvairiuose su finansais susijusiuose įstatymuose apskaičiuoti remiantis šildymo degalų sunaudojimo prognozėmis, ir turėtų būti laikomi nesurinktomis pajamomis, bet ne paskirstytais ištekliais. Jų nuomone, tame etape buvo sunku išreikšti kiekybinį kiekvieno gamintojo įgytą pranašumą, nes atsakomybė už mokesčių sistemos administravimą tenka regionams, provincijoms ar net savivaldybėms. Duomenys bus atsiųsti, kai tik bus gauti. |
| --- | --- |

(44)

Galiausiai, dėl bendros suteiktos pagalbos sumos, Italijos valdžios institucijos pažymėjo, kad duomenys įvairiuose su finansais susijusiuose įstatymuose apskaičiuoti remiantis šildymo degalų sunaudojimo prognozėmis, ir turėtų būti laikomi nesurinktomis pajamomis, bet ne paskirstytais ištekliais. Jų nuomone, tame etape buvo sunku išreikšti kiekybinį kiekvieno gamintojo įgytą pranašumą, nes atsakomybė už mokesčių sistemos administravimą tenka regionams, provincijoms ar net savivaldybėms. Duomenys bus atsiųsti, kai tik bus gauti.

IX.   2009 m. GEGUŽĖS 18 d. RAŠTAS

| (45) | Šiame rašte Italijos valdžios institucijos pirmiausia tvirtina, kad akcizas buvo jau taikomas mokestis ir dėl to buvo galima taikyti jo išimtis pagal Gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai nuostatas dėl 42 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(45)

Šiame rašte Italijos valdžios institucijos pirmiausia tvirtina, kad akcizas buvo jau taikomas mokestis ir dėl to buvo galima taikyti jo išimtis pagal Gairių dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai nuostatas dėl 42 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių.

| (46) | Po šio teiginio pateikiama atnaujinta lentelė, pirmiau pateikta 42 konstatuojamojoje dalyje (mokesčio skiltis padalyta akcizui ir PVM). Pagal naują lentelę kainų struktūra per nagrinėtą laikotarpį buvo tokia (šį kartą duomenys pateikti EUR/1 000 l):









  EUR/1000 l |
| --- | --- |
| | Kaina be mokesčio | PVM | Akcizas | Kaina vartotojams |
| 1999 m. | 219,83 | 123,5 | 397,67 | 741 |
| 2000 m. | 344,35 | 144,1 | 375,92 | 864,33 |
| 2001 m. | 313,4 | 136,7 | 370,11 | 820,22 |
| 2002 m. | 293,31 | 139,7 | 405,24 | 838,26 |
| 2003 m. | 314,37 | 143,5 | 403,21 | 861,1 |
| 2004 m. | 355,01 | 151,6 | 403,21 | 909,86 |

(46)

Po šio teiginio pateikiama atnaujinta lentelė, pirmiau pateikta 42 konstatuojamojoje dalyje (mokesčio skiltis padalyta akcizui ir PVM). Pagal naują lentelę kainų struktūra per nagrinėtą laikotarpį buvo tokia (šį kartą duomenys pateikti EUR/1 000 l):

EUR/1000 l

Kaina be mokesčio

PVM

Akcizas

Kaina vartotojams

1999 m.

219,83

123,5

397,67

741

2000 m.

344,35

144,1

375,92

864,33

2001 m.

313,4

136,7

370,11

820,22

2002 m.

293,31

139,7

405,24

838,26

2003 m.

314,37

143,5

403,21

861,1

2004 m.

355,01

151,6

403,21

909,86

| (47) | Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad nuo 1999 iki 2004 m. šildymui skirto dyzelino kaina vartotojams kilo, išskyrus nereikšmingą sumažėjimą 2000–2001 m. Tada pakartoti 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse jau paminėti teiginiai. |
| --- | --- |

(47)

Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad nuo 1999 iki 2004 m. šildymui skirto dyzelino kaina vartotojams kilo, išskyrus nereikšmingą sumažėjimą 2000–2001 m. Tada pakartoti 42 ir 43 konstatuojamosiose dalyse jau paminėti teiginiai.

| (48) | Dėl priemonės pagrindimo atsižvelgiant į Italijos mokesčių sistemą, Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad Italijoje degalų, kuriems netaikomas akcizas, kiekis paskirstytas remiantis paviršiaus plotu, derliaus kokybe ir faktiškai panaudotos žemės ūkio įrangos kiekiu. Taigi, galima teigti, kad atleidimas nuo akcizo apskaičiuotas remiantis veiklos rūšimi, ir šiltnamių produkcijos augintojams jis apskaičiuotas proporcingai, kadangi šios rūšies auginimas neabejotinai priklauso nuo dyzelino ir gamybos sąlygos, palyginti su produkcijos auginimu atvirame lauke, labai skiriasi. Be to, atleidimas nuo akcizo nebuvo palankus kuriam nors atskiram produktui, nes jis taikytas visiems šiltnamiuose auginamiems produktams, o auginimas šiltnamiuose gali būti laikomas visame žemės ūkio sektoriuje plačiai paplitusia praktika. |
| --- | --- |

(48)

Dėl priemonės pagrindimo atsižvelgiant į Italijos mokesčių sistemą, Italijos valdžios institucijos paaiškino, kad Italijoje degalų, kuriems netaikomas akcizas, kiekis paskirstytas remiantis paviršiaus plotu, derliaus kokybe ir faktiškai panaudotos žemės ūkio įrangos kiekiu. Taigi, galima teigti, kad atleidimas nuo akcizo apskaičiuotas remiantis veiklos rūšimi, ir šiltnamių produkcijos augintojams jis apskaičiuotas proporcingai, kadangi šios rūšies auginimas neabejotinai priklauso nuo dyzelino ir gamybos sąlygos, palyginti su produkcijos auginimu atvirame lauke, labai skiriasi. Be to, atleidimas nuo akcizo nebuvo palankus kuriam nors atskiram produktui, nes jis taikytas visiems šiltnamiuose auginamiems produktams, o auginimas šiltnamiuose gali būti laikomas visame žemės ūkio sektoriuje plačiai paplitusia praktika.

| (49) | Dėl bendresnio Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo, Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad tos dalies nuostatų nesilaikyta, taigi atleidimas nuo akcizo nebuvo nei atrankinis, nei iškreipiantis konkurenciją. |
| --- | --- |

(49)

Dėl bendresnio Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo, Italijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad tos dalies nuostatų nesilaikyta, taigi atleidimas nuo akcizo nebuvo nei atrankinis, nei iškreipiantis konkurenciją.

| (50) | Dėl atrankinio pobūdžio, Italijos valdžios institucijos daro nuorodą į Pirmosios instancijos teismo sprendimą Byloje T-233/04 (9). Tame sprendime (86 punktas) Teismas teigia, kad „dėl EB 87 straipsnio taikymo nėra svarbu, kad tariamo naudos iš priemonės gavėjo situacija yra geresnė ar blogesnė atsižvelgiant į ankstesnę teisinę situaciją arba, atvirkščiai, per tam tikrą laiką nepasikeitė. Reikia tik nustatyti, ar tam tikroje teisės sistemoje valstybės priemonė yra tokia, jog palaiko „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“ EB 87 straipsnio 1 dalies prasme, palyginti su kitomis panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje esančiomis įmonėmis, atsižvelgiant į atitinkamos priemonės tikslus“. |
| --- | --- |

(50)

Dėl atrankinio pobūdžio, Italijos valdžios institucijos daro nuorodą į Pirmosios instancijos teismo sprendimą Byloje T-233/04 (9). Tame sprendime (86 punktas) Teismas teigia, kad „dėl EB 87 straipsnio taikymo nėra svarbu, kad tariamo naudos iš priemonės gavėjo situacija yra geresnė ar blogesnė atsižvelgiant į ankstesnę teisinę situaciją arba, atvirkščiai, per tam tikrą laiką nepasikeitė. Reikia tik nustatyti, ar tam tikroje teisės sistemoje valstybės priemonė yra tokia, jog palaiko „tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą“ EB 87 straipsnio 1 dalies prasme, palyginti su kitomis panašioje faktinėje ir teisinėje situacijoje esančiomis įmonėmis, atsižvelgiant į atitinkamos priemonės tikslus“.

| (51) | Italijos valdžios institucijų nuomone, atleidžiant nuo dyzelino, naudojamo uždarose patalpose, skirtose žemės ūkio produktams auginti, akcizo, nebuvo daromas skirtumas tarp įmonių, turinčių vienodą juridinį statusą ir patekusių į vienodą padėtį, arba tarp produktų, kadangi šia lengvata, įsigydamos dyzelino auginimo šiltnamiuose tikslais, galėjo pasinaudoti visos įmonės, neatsižvelgiant į tai, kokie produktai gaminami. |
| --- | --- |

(51)

Italijos valdžios institucijų nuomone, atleidžiant nuo dyzelino, naudojamo uždarose patalpose, skirtose žemės ūkio produktams auginti, akcizo, nebuvo daromas skirtumas tarp įmonių, turinčių vienodą juridinį statusą ir patekusių į vienodą padėtį, arba tarp produktų, kadangi šia lengvata, įsigydamos dyzelino auginimo šiltnamiuose tikslais, galėjo pasinaudoti visos įmonės, neatsižvelgiant į tai, kokie produktai gaminami.

| (52) | Dėl tikimybės, kad priemonė iškreipia konkurenciją, Italijos valdžios institucijos daro nuorodą į Komisijos sprendimo C(2008) 1105 43 konstatuojamąją dalį, kurioje teigiama, kad visišku arba daliniu atleidimu nuo mokesčių, leidžiamu pagal Direktyvos 92/81/EEB 8 straipsnio 2 dalį, siekiama tokių pat tikslų, kaip ir priemone, nustatyta Direktyvoje 2003/96/EB, ir tas atleidimas yra gana mažo masto, taigi galima sakyti, kad analogiškai konkurencija neturėtų būti nederamai iškreipta. |
| --- | --- |

(52)

Dėl tikimybės, kad priemonė iškreipia konkurenciją, Italijos valdžios institucijos daro nuorodą į Komisijos sprendimo C(2008) 1105 43 konstatuojamąją dalį, kurioje teigiama, kad visišku arba daliniu atleidimu nuo mokesčių, leidžiamu pagal Direktyvos 92/81/EEB 8 straipsnio 2 dalį, siekiama tokių pat tikslų, kaip ir priemone, nustatyta Direktyvoje 2003/96/EB, ir tas atleidimas yra gana mažo masto, taigi galima sakyti, kad analogiškai konkurencija neturėtų būti nederamai iškreipta.

| (53) | Italijos valdžios institucijos taip pat pridūrė kad, minėto sprendimo 32 straipsnyje Komisija išreiškia poziciją, kad tokios rūšies priemonės, taikomos degalams, naudojamiems pirminei žemės ūkio produktų gamybai, gali nederamai neiškreipti konkurencijos, atsižvelgiant į tai, kad ūkiai Europos Sąjungoje yra maži (daugiau kaip 60 % ūkių turi mažiau kaip penkis hektarus naudojamos žemės ūkio paskirties žemės). Remdamosi šiuo teiginiu kaip išeities tašku, Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad, taikant vienodo dydžio kriterijų, būtų sunku nagrinėjamu atleidimu nuo akcizo iškreipti konkurenciją, nes Italijoje maždaug 80 % ūkių turi mažiau kaip penkis hektarus naudojamos žemės ūkio paskirties žemės. |
| --- | --- |

(53)

Italijos valdžios institucijos taip pat pridūrė kad, minėto sprendimo 32 straipsnyje Komisija išreiškia poziciją, kad tokios rūšies priemonės, taikomos degalams, naudojamiems pirminei žemės ūkio produktų gamybai, gali nederamai neiškreipti konkurencijos, atsižvelgiant į tai, kad ūkiai Europos Sąjungoje yra maži (daugiau kaip 60 % ūkių turi mažiau kaip penkis hektarus naudojamos žemės ūkio paskirties žemės). Remdamosi šiuo teiginiu kaip išeities tašku, Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad, taikant vienodo dydžio kriterijų, būtų sunku nagrinėjamu atleidimu nuo akcizo iškreipti konkurenciją, nes Italijoje maždaug 80 % ūkių turi mažiau kaip penkis hektarus naudojamos žemės ūkio paskirties žemės.

| (54) | Italijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad 1 m3 šiltnamio apšildyti reikia tik maždaug dviejų litrų dyzelino. Be to, remiantis nacionalinės žemės ūkio mechanizacijos įstaigos „Enama“ (Ente nazionale per la meccanizzazione agricola) atliktu dyzelino sunaudojimo keturiolikoje Italijos regionų (iš viso Italijoje yra 20 regionų) tyrimu, šiltnamiams naudojamas dyzelinas (167 436 001 litras) 2002 m. sudarė tik 11,77 %, o 2003 – 10,67 % žemės ūkyje naudojamo dyzelino. |
| --- | --- |

(54)

Italijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad 1 m3 šiltnamio apšildyti reikia tik maždaug dviejų litrų dyzelino. Be to, remiantis nacionalinės žemės ūkio mechanizacijos įstaigos „Enama“ (Ente nazionale per la meccanizzazione agricola) atliktu dyzelino sunaudojimo keturiolikoje Italijos regionų (iš viso Italijoje yra 20 regionų) tyrimu, šiltnamiams naudojamas dyzelinas (167 436 001 litras) 2002 m. sudarė tik 11,77 %, o 2003 – 10,67 % žemės ūkyje naudojamo dyzelino.

| (55) | Pateikusios šiuos paaiškinimus, pagrindžiančius jų nuomonę, kad svarstomas atleidimas nuo akcizo neturėjo valstybės pagalbos elementų pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, Italijos valdžios institucijos pakartojo atleidimo nuo akcizo pobūdį, pabrėžė tai, kad visi žemės ūkio produktų gamintojai, kurie vertėsi auginimu šiltnamiuose, galėjo juo pasinaudoti, ir taip pat pabrėžė, kad nediskriminavimo kriterijus dėl teisėtų lūkesčių ir teisinio tikrumo priežasčių negali būti taikomas atgaline data. |
| --- | --- |

(55)

Pateikusios šiuos paaiškinimus, pagrindžiančius jų nuomonę, kad svarstomas atleidimas nuo akcizo neturėjo valstybės pagalbos elementų pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, Italijos valdžios institucijos pakartojo atleidimo nuo akcizo pobūdį, pabrėžė tai, kad visi žemės ūkio produktų gamintojai, kurie vertėsi auginimu šiltnamiuose, galėjo juo pasinaudoti, ir taip pat pabrėžė, kad nediskriminavimo kriterijus dėl teisėtų lūkesčių ir teisinio tikrumo priežasčių negali būti taikomas atgaline data.

X.   VERTINIMAS

| (56) | Šiame sprendime nagrinėjamas atleidimo nuo dyzelino, naudojamo šiltnamiams šildyti, akcizo ir atleidimo nuo dyzelino, naudojamo kaip degalai, akcizo skirtumas. |
| --- | --- |

(56)

Šiame sprendime nagrinėjamas atleidimo nuo dyzelino, naudojamo šiltnamiams šildyti, akcizo ir atleidimo nuo dyzelino, naudojamo kaip degalai, akcizo skirtumas.

| (57) | Atsižvelgiant į teiginį, pateiktą Italijos valdžios institucijų atsakyme į pirmąją ir antrąją pradėtą procedūrą, pirmiausia reikia išnagrinėti, ar schemoje yra valstybės pagalbos elementų pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgiant į teiginį, pateiktą Italijos valdžios institucijų atsakyme į pirmąją ir antrąją pradėtą procedūrą, pirmiausia reikia išnagrinėti, ar schemoje yra valstybės pagalbos elementų pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (58) | Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(58)

Pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (59) | Nagrinėjama schema atitinka šią apibrėžtį ne tik dėl to, kad ji finansuojama iš valstybės išteklių (atleisdama nuo akcizo valstybė atsisako konkrečių įplaukų, kurias ji priešingu atveju gautų), bet ir dėl to, kad ji palanki tam tikroms įmonėms (žemės ūkio sektoriaus įmonėms ir toms šio sektoriaus įmonėms, kurios verčiasi auginimu šiltnamiuose) ir gali paveikti prekybą ar iškreipti konkurenciją, atsižvelgiant į Italijos padėtį žemės ūkio produkcijos auginimo šiltnamiuose srityje (pavyzdžiui, pagal šiltnamių paviršiaus plotą šviežių daržovių gamybos srityje Italija 2000 ir 2003 m. užėmė antrą vietą tarp Europos Sąjungos šalių gamintojų; galiausiai, per laikotarpį, su kuriuo susijusios procedūros, Italija buvo antra Europos šalis pagal paviršiaus, tenkančio šiltnamiams, plotą). |
| --- | --- |

(59)

Nagrinėjama schema atitinka šią apibrėžtį ne tik dėl to, kad ji finansuojama iš valstybės išteklių (atleisdama nuo akcizo valstybė atsisako konkrečių įplaukų, kurias ji priešingu atveju gautų), bet ir dėl to, kad ji palanki tam tikroms įmonėms (žemės ūkio sektoriaus įmonėms ir toms šio sektoriaus įmonėms, kurios verčiasi auginimu šiltnamiuose) ir gali paveikti prekybą ar iškreipti konkurenciją, atsižvelgiant į Italijos padėtį žemės ūkio produkcijos auginimo šiltnamiuose srityje (pavyzdžiui, pagal šiltnamių paviršiaus plotą šviežių daržovių gamybos srityje Italija 2000 ir 2003 m. užėmė antrą vietą tarp Europos Sąjungos šalių gamintojų; galiausiai, per laikotarpį, su kuriuo susijusios procedūros, Italija buvo antra Europos šalis pagal paviršiaus, tenkančio šiltnamiams, plotą).

| (60) | Nagrinėjant šį atvejį, Italijos valdžios institucijos pateikė nemažai teiginių savo pozicijai, kad schemoje nėra valstybės pagalbos elementų, apginti:






  — | pagal politinį Tarybos ir Komisijos susitarimą 2003 m. kovo 19 d. ECOFIN taryboje, pagal kurį bendrosios [mokesčių] sistemos išimtys arba skirtumai sistemoje, kurie gali būti pagristi mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra, nėra valstybės pagalba. Be to, Italijoje atleidimas nuo akcizo atitiko Italijos mokesčių sistemą, nes buvo taikomas visiems šiltnamiuose užaugintiems produktams, o degalų, nuo kurių akcizo atleista, kiekis paskirstytas remiantis vykdoma veikla, |
| --- | --- | --- |

(60)

Nagrinėjant šį atvejį, Italijos valdžios institucijos pateikė nemažai teiginių savo pozicijai, kad schemoje nėra valstybės pagalbos elementų, apginti:

—

pagal politinį Tarybos ir Komisijos susitarimą 2003 m. kovo 19 d. ECOFIN taryboje, pagal kurį bendrosios [mokesčių] sistemos išimtys arba skirtumai sistemoje, kurie gali būti pagristi mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra, nėra valstybės pagalba. Be to, Italijoje atleidimas nuo akcizo atitiko Italijos mokesčių sistemą, nes buvo taikomas visiems šiltnamiuose užaugintiems produktams, o degalų, nuo kurių akcizo atleista, kiekis paskirstytas remiantis vykdoma veikla,

| — | pagal turimus apskaičiavimus ir duomenis, planuojama schema „nedarė žalos tinkamam vidaus rinkos funkcionavimui ir nesukėlė konkurencijos iškraipymo“ (žr. 30 ir 31 konstatuojamąsias dalis), |
| --- | --- |

—

pagal turimus apskaičiavimus ir duomenis, planuojama schema „nedarė žalos tinkamam vidaus rinkos funkcionavimui ir nesukėlė konkurencijos iškraipymo“ (žr. 30 ir 31 konstatuojamąsias dalis),

| — | atleidimas nuo akcizo nebuvo atrankinis ar iškreipiantis konkurenciją. |
| --- | --- |

—

atleidimas nuo akcizo nebuvo atrankinis ar iškreipiantis konkurenciją.

| (61) | Pirmiausia reikia pabrėžti, kad joks politinis sprendimas negali pakeisti Sutartyje objektyviai apibrėžtos pagalbos sąvokos. |
| --- | --- |

(61)

Pirmiausia reikia pabrėžti, kad joks politinis sprendimas negali pakeisti Sutartyje objektyviai apibrėžtos pagalbos sąvokos.

| (62) | Dėl teiginio, kad atleidimas pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra, Komisija laikosi nuomonės, kad konkretus atleidimas nuo akcizo, taikomas tik tam tikros rūšies produkcijai (šiuo atveju auginimui šiltnamiuose, kuriam teikiamos didesnės lengvatos nei auginimui lauke), negali būti pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ar logika, kai Bendrijos teisėje iš esmės reikalaujama, kad valstybės narės taikytų akcizą (10). Tas pats taikoma ir tada, kai Bendrijos teisėje nenustatyta, kad gali būti atleidžiama nuo akcizo. Teiginys, kad atleidimas galioja visiems šiltnamiuose auginamiems produktams šiuo atveju nėra tinkamas, nes ištisos žemės ūkio produkcijos sektoriaus šakos atleistos nuo mažesnės dalies akcizo palyginti su šiltnamių produkcijos augintojais, ir jei, kaip teigia Italijos valdžios institucijos, degalų, nuo kurių akcizo atleista, kiekiai paskirstyti pagal vykdomą veiklą, vadovaujantis mokesčių sistemos logika nuo dyzelino akcizo reikėtų vienodai atleisti visų veiklos rūšių atveju. |
| --- | --- |

(62)

Dėl teiginio, kad atleidimas pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ar bendrąja struktūra, Komisija laikosi nuomonės, kad konkretus atleidimas nuo akcizo, taikomas tik tam tikros rūšies produkcijai (šiuo atveju auginimui šiltnamiuose, kuriam teikiamos didesnės lengvatos nei auginimui lauke), negali būti pagrįstas mokesčių sistemos pobūdžiu ar logika, kai Bendrijos teisėje iš esmės reikalaujama, kad valstybės narės taikytų akcizą (10). Tas pats taikoma ir tada, kai Bendrijos teisėje nenustatyta, kad gali būti atleidžiama nuo akcizo. Teiginys, kad atleidimas galioja visiems šiltnamiuose auginamiems produktams šiuo atveju nėra tinkamas, nes ištisos žemės ūkio produkcijos sektoriaus šakos atleistos nuo mažesnės dalies akcizo palyginti su šiltnamių produkcijos augintojais, ir jei, kaip teigia Italijos valdžios institucijos, degalų, nuo kurių akcizo atleista, kiekiai paskirstyti pagal vykdomą veiklą, vadovaujantis mokesčių sistemos logika nuo dyzelino akcizo reikėtų vienodai atleisti visų veiklos rūšių atveju.

| (63) | Atrankinio pobūdžio klausimas jau nagrinėtas 58 konstatuojamojoje dalyje. Dėl sprendimo byloje T-233/04, Komisija, atsižvelgdama į pirmiau pateiktas 25 ir 26 konstatuojamąsias dalis, pabrėžia, kad, nors net jei dyzeliną naudojantys žemės ūkio veiklos vykdytojai galėjo pasinaudoti atleidimu, šiltnamių produkcijos augintojai vis tiek buvo atleisti nuo didesnės dalies akcizo. Visų veiklos vykdytojų finansinė padėtis yra panaši, nes jie naudoja dyzeliną gamybai, todėl juos vienodai paveikia priemonės tikslas (sušvelninti išaugusių naftos kainų poveikį), neatsižvelgiant į tai, koks jų juridinis statusas. Iš tikrųjų, tai, kad panašioje situacijoje kai kurie veiklos vykdytojai galėjo pasinaudoti didesnėmis lengvatomis nei kiti, rodo, jog schemoje yra atrankinis elementas. |
| --- | --- |

(63)

Atrankinio pobūdžio klausimas jau nagrinėtas 58 konstatuojamojoje dalyje. Dėl sprendimo byloje T-233/04, Komisija, atsižvelgdama į pirmiau pateiktas 25 ir 26 konstatuojamąsias dalis, pabrėžia, kad, nors net jei dyzeliną naudojantys žemės ūkio veiklos vykdytojai galėjo pasinaudoti atleidimu, šiltnamių produkcijos augintojai vis tiek buvo atleisti nuo didesnės dalies akcizo. Visų veiklos vykdytojų finansinė padėtis yra panaši, nes jie naudoja dyzeliną gamybai, todėl juos vienodai paveikia priemonės tikslas (sušvelninti išaugusių naftos kainų poveikį), neatsižvelgiant į tai, koks jų juridinis statusas. Iš tikrųjų, tai, kad panašioje situacijoje kai kurie veiklos vykdytojai galėjo pasinaudoti didesnėmis lengvatomis nei kiti, rodo, jog schemoje yra atrankinis elementas.

| (64) | Komisija atmeta Italijos valdžios institucijų argumentus, kad schema nekelia pavojaus tinkamam vidaus rinkos veikimui ir neiškreipia rinkos:






  — | sprendime, į kurį daro nuorodą Italijos valdžios institucijos (žr. 52 konstatuojamąją dalį), daroma išvada, kad valstybės pagalba yra, bet ji gali būti patvirtinama remiantis išimtimi pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. Tačiau šia išimtimi negali būti naudojamasi siekiant įrodyti, kad nagrinėjamoje schemoje nėra valstybės pagalbos (tai taip pat taikoma Italijos valdžios institucijų teiginiui, nurodytam 53 konstatuojamojoje dalyje);, |
| --- | --- | --- |

(64)

Komisija atmeta Italijos valdžios institucijų argumentus, kad schema nekelia pavojaus tinkamam vidaus rinkos veikimui ir neiškreipia rinkos:

—

sprendime, į kurį daro nuorodą Italijos valdžios institucijos (žr. 52 konstatuojamąją dalį), daroma išvada, kad valstybės pagalba yra, bet ji gali būti patvirtinama remiantis išimtimi pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. Tačiau šia išimtimi negali būti naudojamasi siekiant įrodyti, kad nagrinėjamoje schemoje nėra valstybės pagalbos (tai taip pat taikoma Italijos valdžios institucijų teiginiui, nurodytam 53 konstatuojamojoje dalyje);,

| — | 54 konstatuojamojoje dalyje minimi duomenys nėra išsamūs (14 regionų iš 20) ir nenurodoma, kad jie būtų tipiški: faktiškai neįmanoma padaryti išvados, ar regionai, apie kuriuos pateikti duomenys, yra regionai, kuriuose labiausiai paplitęs auginimas šiltnamiuose. Be to, duomenys, susiję su naudojimu žemės ūkio sektoriuje, rodo, kad dyzelino žemės ūkyje sunaudojama daug. Bet kuriuo atveju, pakanka to, kad pagalba sustiprinama konkurencinė įmonės padėtis, palyginti su kitų įmonių, kurios konkuruoja Bendrijos vidaus prekyboje, padėtimi, kad tokia pagalba galėtų iškreipti konkurenciją ir paveikti Bendrijos vidaus prekybą (11). Taip yra nagrinėjamu atveju, nes dėl atleidimo nuo akcizo Italijos įmonėms, auginančioms žemės ūkio produktus šiltnamiuose, sudaromos palankesnės sąlygos palyginti su tame pačiame sektoriuje dirbančiomis kitų valstybių narių įmonėmis. |
| --- | --- |

—

54 konstatuojamojoje dalyje minimi duomenys nėra išsamūs (14 regionų iš 20) ir nenurodoma, kad jie būtų tipiški: faktiškai neįmanoma padaryti išvados, ar regionai, apie kuriuos pateikti duomenys, yra regionai, kuriuose labiausiai paplitęs auginimas šiltnamiuose. Be to, duomenys, susiję su naudojimu žemės ūkio sektoriuje, rodo, kad dyzelino žemės ūkyje sunaudojama daug. Bet kuriuo atveju, pakanka to, kad pagalba sustiprinama konkurencinė įmonės padėtis, palyginti su kitų įmonių, kurios konkuruoja Bendrijos vidaus prekyboje, padėtimi, kad tokia pagalba galėtų iškreipti konkurenciją ir paveikti Bendrijos vidaus prekybą (11). Taip yra nagrinėjamu atveju, nes dėl atleidimo nuo akcizo Italijos įmonėms, auginančioms žemės ūkio produktus šiltnamiuose, sudaromos palankesnės sąlygos palyginti su tame pačiame sektoriuje dirbančiomis kitų valstybių narių įmonėmis.

| (65) | Italijos valdžios institucijos atsakyme, pateiktame pradėjus pirmąją procedūrą, taip pat teigia, kad nagrinėjama pagalba nebuvo valstybės pagalba ir kad ji turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į direktyvų 92/81/EEB ir 2003/96/EB nuostatas. Italijos valdžios institucijos prie šios išvados priėjo remdamosi teiginiu, kad valstybės pagalbos negali būti dėl paprasčiausio fakto, kad ES direktyvoje numatyta galimybė atleisti nuo mokesčių. Šis teiginys pakartotas ir atsakyme, pateiktame gavus joms siųstą įsakymą pateikti informaciją. |
| --- | --- |

(65)

Italijos valdžios institucijos atsakyme, pateiktame pradėjus pirmąją procedūrą, taip pat teigia, kad nagrinėjama pagalba nebuvo valstybės pagalba ir kad ji turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į direktyvų 92/81/EEB ir 2003/96/EB nuostatas. Italijos valdžios institucijos prie šios išvados priėjo remdamosi teiginiu, kad valstybės pagalbos negali būti dėl paprasčiausio fakto, kad ES direktyvoje numatyta galimybė atleisti nuo mokesčių. Šis teiginys pakartotas ir atsakyme, pateiktame gavus joms siųstą įsakymą pateikti informaciją.

| (66) | Komisija su šiuo teiginiu sutikti negali. Direktyvos 92/81/EEB šeštoje konstatuojamojoje dalyje valstybėms narėms leidžiama „pasirinktinai <...> nustatyti tam tikras kitas išimtis <...>, kai tai nekenkia konkurencijai“. Be to, minėtos direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybės narės gali visiškai arba iš dalies atleisti nuo akcizo arba jį sumažinti „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų“. Direktyvoje 92/81/EEB, kurioje sakoma, kad kyla konkurencijos iškreipimo rizika, nepaneigiama galimybė, kad atleidimas nuo akcizo yra valstybės pagalba. Reikėtų priminti, kad įgaliojimai, susiję su valstybės pagalba, Komisijai suteikti tiesiogiai Sutartyje ir jie negali būti ribojami direktyva, kurios tikslas – suderinti mokesčius Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

(66)

Komisija su šiuo teiginiu sutikti negali. Direktyvos 92/81/EEB šeštoje konstatuojamojoje dalyje valstybėms narėms leidžiama „pasirinktinai <...> nustatyti tam tikras kitas išimtis <...>, kai tai nekenkia konkurencijai“. Be to, minėtos direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad valstybės narės gali visiškai arba iš dalies atleisti nuo akcizo arba jį sumažinti „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų“. Direktyvoje 92/81/EEB, kurioje sakoma, kad kyla konkurencijos iškreipimo rizika, nepaneigiama galimybė, kad atleidimas nuo akcizo yra valstybės pagalba. Reikėtų priminti, kad įgaliojimai, susiję su valstybės pagalba, Komisijai suteikti tiesiogiai Sutartyje ir jie negali būti ribojami direktyva, kurios tikslas – suderinti mokesčius Europos lygmeniu.

| (67) | Be to, Direktyvos 2003/96/EB preambulės 15 ir 24 konstatuojamosiose dalyse teigiama, kad priemonės, kuriomis siekiama taikyti diferencijuotas nacionalines apmokestinimo normas, turi atitikti taisykles, kuriomis reguliuojama vidaus rinka ir konkurencija, kad nebūtų iškreipta konkurencija. Reikalavimas taikyti konkurencijos taisykles patvirtintas minėtos direktyvos 26 straipsnyje, kuriame atkreipiamas dėmesys į tai, kad tokios priemonės gali būti valstybės pagalba ir tokiais atvejais apie jas būtina pranešti pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Tame straipsnyje aiškiai pasakyta, kad informacija, pateikta Komisijai remiantis ta direktyva, neatleidžia valstybių narių nuo įsipareigojimo teikti informaciją pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(67)

Be to, Direktyvos 2003/96/EB preambulės 15 ir 24 konstatuojamosiose dalyse teigiama, kad priemonės, kuriomis siekiama taikyti diferencijuotas nacionalines apmokestinimo normas, turi atitikti taisykles, kuriomis reguliuojama vidaus rinka ir konkurencija, kad nebūtų iškreipta konkurencija. Reikalavimas taikyti konkurencijos taisykles patvirtintas minėtos direktyvos 26 straipsnyje, kuriame atkreipiamas dėmesys į tai, kad tokios priemonės gali būti valstybės pagalba ir tokiais atvejais apie jas būtina pranešti pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Tame straipsnyje aiškiai pasakyta, kad informacija, pateikta Komisijai remiantis ta direktyva, neatleidžia valstybių narių nuo įsipareigojimo teikti informaciją pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

| (68) | Galiausiai, Italijos valdžios institucijos pačios tvirtina (žr. 39 konstatuojamąją dalį), kad atleidimu nuo akcizo iškreipta konkurencija, o tai yra valstybės pagalbai būdingas elementas pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(68)

Galiausiai, Italijos valdžios institucijos pačios tvirtina (žr. 39 konstatuojamąją dalį), kad atleidimu nuo akcizo iškreipta konkurencija, o tai yra valstybės pagalbai būdingas elementas pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (69) | Atsižvelgdama į visus šiuos svarstymus, Komisija daro išvadą, kad atleidimas nuo akcizo, nustatytas pagal nagrinėjamą schemą, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(69)

Atsižvelgdama į visus šiuos svarstymus, Komisija daro išvadą, kad atleidimas nuo akcizo, nustatytas pagal nagrinėjamą schemą, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (70) | Tačiau Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytais atvejais tokios priemonės, taikant išimtis, gali būti laikomos suderinamomis su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(70)

Tačiau Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytais atvejais tokios priemonės, taikant išimtis, gali būti laikomos suderinamomis su bendrąja rinka.

| (71) | Išimtys pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalį yra susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų ūkiui, ir netaikomos šiuo atveju, nepaisant to, kas yra schemos pagalbos gavėjai. |
| --- | --- |

(71)

Išimtys pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalį yra susijusios su socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams, pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti ir pagalba, teikiama tam tikrų Vokietijos Federacinės Respublikos regionų ūkiui, ir netaikomos šiuo atveju, nepaisant to, kas yra schemos pagalbos gavėjai.

| (72) | Komisija laikosi nuomonės, kad išimtys pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą, susijusios su tam tikrų regionų plėtra, netaikomos nagrinėjamai schemai, nes šioje schemoje nėra valstybės pagalbos, kuria būtų skatinama tam tikrų regionų, kuriuose gyvenimo lygis yra neįprastai žemas ar kuriuose labai didelis nedarbas, vystymas. |
| --- | --- |

(72)

Komisija laikosi nuomonės, kad išimtys pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą, susijusios su tam tikrų regionų plėtra, netaikomos nagrinėjamai schemai, nes šioje schemoje nėra valstybės pagalbos, kuria būtų skatinama tam tikrų regionų, kuriuose gyvenimo lygis yra neįprastai žemas ar kuriuose labai didelis nedarbas, vystymas.

| (73) | Dėl išimčių pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą, pakanka nurodyti, kad nagrinėjama mokesčių schema nėra bendriems Bendrijos interesams svarbus projektas ir juo nesiekiama atitaisyti didelių Italijos ekonomikos sutrikimų. Ja taip pat nesiekiama remti kultūrą ir išsaugoti paveldą pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktą. |
| --- | --- |

(73)

Dėl išimčių pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktą, pakanka nurodyti, kad nagrinėjama mokesčių schema nėra bendriems Bendrijos interesams svarbus projektas ir juo nesiekiama atitaisyti didelių Italijos ekonomikos sutrikimų. Ja taip pat nesiekiama remti kultūrą ir išsaugoti paveldą pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies d punktą.

| (74) | Atitinkamai, vienintelė išimtis, kurią būtų galima taikyti, nustatyta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, pagal kurį pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(74)

Atitinkamai, vienintelė išimtis, kurią būtų galima taikyti, nustatyta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte, pagal kurį pagalba gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, jei ji skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (75) | Kadangi pagalba pagal nagrinėjamą schemą yra pagalba, apie kurią nepranešta, jos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į valstybės pagalbos taisykles, galiojusias tuo metu, kai pagalba buvo suteikta, kaip nustatyta Komisijos pranešime dėl taikomų taisyklių vertinant neteisėtą valstybės pagalbą nustatymo (12). |
| --- | --- |

(75)

Kadangi pagalba pagal nagrinėjamą schemą yra pagalba, apie kurią nepranešta, jos suderinamumas su bendrąja rinka turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į valstybės pagalbos taisykles, galiojusias tuo metu, kai pagalba buvo suteikta, kaip nustatyta Komisijos pranešime dėl taikomų taisyklių vertinant neteisėtą valstybės pagalbą nustatymo (12).

| (76) | Nors naujų Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių (13) 172 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad neteisėta valstybės pagalba, kuri buvo skiriama įsigaliojus Direktyvai 2003/96/EB, laikoma suderinama su Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, tačiau tai taikoma tik tada, jei ji atitinka visas jo nuostatas, o žemės ūkio sektoriuje nebuvo taikomas mokesčių diferencijavimas. Tai taip pat taikoma neteisėtai pagal Direktyvą 92/81/EEB suteiktai pagalbai. |
| --- | --- |

(76)

Nors naujų Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių (13) 172 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad neteisėta valstybės pagalba, kuri buvo skiriama įsigaliojus Direktyvai 2003/96/EB, laikoma suderinama su Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, tačiau tai taikoma tik tada, jei ji atitinka visas jo nuostatas, o žemės ūkio sektoriuje nebuvo taikomas mokesčių diferencijavimas. Tai taip pat taikoma neteisėtai pagal Direktyvą 92/81/EEB suteiktai pagalbai.

| (77) | Direktyvos 92/81/EEB 1 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „valstybės narės šia direktyva nustato suderintą akcizą mineralinėms alyvoms“. 1 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad valstybės narės savo akcizų tarifus nustato pagal 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/82/EEB dėl mineralinėms alyvoms taikomų akcizo tarifų suderinimo (14). |
| --- | --- |

(77)

Direktyvos 92/81/EEB 1 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „valstybės narės šia direktyva nustato suderintą akcizą mineralinėms alyvoms“. 1 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad valstybės narės savo akcizų tarifus nustato pagal 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/82/EEB dėl mineralinėms alyvoms taikomų akcizo tarifų suderinimo (14).

| (78) | Direktyvos 92/82/EEB 5 straipsnio 2 dalyje nustatomas šildymui skirto gazolio (dyzelino), naudojamo stacionariniams varikliams, statybos ir viešuosiuose darbuose naudojamiems įrenginiams bei mašinoms arba transporto priemonėms, kurios skirtos naudoti ne valstybiniuose keliuose arba kai nėra išduotas leidimas naudoti jų valstybiniuose keliuose, tarifas, lygus 18 ekiu už 1 000 litrų. |
| --- | --- |

(78)

Direktyvos 92/82/EEB 5 straipsnio 2 dalyje nustatomas šildymui skirto gazolio (dyzelino), naudojamo stacionariniams varikliams, statybos ir viešuosiuose darbuose naudojamiems įrenginiams bei mašinoms arba transporto priemonėms, kurios skirtos naudoti ne valstybiniuose keliuose arba kai nėra išduotas leidimas naudoti jų valstybiniuose keliuose, tarifas, lygus 18 ekiu už 1 000 litrų.

| (79) | Direktyvos 92/81/EEB 2 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad „mineralinėms alyvoms, išskyrus tas, kurių akcizo dydis nustatytas Direktyvoje 92/82/EEB, akcizas taikomas, jeigu jos skirtos naudoti, parduodamos arba naudojamos kaip šildymui skirtas kuras ar variklių degalai. Akcizo dydis nustatomas atsižvelgiant atitinkamai į lygiavertį šildymui skirtą kurą ar variklių degalus“. (Italijos valdžios institucijų nurodyti 13 EUR (žr. 43 punktą) – tai mokestis, taikomas lygiaverčiams šildymui skirtiems degalams arba variklių degalams, t. y. mazuto mokestis yra 13 EUR už 1 000 kg, kaip nustatyta pastarosios direktyvos 6 straipsnyje). |
| --- | --- |

(79)

Direktyvos 92/81/EEB 2 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad „mineralinėms alyvoms, išskyrus tas, kurių akcizo dydis nustatytas Direktyvoje 92/82/EEB, akcizas taikomas, jeigu jos skirtos naudoti, parduodamos arba naudojamos kaip šildymui skirtas kuras ar variklių degalai. Akcizo dydis nustatomas atsižvelgiant atitinkamai į lygiavertį šildymui skirtą kurą ar variklių degalus“. (Italijos valdžios institucijų nurodyti 13 EUR (žr. 43 punktą) – tai mokestis, taikomas lygiaverčiams šildymui skirtiems degalams arba variklių degalams, t. y. mazuto mokestis yra 13 EUR už 1 000 kg, kaip nustatyta pastarosios direktyvos 6 straipsnyje).

| (80) | Tačiau Direktyvos 92/81/EEB direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų, valstybės narės gali visiškai ar dalinai atleisti nuo akcizo ar nustatyti mažesnį akcizą už mineralines alyvas, naudojamas, vykdant fiskalinę kontrolę <...> išskirtinai žemės ūkio ir sodininkystės įmonėse bei miškininkystėje“. |
| --- | --- |

(80)

Tačiau Direktyvos 92/81/EEB direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad „nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų, valstybės narės gali visiškai ar dalinai atleisti nuo akcizo ar nustatyti mažesnį akcizą už mineralines alyvas, naudojamas, vykdant fiskalinę kontrolę <...> išskirtinai žemės ūkio ir sodininkystės įmonėse bei miškininkystėje“.

| (81) | Pagal Direktyvą 2003/96/EB, kuri taikoma nuo 2004 m. sausio 1 d. (15), minimali gazolino (dyzelino) akcizo norma yra 21 EUR už 1 000 l (9 straipsnis kartu su direktyvos I priedo C lentele). Šioje direktyvoje taip pat yra nuostatų, kurios analogiškos Direktyvos 92/81/EEB 8 straipsnio 2 dalies nuostatoms, būtent 15 straipsnio 3 dalies nuostatos, pagal kurias „valstybės narės gali taikyti apmokestinimo iki nulio lygį energetikos produktams ir elektros energijai, naudojamiems žemės ūkio, sodininkystės ar žuvivaisos darbams bei miškininkystėje“. |
| --- | --- |

(81)

Pagal Direktyvą 2003/96/EB, kuri taikoma nuo 2004 m. sausio 1 d. (15), minimali gazolino (dyzelino) akcizo norma yra 21 EUR už 1 000 l (9 straipsnis kartu su direktyvos I priedo C lentele). Šioje direktyvoje taip pat yra nuostatų, kurios analogiškos Direktyvos 92/81/EEB 8 straipsnio 2 dalies nuostatoms, būtent 15 straipsnio 3 dalies nuostatos, pagal kurias „valstybės narės gali taikyti apmokestinimo iki nulio lygį energetikos produktams ir elektros energijai, naudojamiems žemės ūkio, sodininkystės ar žuvivaisos darbams bei miškininkystėje“.

| (82) | Todėl, remiantis minėtomis dviem direktyvomis, buvo galima taikyti visišką atleidimą nuo akcizo. Tačiau kadangi pagal nagrinėjamą pagalbos schemą atleidimas nuo akcizo diferencijuojamas ir atleidimu pasinaudoja tam tikros žemės ūkio įmonės, pagalbos schema negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių 172 punktą (16). |
| --- | --- |

(82)

Todėl, remiantis minėtomis dviem direktyvomis, buvo galima taikyti visišką atleidimą nuo akcizo. Tačiau kadangi pagal nagrinėjamą pagalbos schemą atleidimas nuo akcizo diferencijuojamas ir atleidimu pasinaudoja tam tikros žemės ūkio įmonės, pagalbos schema negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių 172 punktą (16).

| (83) | Per visą laikotarpį, kuriuo taikytos abi procedūros, inicijuotos dėl atleidimo nuo akcizo (nuo 2000 m. spalio 3 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d., žr. 25 ir 27 konstatuojamąsias dalis), valstybės pagalbai galiojusios taisyklės buvo Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje (17) (toliau – 2000 m. žemės ūkio gairės) nustatytos taisyklės. |
| --- | --- |

(83)

Per visą laikotarpį, kuriuo taikytos abi procedūros, inicijuotos dėl atleidimo nuo akcizo (nuo 2000 m. spalio 3 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d., žr. 25 ir 27 konstatuojamąsias dalis), valstybės pagalbai galiojusios taisyklės buvo Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos žemės ūkio sektoriuje (17) (toliau – 2000 m. žemės ūkio gairės) nustatytos taisyklės.

| (84) | Komisijos nuomone, atsižvelgiant į jos pobūdį (visiškas atleidimas nuo akcizo), pagalba yra vienašališka valstybės pagalba, kuria paprasčiausiai siekiama pagerinti finansinę gamintojų padėtį, neskatinant sektoriaus plėtros. Šį teiginį patvirtina tai, kad Italijos valdžios institucijos papildomai pateiktoje informacijoje aiškina, kad pagalbos suteikimo priežastis buvo išaugusios naftos kainos (žr. 39 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(84)

Komisijos nuomone, atsižvelgiant į jos pobūdį (visiškas atleidimas nuo akcizo), pagalba yra vienašališka valstybės pagalba, kuria paprasčiausiai siekiama pagerinti finansinę gamintojų padėtį, neskatinant sektoriaus plėtros. Šį teiginį patvirtina tai, kad Italijos valdžios institucijos papildomai pateiktoje informacijoje aiškina, kad pagalbos suteikimo priežastis buvo išaugusios naftos kainos (žr. 39 konstatuojamąją dalį).

| (85) | Pagal 2000 m. žemės ūkio gairių 3.5 punktą, suteikta pagalba yra pagalba veiklai ir tai nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(85)

Pagal 2000 m. žemės ūkio gairių 3.5 punktą, suteikta pagalba yra pagalba veiklai ir tai nesuderinama su bendrąja rinka.

| (86) | Tačiau 2000 m. žemės ūkio gairių 5.5 punkte leidžiama minėto 3.5 punkto nuostatų išimtis dėl pagalbos veiklai aplinkos apsaugos tikslais. |
| --- | --- |

(86)

Tačiau 2000 m. žemės ūkio gairių 5.5 punkte leidžiama minėto 3.5 punkto nuostatų išimtis dėl pagalbos veiklai aplinkos apsaugos tikslais.

| (87) | Visų pirma, 2000 m. žemės ūkio gairių 5.5.4 punkte kalbama apie konkretų dalinio arba visiško atleidimo nuo aplinkos apsaugos mokesčių atvejį. Čia, pareiškusi tam tikras išlygas, Komisija teigia, kad tokia pagalba galėtų būti priimtina, jei būtų įvykdytos šios sąlygos:






  — | pagalba būtų laikina (teikiama ne ilgiau kaip penkerius metus) ir proporcingai mažėjanti, |
| --- | --- | --- |

(87)

Visų pirma, 2000 m. žemės ūkio gairių 5.5.4 punkte kalbama apie konkretų dalinio arba visiško atleidimo nuo aplinkos apsaugos mokesčių atvejį. Čia, pareiškusi tam tikras išlygas, Komisija teigia, kad tokia pagalba galėtų būti priimtina, jei būtų įvykdytos šios sąlygos:

—

pagalba būtų laikina (teikiama ne ilgiau kaip penkerius metus) ir proporcingai mažėjanti,

| — | galėtų būti įrodyta, kad pagalba yra būtina prarastam tarptautiniam konkurencingumui kompensuoti, |
| --- | --- |

—

galėtų būti įrodyta, kad pagalba yra būtina prarastam tarptautiniam konkurencingumui kompensuoti,

| — | pagalbos schema būtų tikra paskata mažinti naudojamas medžiagas. |
| --- | --- |

—

pagalbos schema būtų tikra paskata mažinti naudojamas medžiagas.

| (88) | Nagrinėjamu atveju Komisija mano, kad pagalba nėra proporcingai mažėjanti, nes, atsižvelgiant į įvairius su finansais susijusių įstatymų straipsnius, kuriuose numatytas atleidimas nuo akcizo, atleidimas buvo dalinis iki 2000 m. gruodžio 31 d., o vėliau visus 27 konstatuojamojoje dalyje nurodytus laikotarpius nuo akcizo buvo visiškai atleista. Be to, pagalba nebuvo laikina, nes iš tikrųjų, išskyrus antrą 2001 m. pusmetį, nuo akcizo buvo nuolat atleista visą laikotarpį. Nors Italijos valdžios institucijos neabejotinai paminėjo sunkią konkurencinę padėtį (žr. 42 konstatuojamąją dalį), jos nepateikė informacijos, įrodančios, kad prarastas konkurencingumas. Galiausiai, atrodo neįtikėtina, kad atleidimo sistema, dėl kurios degalai iš esmės atpinga, paskatintų pagalbos gavėjus naudoti mažiau medžiagų (nesvarbu, ar tai būtų šiltnamiai, ar patys degalai, jei jie laikomi naudojamomis medžiagomis). |
| --- | --- |

(88)

Nagrinėjamu atveju Komisija mano, kad pagalba nėra proporcingai mažėjanti, nes, atsižvelgiant į įvairius su finansais susijusių įstatymų straipsnius, kuriuose numatytas atleidimas nuo akcizo, atleidimas buvo dalinis iki 2000 m. gruodžio 31 d., o vėliau visus 27 konstatuojamojoje dalyje nurodytus laikotarpius nuo akcizo buvo visiškai atleista. Be to, pagalba nebuvo laikina, nes iš tikrųjų, išskyrus antrą 2001 m. pusmetį, nuo akcizo buvo nuolat atleista visą laikotarpį. Nors Italijos valdžios institucijos neabejotinai paminėjo sunkią konkurencinę padėtį (žr. 42 konstatuojamąją dalį), jos nepateikė informacijos, įrodančios, kad prarastas konkurencingumas. Galiausiai, atrodo neįtikėtina, kad atleidimo sistema, dėl kurios degalai iš esmės atpinga, paskatintų pagalbos gavėjus naudoti mažiau medžiagų (nesvarbu, ar tai būtų šiltnamiai, ar patys degalai, jei jie laikomi naudojamomis medžiagomis).

| (89) | Taigi nagrinėjama valstybės pagalba negali būti laikoma pateisinama remiantis vien 2000 m. žemės ūkio gairių nuostatomis, kurios leidžia paprasčiausią pagalbą veiklai laikyti suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(89)

Taigi nagrinėjama valstybės pagalba negali būti laikoma pateisinama remiantis vien 2000 m. žemės ūkio gairių nuostatomis, kurios leidžia paprasčiausią pagalbą veiklai laikyti suderinama su bendrąja rinka.

| (90) | Tačiau 2000 m. žemės ūkio gairių 5.6.2 punkte taip pat nustatyta galimybė pagalbą vertinti kiekvienu pavieniu atveju, atsižvelgiant į principus, nustatytus Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai. |
| --- | --- |

(90)

Tačiau 2000 m. žemės ūkio gairių 5.6.2 punkte taip pat nustatyta galimybė pagalbą vertinti kiekvienu pavieniu atveju, atsižvelgiant į principus, nustatytus Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai.

| (91) | Atsižvelgiant į laikotarpį, kurį apima abi procedūros, analizuojant nagrinėjamos pagalbos suderinamumą valstybės pagalbos taisykles reikia taikyti taip:






  — | nuo 2000 m. spalio 3 d. iki 2001 m. vasario 2 d. taikomos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, kurios galiojo nuo 1994 m. (toliau – 1994 m. gairės) (18), |
| --- | --- | --- |

(91)

Atsižvelgiant į laikotarpį, kurį apima abi procedūros, analizuojant nagrinėjamos pagalbos suderinamumą valstybės pagalbos taisykles reikia taikyti taip:

—

nuo 2000 m. spalio 3 d. iki 2001 m. vasario 2 d. taikomos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, kurios galiojo nuo 1994 m. (toliau – 1994 m. gairės) (18),

| — | nuo 2001 m. vasario 3 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. taikomos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, kurios galiojo nuo 2001 m. (toliau – 2001 m. gairės) (19). |
| --- | --- |

—

nuo 2001 m. vasario 3 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. taikomos Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, kurios galiojo nuo 2001 m. (toliau – 2001 m. gairės) (19).

| (92) | Pagal 1994 m. gaires (3.4 punktas), Komisija gali taikyti taisyklės, kad pagalba veiklai neleidžiama, išimtį, jei tokia pagalba tik kompensuojamos papildomos gamybos sąnaudos, palyginti su tradicinėmis gamybos sąnaudomis, jei ji laikina ir iš esmės proporcingai mažėjanti, ir jei ja siekiama skatinti mažinti taršą arba greičiau diegiamos veiksmingesnio išteklių naudojimo priemonės. |
| --- | --- |

(92)

Pagal 1994 m. gaires (3.4 punktas), Komisija gali taikyti taisyklės, kad pagalba veiklai neleidžiama, išimtį, jei tokia pagalba tik kompensuojamos papildomos gamybos sąnaudos, palyginti su tradicinėmis gamybos sąnaudomis, jei ji laikina ir iš esmės proporcingai mažėjanti, ir jei ja siekiama skatinti mažinti taršą arba greičiau diegiamos veiksmingesnio išteklių naudojimo priemonės.

| (93) | 3.4 punkte taip pat teigiama, kad gali būti leista laikinai atleisti nuo naujų aplinkos apsaugos mokesčių, jei to reikia siekiant kompensuoti konkurencingumo praradimą, visų pirma tarptautiniu lygmeniu. Dar vienas veiksnys, į kurį reikėtų atsižvelgti, – ką susijusios firmos turi padaryti, kad sumažintų savo keliamą taršą. Ši nuostata taikoma tais atvejais, kai atleidžiama nuo mokesčių, nustatytų pagal EB teisės aktus. |
| --- | --- |

(93)

3.4 punkte taip pat teigiama, kad gali būti leista laikinai atleisti nuo naujų aplinkos apsaugos mokesčių, jei to reikia siekiant kompensuoti konkurencingumo praradimą, visų pirma tarptautiniu lygmeniu. Dar vienas veiksnys, į kurį reikėtų atsižvelgti, – ką susijusios firmos turi padaryti, kad sumažintų savo keliamą taršą. Ši nuostata taikoma tais atvejais, kai atleidžiama nuo mokesčių, nustatytų pagal EB teisės aktus.

| (94) | Be to, kad, kaip nurodyta tyrime, atliktame atsižvelgiant į 2000 m. žemės ūkio gairių 5.5.4 punktą, pagalba nėra nei laikina, nei proporcingai mažėjanti, taip pat nėra jokios paskatos, Komisija mano, kad jos turima informacija niekaip neįrodo, kad teikiant pagalbą griežtai apsiribojama tik papildomų gamybos sąnaudų, palyginti su tradicinėmis gamybos sąnaudomis, kompensavimu. Taigi, pagalba neatitinka 92 konstatuojamojoje dalyje minimų sąlygų, kurios leistų ją laikyti suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(94)

Be to, kad, kaip nurodyta tyrime, atliktame atsižvelgiant į 2000 m. žemės ūkio gairių 5.5.4 punktą, pagalba nėra nei laikina, nei proporcingai mažėjanti, taip pat nėra jokios paskatos, Komisija mano, kad jos turima informacija niekaip neįrodo, kad teikiant pagalbą griežtai apsiribojama tik papildomų gamybos sąnaudų, palyginti su tradicinėmis gamybos sąnaudomis, kompensavimu. Taigi, pagalba neatitinka 92 konstatuojamojoje dalyje minimų sąlygų, kurios leistų ją laikyti suderinama su bendrąja rinka.

| (95) | Be to, šiuo atveju 93 konstatuojamojoje dalyje minimos sąlygos nėra tinkamos, kadangi pagalba nesusijusi su naujais mokesčiais (akcizas buvo nustatytas dar iki laikotarpio, kurį apima abi procedūros: pavyzdžiui, 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388, kuriuo nustatytas visiškas atleidimas nuo akcizo nuo 2001 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d., 24 straipsnio 3 dalyje daroma nuoroda į įstatymą Nr. 662/1996, kuris susijęs su akcizu ir kuriame darome nuoroda daroma į dekretą Nr. 504/1995, kuriame pateikiamas suvestinis teisės aktų nuostatų dėl gamybos ir vartojimo mokesčių tekstas). Tai turėdama omenyje Komisija pabrėžia, kad Italijos valdžios institucijos neprieštaravo tam, kad nagrinėjami mokesčiai yra „esami mokesčiai“. Juolab jos niekada netvirtino, kad šie mokesčiai nustatyti neseniai (žr. 40 ir 45 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(95)

Be to, šiuo atveju 93 konstatuojamojoje dalyje minimos sąlygos nėra tinkamos, kadangi pagalba nesusijusi su naujais mokesčiais (akcizas buvo nustatytas dar iki laikotarpio, kurį apima abi procedūros: pavyzdžiui, 2000 m. gruodžio 23 d. įstatymo Nr. 388, kuriuo nustatytas visiškas atleidimas nuo akcizo nuo 2001 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d., 24 straipsnio 3 dalyje daroma nuoroda į įstatymą Nr. 662/1996, kuris susijęs su akcizu ir kuriame darome nuoroda daroma į dekretą Nr. 504/1995, kuriame pateikiamas suvestinis teisės aktų nuostatų dėl gamybos ir vartojimo mokesčių tekstas). Tai turėdama omenyje Komisija pabrėžia, kad Italijos valdžios institucijos neprieštaravo tam, kad nagrinėjami mokesčiai yra „esami mokesčiai“. Juolab jos niekada netvirtino, kad šie mokesčiai nustatyti neseniai (žr. 40 ir 45 konstatuojamąsias dalis).

| (96) | Atitinkamai, ši pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal 1994 m. gaires. |
| --- | --- |

(96)

Atitinkamai, ši pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal 1994 m. gaires.

| (97) | 2001 m. gairėse atskiriami nauji mokesčiai (51 punkto 1 papunktis) ir esami mokesčiai (51 punkto 2 papunktis ir 52 punktas). |
| --- | --- |

(97)

2001 m. gairėse atskiriami nauji mokesčiai (51 punkto 1 papunktis) ir esami mokesčiai (51 punkto 2 papunktis ir 52 punktas).

| (98) | Komisijos nuomone akcizas, nuo kurio atleista, turi būti laikomas esamu mokesčiu per visą nagrinėjamą laikotarpį, nes, be 95 konstatuojamojoje dalyje pateiktų svarstymų, atleisti nuo akcizo nuspręsta kiekvienais metais įvairiuose su finansais susijusiuose įstatymuose, o ne bet kuriuo vienu metu per nagrinėjamą laikotarpį priimtame viename įstatyme su savaiminėmis išimtimis. Be to, Komisija jau 95 konstatuojamojoje dalyje pabrėžė, kad Italijos valdžios institucijos niekada neprieštaravo faktui, kad nagrinėjami mokesčiai yra „esami mokesčiai“, ir niekada netvirtino, kad jie nustatyti neseniai. |
| --- | --- |

(98)

Komisijos nuomone akcizas, nuo kurio atleista, turi būti laikomas esamu mokesčiu per visą nagrinėjamą laikotarpį, nes, be 95 konstatuojamojoje dalyje pateiktų svarstymų, atleisti nuo akcizo nuspręsta kiekvienais metais įvairiuose su finansais susijusiuose įstatymuose, o ne bet kuriuo vienu metu per nagrinėjamą laikotarpį priimtame viename įstatyme su savaiminėmis išimtimis. Be to, Komisija jau 95 konstatuojamojoje dalyje pabrėžė, kad Italijos valdžios institucijos niekada neprieštaravo faktui, kad nagrinėjami mokesčiai yra „esami mokesčiai“, ir niekada netvirtino, kad jie nustatyti neseniai.

| (99) | Kaip teigiama 40 konstatuojamojoje dalyje, 2001 m. gairių 51 punkto 2 papunktyje leidžiama naujiems mokesčiams taikomas sąlygas (nustatyta 51.1 punkte) taikyti esamiems mokesčiams, jei vienu metu įvykdomos šios dvi sąlygos:






  — | tokie mokesčiai turi pastebimą teigiamą poveikį aplinkos apsaugai, |
| --- | --- | --- |

(99)

Kaip teigiama 40 konstatuojamojoje dalyje, 2001 m. gairių 51 punkto 2 papunktyje leidžiama naujiems mokesčiams taikomas sąlygas (nustatyta 51.1 punkte) taikyti esamiems mokesčiams, jei vienu metu įvykdomos šios dvi sąlygos:

—

tokie mokesčiai turi pastebimą teigiamą poveikį aplinkos apsaugai,

| — | taikyti įmonėms išimtis buvo nuspręsta jau nustačius mokesčius arba dėl didelių ekonominės padėties pokyčių, dėl kurių įmonių konkurencinė padėtis tapo labai sudėtinga. Pastaruoju atveju, dydis, kuriuo sumažinamas mokestis, negali būti didesnis nei dėl pasikeitusios ekonominės padėties padidėjusių sąnaudų. Nustojus didėti sąnaudoms, nustojama taikyti mokesčio lengvatą. |
| --- | --- |

—

taikyti įmonėms išimtis buvo nuspręsta jau nustačius mokesčius arba dėl didelių ekonominės padėties pokyčių, dėl kurių įmonių konkurencinė padėtis tapo labai sudėtinga. Pastaruoju atveju, dydis, kuriuo sumažinamas mokestis, negali būti didesnis nei dėl pasikeitusios ekonominės padėties padidėjusių sąnaudų. Nustojus didėti sąnaudoms, nustojama taikyti mokesčio lengvatą.

| (100) | Komisija gali sutikti, kad mokestis, pavyzdžiui šildymui naudojamo dyzelino akcizas, kurio poveikis – didesnė dyzelino kaina, gali priversti naudotojus sumažinti dyzelino naudojimą, o tai turėtų teigiamą poveikį aplinkos apsaugai. Tačiau nagrinėjamas atleidimas nuo akcizo buvo nustatomas ne vienus metus, buvo netgi pertrauka nuo 2001 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. (žr. 27 konstatuojamąją dalį), ir Italijos valdžios institucijos nei įrodė, nei teigė, kad taikyti šias išimtis nuspręsta tuo metu, kai buvo tvirtinamas mokestis. Priešingai, jos pabrėžė, kad išimtys buvo patvirtintos tiesiog tam, kad būtų galima palengvinti sunkią ekonominę padėtį, susidariusią dėl padidėjusių variklių ir šildymo degalų kainų. |
| --- | --- |

(100)

Komisija gali sutikti, kad mokestis, pavyzdžiui šildymui naudojamo dyzelino akcizas, kurio poveikis – didesnė dyzelino kaina, gali priversti naudotojus sumažinti dyzelino naudojimą, o tai turėtų teigiamą poveikį aplinkos apsaugai. Tačiau nagrinėjamas atleidimas nuo akcizo buvo nustatomas ne vienus metus, buvo netgi pertrauka nuo 2001 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. (žr. 27 konstatuojamąją dalį), ir Italijos valdžios institucijos nei įrodė, nei teigė, kad taikyti šias išimtis nuspręsta tuo metu, kai buvo tvirtinamas mokestis. Priešingai, jos pabrėžė, kad išimtys buvo patvirtintos tiesiog tam, kad būtų galima palengvinti sunkią ekonominę padėtį, susidariusią dėl padidėjusių variklių ir šildymo degalų kainų.

| (101) | Negalima sutikti su Italijos valdžios institucijų teiginiu, kad Komisija turėti atlikti tyrimą taip, lyg dėl atleidimo nuo akcizo būtų nuspręsta tuo metu, kai buvo tvirtinamas mokestis. Tiesą sakant, Italijos valdžios institucijos daro nuorodą į Komisijos sprendimą C(2005) 4436 (žr. 42 konstatuojamąją dalį). Šiame sprendime (visų pirma žr. jo 74 konstatuojamąją dalį) Komisija nustatytus faktus pagrindė tuo, kad dėl atleidimo nuo akcizo sprendimas priimtas gerokai prieš įsigaliojant 2001 m. aplinkos apsaugos gairėms. Tačiau nagrinėjamu atveju reikia pažymėti, kad pirmą kartą nuo akcizo atleista 2000 m. spalio mėn., t. y. prieš pat įsigaliojant toms gairėms. Reikia pabrėžti, kad Italijos valdžios institucijos jokiame etape nesirėmė anksčiau nustatytu atleidimu nuo akcizo. |
| --- | --- |

(101)

Negalima sutikti su Italijos valdžios institucijų teiginiu, kad Komisija turėti atlikti tyrimą taip, lyg dėl atleidimo nuo akcizo būtų nuspręsta tuo metu, kai buvo tvirtinamas mokestis. Tiesą sakant, Italijos valdžios institucijos daro nuorodą į Komisijos sprendimą C(2005) 4436 (žr. 42 konstatuojamąją dalį). Šiame sprendime (visų pirma žr. jo 74 konstatuojamąją dalį) Komisija nustatytus faktus pagrindė tuo, kad dėl atleidimo nuo akcizo sprendimas priimtas gerokai prieš įsigaliojant 2001 m. aplinkos apsaugos gairėms. Tačiau nagrinėjamu atveju reikia pažymėti, kad pirmą kartą nuo akcizo atleista 2000 m. spalio mėn., t. y. prieš pat įsigaliojant toms gairėms. Reikia pabrėžti, kad Italijos valdžios institucijos jokiame etape nesirėmė anksčiau nustatytu atleidimu nuo akcizo.

| (102) | Kita vertus, dėl 2001 m. gairių 51 punkto 2 papunkčio antrosios pastraipos antrosios sąlygos, Italijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad ekonominė situacija pastebimai pasikeitė ir kad dėl to firmų konkurencinė padėtis pasidarė labai sunki (žr. 88 konstatuojamąją dalį), jos taip pat neįrodė, kad atleidimo nuo akcizo vertė nebuvo didesnė už sąnaudų padidėjimą pasikeitus ekonominėms sąlygoms. Dėl su konkurencine padėtimi susijusio klausimo, duomenimis, pateiktais lentelėse 42 ir 46 konstatuojamosiose dalyse, nesuteikiama jokios lyginamosios informacijos. Todėl iš jų negalima nustatyti jokio Italijos šiltnamių produkcijos augintojų įmonių konkurencinės padėties pablogėjimo. Turint tai omenyje, reikėtų pabrėžti, kad naftos produktų kainų padidėjimas paveikė visą Europą, ne tik Italiją. |
| --- | --- |

(102)

Kita vertus, dėl 2001 m. gairių 51 punkto 2 papunkčio antrosios pastraipos antrosios sąlygos, Italijos valdžios institucijos nepateikė įrodymų, kad ekonominė situacija pastebimai pasikeitė ir kad dėl to firmų konkurencinė padėtis pasidarė labai sunki (žr. 88 konstatuojamąją dalį), jos taip pat neįrodė, kad atleidimo nuo akcizo vertė nebuvo didesnė už sąnaudų padidėjimą pasikeitus ekonominėms sąlygoms. Dėl su konkurencine padėtimi susijusio klausimo, duomenimis, pateiktais lentelėse 42 ir 46 konstatuojamosiose dalyse, nesuteikiama jokios lyginamosios informacijos. Todėl iš jų negalima nustatyti jokio Italijos šiltnamių produkcijos augintojų įmonių konkurencinės padėties pablogėjimo. Turint tai omenyje, reikėtų pabrėžti, kad naftos produktų kainų padidėjimas paveikė visą Europą, ne tik Italiją.

| (103) | Kadangi viena iš dviejų 99 konstatuojamojoje dalyje minimų sąlygų neįvykdyta, 2001 m. gairių 51 punkto 2 papunkčio sąlygos negali būti taikomos, negali būti taikomos ir 51 punkto 1 papunkčio sąlygos. |
| --- | --- |

(103)

Kadangi viena iš dviejų 99 konstatuojamojoje dalyje minimų sąlygų neįvykdyta, 2001 m. gairių 51 punkto 2 papunkčio sąlygos negali būti taikomos, negali būti taikomos ir 51 punkto 1 papunkčio sąlygos.

| (104) | Kitu atveju, net jei būtų taikytos 51 punkto 2 papunkčio nuostatos, nagrinėjamas atleidimas nuo akcizo negalėjo būti laikomas atitinkantis reikalavimus pagal 51 punkto 1 papunktį, kuriame teigiama, kad:
  „jeigu, aplinkosauginiais sumetimais, valstybė narė nustato naują mokestį tam tikroje veiklos srityje, arba tam tikriems gaminiams, kurių atžvilgiu mokesčiai Bendrijos lygiu nebuvo harmonizuoti, arba valstybės narės nustatytas mokestis yra didesnis, nei numato atitinkami Bendrijos teisės aktai, Komisija laikosi nuomonės, kad atleidimas nuo mokesčių 10-ties metų laikotarpiui, nenumatant proporcingo mokesčio mažinimo, gali būti pateisinamas dviem atvejais:






  a) | jeigu valstybė narė ir atleidžiama nuo mokesčio įmonė sudaro sutartį, pagal kurią įmonė arba įmonių grupė įsipareigoja pasiekti aplinkosauginius tikslus per laikotarpį, kuriam ji atleidžiama nuo mokesčių, arba kai įmonės sudaro savanoriškus susitarimus su tokiomis pačiomis pasekmėmis. Be to, tokiais susitarimais arba iniciatyvomis gali būti siekiama sumažinti energijos suvartojimą, teršalų išmetimą, arba taikyti bet kokias kitas aplinkosaugines priemones. Kiekviena valstybė narė yra įpareigota tartis dėl susitarimų turinio, kurį, kai jai bus pateiktas pranešimas apie pagalbos projektus, vertins Komisija. Valstybės narės privalo užtikrinti griežtą įmonių ar įmonių grupių prisiimtų įsipareigojimų vykdymo kontrolę. Susitarimuose tarp valstybių narių ir įmonių privalo būti baudas įtvirtinančias nuostatas, kurios turi būti taikomos nevykdant įsipareigojimų.
  Šios nuostatos taip pat taikomos valstybei narei nustačius mokesčių sumažinimą, laikantis tokių sąlygų, kurių poveikis yra toks pat, kaip aukščiau minėtų susitarimų ar įsipareigojimų; |
| --- | --- | --- |

(104)

Kitu atveju, net jei būtų taikytos 51 punkto 2 papunkčio nuostatos, nagrinėjamas atleidimas nuo akcizo negalėjo būti laikomas atitinkantis reikalavimus pagal 51 punkto 1 papunktį, kuriame teigiama, kad:

„jeigu, aplinkosauginiais sumetimais, valstybė narė nustato naują mokestį tam tikroje veiklos srityje, arba tam tikriems gaminiams, kurių atžvilgiu mokesčiai Bendrijos lygiu nebuvo harmonizuoti, arba valstybės narės nustatytas mokestis yra didesnis, nei numato atitinkami Bendrijos teisės aktai, Komisija laikosi nuomonės, kad atleidimas nuo mokesčių 10-ties metų laikotarpiui, nenumatant proporcingo mokesčio mažinimo, gali būti pateisinamas dviem atvejais:

a)

jeigu valstybė narė ir atleidžiama nuo mokesčio įmonė sudaro sutartį, pagal kurią įmonė arba įmonių grupė įsipareigoja pasiekti aplinkosauginius tikslus per laikotarpį, kuriam ji atleidžiama nuo mokesčių, arba kai įmonės sudaro savanoriškus susitarimus su tokiomis pačiomis pasekmėmis. Be to, tokiais susitarimais arba iniciatyvomis gali būti siekiama sumažinti energijos suvartojimą, teršalų išmetimą, arba taikyti bet kokias kitas aplinkosaugines priemones. Kiekviena valstybė narė yra įpareigota tartis dėl susitarimų turinio, kurį, kai jai bus pateiktas pranešimas apie pagalbos projektus, vertins Komisija. Valstybės narės privalo užtikrinti griežtą įmonių ar įmonių grupių prisiimtų įsipareigojimų vykdymo kontrolę. Susitarimuose tarp valstybių narių ir įmonių privalo būti baudas įtvirtinančias nuostatas, kurios turi būti taikomos nevykdant įsipareigojimų.

Šios nuostatos taip pat taikomos valstybei narei nustačius mokesčių sumažinimą, laikantis tokių sąlygų, kurių poveikis yra toks pat, kaip aukščiau minėtų susitarimų ar įsipareigojimų;

| b) | atleidimas nuo mokesčių gali būti taikomas ir nesudarant susitarimo tarp įmonės ir valstybės narės, jeigu tenkinama bent viena šių sąlygų:






  — | taikant Bendrijos nustatyto mokesčio sumažinimą, po sumažinimo įmonių faktiškai mokama suma turi išlikti didesnė, nei Bendrijos nustatytas minimumas, siekiant skatinti įmones gerinti aplinkos apsaugą, |
| --- | --- | --- |

b)

atleidimas nuo mokesčių gali būti taikomas ir nesudarant susitarimo tarp įmonės ir valstybės narės, jeigu tenkinama bent viena šių sąlygų:

—

taikant Bendrijos nustatyto mokesčio sumažinimą, po sumažinimo įmonių faktiškai mokama suma turi išlikti didesnė, nei Bendrijos nustatytas minimumas, siekiant skatinti įmones gerinti aplinkos apsaugą,

| — | sumažinus vietinį mokestį, nesant įtvirtinto atitinkamo Bendrijos mokesčio,, teisę mokėti mažesnį mokestį turinčios įmonės, vis dėlto privalo sumokėti didžiąją nacionalinio mokesčio dalį.“ |
| --- | --- |

—

sumažinus vietinį mokestį, nesant įtvirtinto atitinkamo Bendrijos mokesčio,, teisę mokėti mažesnį mokestį turinčios įmonės, vis dėlto privalo sumokėti didžiąją nacionalinio mokesčio dalį.“

| (105) | Šiuo atveju taikytas akcizas buvo neabejotinai didesnis (prieš atleidžiant nuo akcizo ir prieš jį sumažinant) už suderintą mokesčių lygį (žr. 43 ir 46 konstatuojamąsias dalis), tačiau neatrodo, kad būtų sudaryti susitarimai (pavyzdžiui, minimi 51.1 punkto a papunktyje) tarp valstybių narių ir pagalbos gavėjų, arba kad jie būtų savanoriškai sudarę panašius susitarimus (Komisijai nepranešta apie jokį susitarimą). Be to, Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad nagrinėjamas atleidimas nuo akcizo nustatytas siekiant palengvinti sudėtingą ekonominę padėtį ir niekada neminėjo jokių aplinkos apsaugos priemonių, kurių už tai būtų reikalaujama iš pagalbos gavėjų. |
| --- | --- |

(105)

Šiuo atveju taikytas akcizas buvo neabejotinai didesnis (prieš atleidžiant nuo akcizo ir prieš jį sumažinant) už suderintą mokesčių lygį (žr. 43 ir 46 konstatuojamąsias dalis), tačiau neatrodo, kad būtų sudaryti susitarimai (pavyzdžiui, minimi 51.1 punkto a papunktyje) tarp valstybių narių ir pagalbos gavėjų, arba kad jie būtų savanoriškai sudarę panašius susitarimus (Komisijai nepranešta apie jokį susitarimą). Be to, Italijos valdžios institucijos pabrėžė, kad nagrinėjamas atleidimas nuo akcizo nustatytas siekiant palengvinti sudėtingą ekonominę padėtį ir niekada neminėjo jokių aplinkos apsaugos priemonių, kurių už tai būtų reikalaujama iš pagalbos gavėjų.

| (106) | 51.1 punkto b papunktyje nustatytų susitarimų sudarymo alternatyva negali būti taikoma šiuo atveju, nes per tą nagrinėjamą laikotarpį, kuris buvo įsigaliojus 2001 m. gairėms, šiltnamių produkcijos augintojai buvo visiškai atleisti nuo akcizo, taigi nemokėjo sumos, kuri būtų didesnė už Komisijos nustatytą mažiausią sumą (20), tiek, kad būtų paskatinti imtis veiksmų ir gerinti aplinkos apsaugą, kaip nustatyta 2001 m. gairėse tais atvejais, kai sumažinimas yra susijęs Bendrijos mokesčiu. |
| --- | --- |

(106)

51.1 punkto b papunktyje nustatytų susitarimų sudarymo alternatyva negali būti taikoma šiuo atveju, nes per tą nagrinėjamą laikotarpį, kuris buvo įsigaliojus 2001 m. gairėms, šiltnamių produkcijos augintojai buvo visiškai atleisti nuo akcizo, taigi nemokėjo sumos, kuri būtų didesnė už Komisijos nustatytą mažiausią sumą (20), tiek, kad būtų paskatinti imtis veiksmų ir gerinti aplinkos apsaugą, kaip nustatyta 2001 m. gairėse tais atvejais, kai sumažinimas yra susijęs Bendrijos mokesčiu.

| (107) | Tačiau 2001 m. gairių 52 punkte teigiama, kad labai padidinus esamus mokesčius, kai valstybė narė mano, jog kai kurioms įmonėms būtina numatyti išimtis, 51 punkto 1 papunkčio sąlygos dėl naujų mokesčių taikomos pagal analogiją. Todėl pirmiausia būtina išnagrinėti, ar akcizas labai padidėjo. |
| --- | --- |

(107)

Tačiau 2001 m. gairių 52 punkte teigiama, kad labai padidinus esamus mokesčius, kai valstybė narė mano, jog kai kurioms įmonėms būtina numatyti išimtis, 51 punkto 1 papunkčio sąlygos dėl naujų mokesčių taikomos pagal analogiją. Todėl pirmiausia būtina išnagrinėti, ar akcizas labai padidėjo.

| (108) | Iš 46 punkte pateiktos lentelės matyti, kad akcizas labai nepadidėjo, jis kito taip: – 5,4 % nuo 1999 iki 2000 m., – 6,98 % nuo 1999 iki 2001 m., + 1,9 % nuo 1999 ir 2002 m. ir + 1,3 % nuo 1999 iki 2003 m. Vertinant pagal metus, akcizas kito taip: – 5,4 % nuo 1999 iki 2000 m., – 1,6 % nuo 2000 iki 2001 m., + 9,5 % nuo 2001 iki 2002 m. ir – 0,5 % nuo 2002 iki 2003 m. Taigi, matyti, kad akcizas nuolat mažėjo, išskyrus 2001–2002 m. Tačiau per tą laikotarpį buvęs padidėjimas negali būti laikomas dideliu, nes, iš tikrųjų, jis praktiškai neturėjo poveikio šildymui skirto dyzelino vartotojų kainų tendencijoms (remiantis lentelėje pateikta informacija, šildymui skirto dyzelino vartotojų kaina per tuos dvejus metus padidėjo tik 2,2 %). Taigi, 2001 m. gairių 52 punkto nuostatos negali būti taikomos šiuo atveju. |
| --- | --- |

(108)

Iš 46 punkte pateiktos lentelės matyti, kad akcizas labai nepadidėjo, jis kito taip: – 5,4 % nuo 1999 iki 2000 m., – 6,98 % nuo 1999 iki 2001 m., + 1,9 % nuo 1999 ir 2002 m. ir + 1,3 % nuo 1999 iki 2003 m. Vertinant pagal metus, akcizas kito taip: – 5,4 % nuo 1999 iki 2000 m., – 1,6 % nuo 2000 iki 2001 m., + 9,5 % nuo 2001 iki 2002 m. ir – 0,5 % nuo 2002 iki 2003 m. Taigi, matyti, kad akcizas nuolat mažėjo, išskyrus 2001–2002 m. Tačiau per tą laikotarpį buvęs padidėjimas negali būti laikomas dideliu, nes, iš tikrųjų, jis praktiškai neturėjo poveikio šildymui skirto dyzelino vartotojų kainų tendencijoms (remiantis lentelėje pateikta informacija, šildymui skirto dyzelino vartotojų kaina per tuos dvejus metus padidėjo tik 2,2 %). Taigi, 2001 m. gairių 52 punkto nuostatos negali būti taikomos šiuo atveju.

| (109) | Galiausiai 2001 m. gairių 53 punkte teigiama, kad Komisijos nuomone, kai sumažinimas yra susijęs su mokesčiu, kuris suderintas Bendrijos lygmeniu, ir kai vietinis mokestis yra žemesnis ar lygus Bendrijos nustatytam mažiausiam mokesčio dydžiui, tokiu atveju atleidžiant nuo mokesčių, privalo būti įvykdytos 45 ir 46 punktuose išdėstytos sąlygos, ir tik gavus leidimą nukrypti nuo Bendrijos teise nustatyto minimalaus mokesčio dydžio. |
| --- | --- |

(109)

Galiausiai 2001 m. gairių 53 punkte teigiama, kad Komisijos nuomone, kai sumažinimas yra susijęs su mokesčiu, kuris suderintas Bendrijos lygmeniu, ir kai vietinis mokestis yra žemesnis ar lygus Bendrijos nustatytam mažiausiam mokesčio dydžiui, tokiu atveju atleidžiant nuo mokesčių, privalo būti įvykdytos 45 ir 46 punktuose išdėstytos sąlygos, ir tik gavus leidimą nukrypti nuo Bendrijos teise nustatyto minimalaus mokesčio dydžio.

| (110) | 2001 m. gairių 45 straipsnyje teigiama, kad pagalbos trukmė turi būti ne ilgesnė kaip penkeri metai tais atvejais, kai pagalba yra proporcingai mažėjanti, ir kad pagalbos dydis gali siekti 100 % papildomų sąnaudų (21) pirmaisiais metais, tačiau turi laipsniškai sumažėti iki nulio penktųjų metų pabaigoje. |
| --- | --- |

(110)

2001 m. gairių 45 straipsnyje teigiama, kad pagalbos trukmė turi būti ne ilgesnė kaip penkeri metai tais atvejais, kai pagalba yra proporcingai mažėjanti, ir kad pagalbos dydis gali siekti 100 % papildomų sąnaudų (21) pirmaisiais metais, tačiau turi laipsniškai sumažėti iki nulio penktųjų metų pabaigoje.

| (111) | 2001 m. gairių 46 punkte teigiama, kad tais atvejais, kai pagalba nėra proporcingai mažėjanti, ji negali būti teikiama daugiau nei penkerius metus, o jos dydis negali viršyti 50 % papildomų sąnaudų. |
| --- | --- |

(111)

2001 m. gairių 46 punkte teigiama, kad tais atvejais, kai pagalba nėra proporcingai mažėjanti, ji negali būti teikiama daugiau nei penkerius metus, o jos dydis negali viršyti 50 % papildomų sąnaudų.

| (112) | Nagrinėjamu atveju Komisija jau pažymėjo, kad pagalba nebuvo proporcingai mažėjanti (žr. 88 konstatuojamąją dalį). Taigi, jai galėtų būti taikomos tik gairių 46 punkto nuostatos. Tačiau iš Italijos valdžios institucijų pateiktos informacijos Komisija niekaip negali padaryti išvados, kad pagalbos dydis buvo ne daugiau kaip 50 % papildomų gamybos sąnaudų, patiriamų dėl akcizo, palyginti su šiltnamiuose auginamų produktų rinkos kainomis. |
| --- | --- |

(112)

Nagrinėjamu atveju Komisija jau pažymėjo, kad pagalba nebuvo proporcingai mažėjanti (žr. 88 konstatuojamąją dalį). Taigi, jai galėtų būti taikomos tik gairių 46 punkto nuostatos. Tačiau iš Italijos valdžios institucijų pateiktos informacijos Komisija niekaip negali padaryti išvados, kad pagalbos dydis buvo ne daugiau kaip 50 % papildomų gamybos sąnaudų, patiriamų dėl akcizo, palyginti su šiltnamiuose auginamų produktų rinkos kainomis.

| (113) | Taigi, pagalba negali būti laikoma atitinkanti reikalavimus pagal 2001 m. gairių 46 punkto nuostatas arba, vadinasi, ir pagal gairių 53 punkto nuostatas. |
| --- | --- |

(113)

Taigi, pagalba negali būti laikoma atitinkanti reikalavimus pagal 2001 m. gairių 46 punkto nuostatas arba, vadinasi, ir pagal gairių 53 punkto nuostatas.

| (114) | Iš 94–112 konstatuojamosiose dalyse pateiktų svarstymų matyti, kad nagrinėjama pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąją rinka pagal 2001 m. gairių nuostatas. |
| --- | --- |

(114)

Iš 94–112 konstatuojamosiose dalyse pateiktų svarstymų matyti, kad nagrinėjama pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąją rinka pagal 2001 m. gairių nuostatas.

| (115) | Dėl kitų teiginių, kuriuos pateikė Italijos valdžios institucijos įvairiais šio atvejo tyrimo etapais, Komisija mano, kad nėra informacijos, kuri galėtų išsklaidyti 34 konstatuojamosios dalies b papunktyje pareikštas abejones. 43 konstatuojamojoje dalyje pateiktas teiginys, kad Italijos patvirtinta priemonė galėtų būti suderinama su bendrąja rinka, jei pagalbos gavėjai sumokėtų mažiausią sumą, nustatytą Bendrijos lygmeniu, yra netinkamas, nes šiltnamių produkcijos augintojai buvo visiškai atleisti nuo akcizo beveik visą nagrinėjamą laikotarpį, taigi jie nemokėjo mokesčių. |
| --- | --- |

(115)

Dėl kitų teiginių, kuriuos pateikė Italijos valdžios institucijos įvairiais šio atvejo tyrimo etapais, Komisija mano, kad nėra informacijos, kuri galėtų išsklaidyti 34 konstatuojamosios dalies b papunktyje pareikštas abejones. 43 konstatuojamojoje dalyje pateiktas teiginys, kad Italijos patvirtinta priemonė galėtų būti suderinama su bendrąja rinka, jei pagalbos gavėjai sumokėtų mažiausią sumą, nustatytą Bendrijos lygmeniu, yra netinkamas, nes šiltnamių produkcijos augintojai buvo visiškai atleisti nuo akcizo beveik visą nagrinėjamą laikotarpį, taigi jie nemokėjo mokesčių.

| (116) | Dėl suinteresuotos trečiosios šalies, kuri atsiuntė pastabas pradėjus pirmąją procedūrą, pateiktų teiginių, nepateikta detalių, pagrindžiančių pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka. Iš tikrųjų, dėl padėties, į kurią patektų pagalbos gavėjai, jei pagalba būtų pripažinta nesuderinama ir turėtų būti grąžinta, sunkumo, reikėtų prisiminti, kad susigrąžinti nesuderinamą pagalbą būtina siekiant atkurti ankstesnę padėtį, t. y. neiškreiptos konkurencijos padėtį, kuri buvo prieš suteikiant pagalbą. Tai, kad tam tikros įmonės nebebus pelningos, yra paprasčiausias laisvos konkurencijos rezultatas įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Kita vertus, nėra įrodymų, kad sumažinus dyzelino naudojimą būtinai suprastės gaunamų produktų kokybė (daugių daugiausia, dėl tokio sumažinimo galbūt šiek tiek vėliau sunoktų ar užaugtų derlius). Galiausiai, nuoroda į padėtį kitose šalyse, siekiant įrodyti, kad konkurencija neiškreipiama, netinkama. Turint tai omenyje, pakanka pažymėti, kad atleidimas nuo akcizo leidžia pagerinti Italijos šiltnamių produkcijos augintojų konkurencinę padėtį, palyginti su padėtimi kitose šalyse ir, taigi, pradinis lyginimo taškas turi būti padėtis Italijoje tuo metu, kai nuo akcizo mokesčio nebuvo atleista. |
| --- | --- |

(116)

Dėl suinteresuotos trečiosios šalies, kuri atsiuntė pastabas pradėjus pirmąją procedūrą, pateiktų teiginių, nepateikta detalių, pagrindžiančių pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka. Iš tikrųjų, dėl padėties, į kurią patektų pagalbos gavėjai, jei pagalba būtų pripažinta nesuderinama ir turėtų būti grąžinta, sunkumo, reikėtų prisiminti, kad susigrąžinti nesuderinamą pagalbą būtina siekiant atkurti ankstesnę padėtį, t. y. neiškreiptos konkurencijos padėtį, kuri buvo prieš suteikiant pagalbą. Tai, kad tam tikros įmonės nebebus pelningos, yra paprasčiausias laisvos konkurencijos rezultatas įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis. Kita vertus, nėra įrodymų, kad sumažinus dyzelino naudojimą būtinai suprastės gaunamų produktų kokybė (daugių daugiausia, dėl tokio sumažinimo galbūt šiek tiek vėliau sunoktų ar užaugtų derlius). Galiausiai, nuoroda į padėtį kitose šalyse, siekiant įrodyti, kad konkurencija neiškreipiama, netinkama. Turint tai omenyje, pakanka pažymėti, kad atleidimas nuo akcizo leidžia pagerinti Italijos šiltnamių produkcijos augintojų konkurencinę padėtį, palyginti su padėtimi kitose šalyse ir, taigi, pradinis lyginimo taškas turi būti padėtis Italijoje tuo metu, kai nuo akcizo mokesčio nebuvo atleista.

XI.   IŠVADA

| (117) | Komisija nustatė, kad Italija neteisėtai įgyvendino nagrinėjamą pagalbą, ir tai prieštarauja Sutarties 88 straipsnio 3 daliai. Minėtas tyrimas parodė, kad pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, nes neatitinka 2000 ir 2007 m. žemės ūkio gairių bei 1994 ir 2001 m. aplinkos apsaugos gairių. Be to, tyrimas parodė, kad vien direktyvų galiojimu negalima pateisinti priemonių, galinčių iškreipti konkurenciją, įgyvendinimą, o Italijos valdžios institucijos neišsklaidė abejonių, kurias Komisija pareiškė inicijuodama procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(117)

Komisija nustatė, kad Italija neteisėtai įgyvendino nagrinėjamą pagalbą, ir tai prieštarauja Sutarties 88 straipsnio 3 daliai. Minėtas tyrimas parodė, kad pagalba negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, nes neatitinka 2000 ir 2007 m. žemės ūkio gairių bei 1994 ir 2001 m. aplinkos apsaugos gairių. Be to, tyrimas parodė, kad vien direktyvų galiojimu negalima pateisinti priemonių, galinčių iškreipti konkurenciją, įgyvendinimą, o Italijos valdžios institucijos neišsklaidė abejonių, kurias Komisija pareiškė inicijuodama procedūrą pagal Sutarties 88 straipsnio 2 dalį.

| (118) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį, jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų susigrąžinta iš pagalbos gavėjų (šiuo atveju, iš šiltnamių produkcijos augintojų). Taigi Italija privalo imtis visų būtinų priemonių ir susigrąžinti iš pagalbos gavėjų nesuderinamą išmokėtą pagalbą, kuriuos dydis atitinka skirtumą tarp visos akcizo, nuo kurio atleisto, sumos ir kitiems žemės ūkio sektoriaus veiklos vykdytojoms sumažinto akcizo dalies sumos. Pagal Komisijos pranešimo „Dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo“ (22) 42 straipsnį Italija jo nuostatas turi įgyvendinti per keturis mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo. Pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, apskaičiuotomis pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (23), kuriuo įgyvendinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999. |
| --- | --- |

(118)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalį, jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų susigrąžinta iš pagalbos gavėjų (šiuo atveju, iš šiltnamių produkcijos augintojų). Taigi Italija privalo imtis visų būtinų priemonių ir susigrąžinti iš pagalbos gavėjų nesuderinamą išmokėtą pagalbą, kuriuos dydis atitinka skirtumą tarp visos akcizo, nuo kurio atleisto, sumos ir kitiems žemės ūkio sektoriaus veiklos vykdytojoms sumažinto akcizo dalies sumos. Pagal Komisijos pranešimo „Dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo“ (22) 42 straipsnį Italija jo nuostatas turi įgyvendinti per keturis mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo. Pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, apskaičiuotomis pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 794/2004 (23), kuriuo įgyvendinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999.

| (119) | Tačiau bet kokia pavienė pagalba, suteikta pagal nagrinėjamą pagalbos schemą, kuri jos suteikimo metu atitiko Komisijos reglamente, priimtame remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (24) 2 straipsniu (de minimis reglamentas), nustatytas sąlygas, nelaikoma valstybes pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(119)

Tačiau bet kokia pavienė pagalba, suteikta pagal nagrinėjamą pagalbos schemą, kuri jos suteikimo metu atitiko Komisijos reglamente, priimtame remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (24) 2 straipsniu (de minimis reglamentas), nustatytas sąlygas, nelaikoma valstybes pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (120) | Suteikiant nagrinėjamą pagalbą žemės ūkio sektoriuje negaliojo jokios Bendrijos nuostatos, reglamentuojančios de minimis pagalbą. |
| --- | --- |

(120)

Suteikiant nagrinėjamą pagalbą žemės ūkio sektoriuje negaliojo jokios Bendrijos nuostatos, reglamentuojančios de minimis pagalbą.

| (121) | Pirmosios tokios Bendrijos nuostatos buvo 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1860/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose (25) nuostatos. |
| --- | --- |

(121)

Pirmosios tokios Bendrijos nuostatos buvo 2004 m. spalio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1860/2004 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis valstybės pagalbai žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose (25) nuostatos.

| (122) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1860/2004, pagalba, neviršijanti 3 000 EUR ribos tam pačiam pagalbos gavėjui per trejus metus (ši suma yra įmonei teikiama de minimis pagalba), nedaro poveikio prekybai tarp valstybių narių ir neiškreipia konkurencijos arba nekelia tokios grėsmė, todėl ji nedraudžiama pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(122)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1860/2004, pagalba, neviršijanti 3 000 EUR ribos tam pačiam pagalbos gavėjui per trejus metus (ši suma yra įmonei teikiama de minimis pagalba), nedaro poveikio prekybai tarp valstybių narių ir neiškreipia konkurencijos arba nekelia tokios grėsmė, todėl ji nedraudžiama pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (123) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 5 straipsnį, tas pats taikoma iki to reglamento įsigaliojimo suteiktai pagalbai, jeigu ji atitinka visas šio reglamento 1 ir 3 straipsniuose nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

(123)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1860/2004 5 straipsnį, tas pats taikoma iki to reglamento įsigaliojimo suteiktai pagalbai, jeigu ji atitinka visas šio reglamento 1 ir 3 straipsniuose nustatytas sąlygas.

| (124) | 2008 m. sausio 1 d. Reglamentas (EB) Nr. 1860/2004 pakeistas 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1535/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje (26), kuriame de minimis pagalbos suma padidinta iki 7 500 EUR tam pačiam pagalbos gavėjui per trejus metus, neatsižvelgiant į taikomą pagalbos formą ir tikslą ir nustatant kiekvienai valstybei narei 0,75 % pagaminamos produkcijos apimties ribą. |
| --- | --- |

(124)

2008 m. sausio 1 d. Reglamentas (EB) Nr. 1860/2004 pakeistas 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1535/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje (26), kuriame de minimis pagalbos suma padidinta iki 7 500 EUR tam pačiam pagalbos gavėjui per trejus metus, neatsižvelgiant į taikomą pagalbos formą ir tikslą ir nustatant kiekvienai valstybei narei 0,75 % pagaminamos produkcijos apimties ribą.

| (125) | Minėto reglamento 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad reglamentas „[taikomas] iki 2008 m. sausio 1 d. suteiktai pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriaus įmonėms, jei minėta pagalba atitinka visas šio reglamento 1–4 straipsniuose nustatytas sąlygas, išskyrus reikalavimą pateikti aiškią nuorodą į šį reglamentą, nurodytą 4 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje“. |
| --- | --- |

(125)

Minėto reglamento 6 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad reglamentas „[taikomas] iki 2008 m. sausio 1 d. suteiktai pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriaus įmonėms, jei minėta pagalba atitinka visas šio reglamento 1–4 straipsniuose nustatytas sąlygas, išskyrus reikalavimą pateikti aiškią nuorodą į šį reglamentą, nurodytą 4 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje“.

| (126) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija nelaiko valstybės pagalba sumažintų mokesčių, kurie neviršija 3 000 EUR, jei jų sumažinimo metu ta pagalba atitiko Reglamentą (EB) Nr. 1860/2004. Tai taip pat taikoma sumažintiems mokesčiams, kurie neviršija 7 500 EUR, jei jų sumažinimo metu ta pagalba atitiko Reglamentą (EB) Nr. 1535/2007, |
| --- | --- |

(126)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija nelaiko valstybės pagalba sumažintų mokesčių, kurie neviršija 3 000 EUR, jei jų sumažinimo metu ta pagalba atitiko Reglamentą (EB) Nr. 1860/2004. Tai taip pat taikoma sumažintiems mokesčiams, kurie neviršija 7 500 EUR, jei jų sumažinimo metu ta pagalba atitiko Reglamentą (EB) Nr. 1535/2007,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagalbos schema atleidimo nuo šiltnamiams šildyti naudojamo akcizo forma, kurią Italija neteisėtai įgyvendino nuo 2000 m. spalio 3 d. iki 2001 m. birželio 30 d. ir 2002, 2003 ir 2004 m., nesuderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

1.   Italija privalo iš pagalbos gavėjų susigrąžinti nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą.

2.   Pagalba turi būti susigrąžinta su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo tos dienos, kurią jos teko pagalbos gavėjams, iki jų faktinio susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių.

3 straipsnis

1 straipsnyje minima pagalba, suteikta pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, turi būti susigrąžinta nedelsiant ir veiksmingai.

Italija turi užtikrinti, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie jį dienos.

4 straipsnis

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos Italija Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | visų pagalbos gavėjų, kurie gavo pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir bendrą kiekvieno pagalbos gavėjo pagal schemą gautos pagalbos sumą; |
| --- | --- |

a)

visų pagalbos gavėjų, kurie gavo pagalbą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, sąrašą ir bendrą kiekvieno pagalbos gavėjo pagal schemą gautos pagalbos sumą;

| b) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti susigrąžinta iš kiekvieno pagalbos gavėjo;

| c) | išsamų priemonių, kurių imtasi ir planuojama imtis siekiant laikytis šio sprendimo, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių imtasi ir planuojama imtis siekiant laikytis šio sprendimo, aprašymą;

| d) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjams nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjams nurodyta grąžinti pagalbą.

Italija informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių imamasi šiam sprendimui įgyvendinti, pažangą iki visiško pagalbos, suteiktos pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, susigrąžinimo. Komisijai pateikus paprastą prašymą Italija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis siekiant laikytis šio sprendimo. Italija taip pat pateikia informaciją apie iš pagalbos gavėjų jau susigrąžintas pagalbos sumas ir palūkanas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

1

(2)  Sprendimas C(2003) 3802, apie kurį Italijai pranešta 2003 m. spalio 13 d. rašte SG(2003) D/232244.

2

(3)  OL C 69, 2004 3 19, p. 8.

3

(4)  OL C 101, 2005 4 27, p. 17.

4

(5)  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

5

(6)  Raštas SG-Greffe (2008) D/207739.

6

(7)  OL L 316, 1992 10 31, p. 12.

7

(8)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

8

(9)  2008 m. balandžio 10 d. sprendimas Nyderlandai prieš Komisiją, T-233/04, Rink. II-00591.

9

Nyderlandai prieš Komisiją

(10)  Žr. Komisijos sprendimą 2006/323/EB (OL L 119, 2006 5 4, p. 12).

10

(11)  Europos Bendrijų Teisingumo Teismo 1980 m. rugsėjo 17 d. sprendimas Philip Morris Holland prieš Komisiją, 730/79, Rink. 2671.

11

Philip Morris Holland

Komisiją

(12)  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

12

(13)  OL C 319, 2006 12 27, p. 1.

13

(14)  OL L 316, 1992 10 31, p. 19. Dyzelino, naudojamo šiltnamiams šildyti, akcizas nurodytas 43 konstatuojamojoje dalyje.

14

(15)  Išskyrus tam tikras nuostatas, nesusijusias su nagrinėjamu dalyku.

15

(16)  Žr. 13 išnašą.

16

(17)  OL C 28, 2000 2 1, p. 2.

17

(18)  OL C 72, 1994 3 10, p. 3.

18

(19)  Žr. 5 išnašą.

19

(20)  13 EUR už 1 000 kg per 2000–2003 m. laikotarpį ir 21 EUR už 1 000 l – žr. 43 konstatuojamąją dalį.

20

(21)  Papildomos sąnaudos gairių 43 punkte apibrėžtos kaip papildomos gamybos sąnaudos, palyginti su atitinkamų prekių ar paslaugų rinkos kainomis.

21

(22)  OL C 272, 2007 11 15, p. 4.

22

(23)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

23

(24)  OL L 142, 1998 5 14, p. 1.

24

(25)  OL L 325, 2004 10 28, p. 4.

25

(26)  OL L 337, 2007 12 21, p. 35.

26

---

| 12.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 327/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. liepos 13 d.

dėl RATP pensijų sistemos finansavimo reformos (pagalba C 42/07 (ex N 428/06)), kurią Prancūzija numato įgyvendinti bendrovėje RATP

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 5505)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/945/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtų straipsnių (1) nuostatas ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2006 m. birželio 29 d. raštu Prancūzija Komisijai pranešė apie RATP pensijų sistemos finansavimo reformą. Daugiau informacijos Komisijai ji pateikė 2006 m. rugsėjo 29 d., 2006 m. gruodžio 15 d. ir 2007 m. balandžio 4 d. raštais. |
| --- | --- |

(1)

2006 m. birželio 29 d. raštu Prancūzija Komisijai pranešė apie RATP pensijų sistemos finansavimo reformą. Daugiau informacijos Komisijai ji pateikė 2006 m. rugsėjo 29 d., 2006 m. gruodžio 15 d. ir 2007 m. balandžio 4 d. raštais.

| (2) | 2007 m. spalio 30 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie sprendimą dėl pagalbos, apie kurią pranešta, pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). |
| --- | --- |

(2)

2007 m. spalio 30 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai apie sprendimą dėl pagalbos, apie kurią pranešta, pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

| (3) | Sprendimas pradėti procedūrą 2008 m. sausio 15 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Sprendimas pradėti procedūrą 2008 m. sausio 15 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (4) | Prancūzijos valdžios institucijos pastabas pateikė 2008 m. sausio 22 d. rašte. |
| --- | --- |

(4)

Prancūzijos valdžios institucijos pastabas pateikė 2008 m. sausio 22 d. rašte.

| (5) | 2008 m. vasario 19 d. Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. Ji persiuntė jas Prancūzijai, kad pastaroji galėtų jas pakomentuoti ir gavo atsakymą 2008 m. balandžio 3 d. rašte. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. vasario 19 d. Komisija gavo vienos suinteresuotosios šalies pastabas. Ji persiuntė jas Prancūzijai, kad pastaroji galėtų jas pakomentuoti ir gavo atsakymą 2008 m. balandžio 3 d. rašte.

| (6) | 2008 m. balandžio 23 d. Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Prancūzijos Vyriausybė 2007 m. rudenį pradėjo valstybinių įmonių specialiųjų pensijų sistemų, ir visų pirma RATP darbuotojų pensijų sistemos, reformą. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. balandžio 23 d. Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Prancūzijos Vyriausybė 2007 m. rudenį pradėjo valstybinių įmonių specialiųjų pensijų sistemų, ir visų pirma RATP darbuotojų pensijų sistemos, reformą.

| (7) | 2009 m. sausio 6 d. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms išsiuntė prašymą pateikti papildomos informacijos; į jį buvo atsakyta 2009 m. kovo 3 d. laišku. |
| --- | --- |

(7)

2009 m. sausio 6 d. Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms išsiuntė prašymą pateikti papildomos informacijos; į jį buvo atsakyta 2009 m. kovo 3 d. laišku.

2.   PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS

| (8) | Régie Autonome des Transports Parisiens (toliau – RATP) – valstybinė Prancūzijos įmonė, priklausanti tik valstybei. Ji įsteigta 1948 m. kovo 21 d. Įstatymu Nr. 48–506 dėl keleivių vežimo Paryžiaus regione reorganizavimo ir koordinavimo (3), jos socialinis tikslas – „vežti keleivius visuomeniniu transportu jai patikėtais transporto tinklais ir maršrutais“ (4). |
| --- | --- |

(8)

Régie Autonome des Transports Parisiens (toliau – RATP) – valstybinė Prancūzijos įmonė, priklausanti tik valstybei. Ji įsteigta 1948 m. kovo 21 d. Įstatymu Nr. 48–506 dėl keleivių vežimo Paryžiaus regione reorganizavimo ir koordinavimo (3), jos socialinis tikslas – „vežti keleivius visuomeniniu transportu jai patikėtais transporto tinklais ir maršrutais“ (4).

| (9) | Įstatymu nustatyta, kad RATP veikla apima tik visuomeninio transporto paslaugų teikimą Paryžiaus regione. 1948 m. kovo 21 d. Įstatymo Nr. 48–506 7 straipsnyje nustatyta, kad RATP įpareigota vežti Paryžiaus miesto ir Senos departamento visuomeninio transporto tinklais ir anksčiau įmonei Compagnie du chemin de fer métropolitain arba įmonei Société des transports en commun de la région parisienne patikėtais valdyti arba koncesijos pagrindais perleistais Seine-et-Oise ir Seine-et-Marne maršrutais. Tokia padėtis dar kartą patvirtinta minėtame 1959 m. sausio 7 d. potvarkyje Nr. 59–151. |
| --- | --- |

(9)

Įstatymu nustatyta, kad RATP veikla apima tik visuomeninio transporto paslaugų teikimą Paryžiaus regione. 1948 m. kovo 21 d. Įstatymo Nr. 48–506 7 straipsnyje nustatyta, kad RATP įpareigota vežti Paryžiaus miesto ir Senos departamento visuomeninio transporto tinklais ir anksčiau įmonei Compagnie du chemin de fer métropolitain arba įmonei Société des transports en commun de la région parisienne patikėtais valdyti arba koncesijos pagrindais perleistais Seine-et-Oise ir Seine-et-Marne maršrutais. Tokia padėtis dar kartą patvirtinta minėtame 1959 m. sausio 7 d. potvarkyje Nr. 59–151.

| (10) | Tačiau per patronuojamąsias įmones RATP paslaugas gali teikti ne tik Ile-de-France regione (5). RATP patronuojamosios įmonės, t. y. akcinės bendrovės, šiuo metu pasiskirsčiusios pagal į pagrindines sritis, kuriose dirba apie 2 050 asmenų, iš kurių 170 yra deleguoti patronuojančiosios įmonės:






  — | Transporto sritį valdo įmonė RATP Développement SA, kurios konsoliduota apyvarta 2005 m. buvo 57 mln. eurų, iš kurių 4,7 mln. eurų iš veiklos užsienyje ir 3,1 mln. Prancūzijos regionuose, išskyrus Ile-de-France. |
| --- | --- | --- |

(10)

Tačiau per patronuojamąsias įmones RATP paslaugas gali teikti ne tik Ile-de-France regione (5). RATP patronuojamosios įmonės, t. y. akcinės bendrovės, šiuo metu pasiskirsčiusios pagal į pagrindines sritis, kuriose dirba apie 2 050 asmenų, iš kurių 170 yra deleguoti patronuojančiosios įmonės:

—

Transporto sritį valdo įmonė RATP Développement SA, kurios konsoliduota apyvarta 2005 m. buvo 57 mln. eurų, iš kurių 4,7 mln. eurų iš veiklos užsienyje ir 3,1 mln. Prancūzijos regionuose, išskyrus Ile-de-France.

| — | Inžinerijos sritį valdo įmonė RATP International SA, kurios konsoliduota apyvarta 2005 m. buvo 86 mln. eurų; 80 % jos veiklos vykdoma užsienyje, o likusi dalis – Prancūzijoje, daugiausia ne Ile-de-France regione. |
| --- | --- |

—

Inžinerijos sritį valdo įmonė RATP International SA, kurios konsoliduota apyvarta 2005 m. buvo 86 mln. eurų; 80 % jos veiklos vykdoma užsienyje, o likusi dalis – Prancūzijoje, daugiausia ne Ile-de-France regione.

| — | Infrastruktūros sritį daugiausia valdo patronuojančios įmonės, atsakingos už nekilnojamojo turto vystymą (RATP valdomuose sklypuose), metro esančių prekybos zonų administravimą ir ryšių paslaugų teikimą; 2005 m. jų konsoliduota apyvarta vien tik Ile-de-France regione buvo 33 mln. eurų. |
| --- | --- |

—

Infrastruktūros sritį daugiausia valdo patronuojančios įmonės, atsakingos už nekilnojamojo turto vystymą (RATP valdomuose sklypuose), metro esančių prekybos zonų administravimą ir ryšių paslaugų teikimą; 2005 m. jų konsoliduota apyvarta vien tik Ile-de-France regione buvo 33 mln. eurų.

| (11) | RATP grupėje dirba apie 46 050 darbuotojų, iš kurių 44 000 dirba kaip RATP statutiniai tarnautojai, o likę 2 050 asmenų dirba RATP patronuojamose įmonėse. |
| --- | --- |

(11)

RATP grupėje dirba apie 46 050 darbuotojų, iš kurių 44 000 dirba kaip RATP statutiniai tarnautojai, o likę 2 050 asmenų dirba RATP patronuojamose įmonėse.

| (12) | Statutinių tarnautojų darbo sąlygos teisiškai nustatytos RATP darbuotojų nuostatuose (6). Tuo tarpu RATP patronuojamose įmonėse dirbančių 2 050 asmenų darbo sąlygos nustatytos kolektyvinėmis sutartimis, todėl RATP tarnautojų nuostatai jiems netaikomi. |
| --- | --- |

(12)

Statutinių tarnautojų darbo sąlygos teisiškai nustatytos RATP darbuotojų nuostatuose (6). Tuo tarpu RATP patronuojamose įmonėse dirbančių 2 050 asmenų darbo sąlygos nustatytos kolektyvinėmis sutartimis, todėl RATP tarnautojų nuostatai jiems netaikomi.

3.   VISUOMENINIO TRANSPORTO RINKOS ILE-DE-FRANCE REGIONE APRAŠYMAS

| (13) | Šiuo metu visuomeninio transporto rinka Ile-de-France regione nėra atvira konkurencijai. Licencijos vežti keleivius vietinio susisiekimo maršrutais išduotos 1959 m. sausio 7 d. Nutarimu Nr. 59–157 dėl keleivių vežimo organizavimo Ile-de-France regione (7), kuriuo visuomeninio transporto rinka Ile-de-France padalinta tarp RATP ir daug mažų tuo metu Ile-de-France veikusių privačių įmonių rinkos senbuvių, nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(13)

Šiuo metu visuomeninio transporto rinka Ile-de-France regione nėra atvira konkurencijai. Licencijos vežti keleivius vietinio susisiekimo maršrutais išduotos 1959 m. sausio 7 d. Nutarimu Nr. 59–157 dėl keleivių vežimo organizavimo Ile-de-France regione (7), kuriuo visuomeninio transporto rinka Ile-de-France padalinta tarp RATP ir daug mažų tuo metu Ile-de-France veikusių privačių įmonių rinkos senbuvių, nustatyta tvarka.

| (14) | Ile-de-France regione be RATP visuomeninio transporto paslaugas teikia apie šimtą įmonių. Šios įmonės, tai SNCF, taip pat privatūs OPTILE asociacijai priklausantys vežėjai (apie 95 įmonės, iš kurių 3 yra didžiausi vežėjai autobusais: Veolia Transport, Keolis ir Transdev). |
| --- | --- |

(14)

Ile-de-France regione be RATP visuomeninio transporto paslaugas teikia apie šimtą įmonių. Šios įmonės, tai SNCF, taip pat privatūs OPTILE asociacijai priklausantys vežėjai (apie 95 įmonės, iš kurių 3 yra didžiausi vežėjai autobusais: Veolia Transport, Keolis ir Transdev).

| (15) | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinančiu Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (8) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007) numatyta palaipsniui atverti visuomeninio transporto rinką. Remiantis šio reglamento 12 straipsniu, jis įsigalios 2009 m. gruodžio 3 d. |
| --- | --- |

(15)

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinančiu Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 (8) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007) numatyta palaipsniui atverti visuomeninio transporto rinką. Remiantis šio reglamento 12 straipsniu, jis įsigalios 2009 m. gruodžio 3 d.

4.   PAGAL SPECIALIĄJĄ RATP TARNAUTOJŲ PENSIJŲ SISTEMĄ PRIEŠ REFORMĄ, APIE KURIĄ PRANEŠTA, IR PO JOS MOKAMOS IŠMOKOS

| (16) | RATP pensijų sistema nustatyta minėto 1948 m. kovo 21 d. Įstatymo Nr. 48–506 31 straipsnyje, o papildyta 1959 m. rugsėjo 23 d. Nutarimu Nr. 59–1091 dėl RATP įstatų (9). |
| --- | --- |

(16)

RATP pensijų sistema nustatyta minėto 1948 m. kovo 21 d. Įstatymo Nr. 48–506 31 straipsnyje, o papildyta 1959 m. rugsėjo 23 d. Nutarimu Nr. 59–1091 dėl RATP įstatų (9).

| (17) | RATP tarnautojų pensijų sistema – speciali sistema, kaip tai apibrėžta Socialinės apsaugos kodekso L. 711–1 ir R. 711–1 straipsniuose, kuri, palyginti su pagal bendrąją teisę veikiančiomis pensijų sistemomis, turi tik jai būdingų privalumų. Ši reguliavimo tvarka administraciniu būdu nustatyta valstybės. Be to, teisės aktų nuostatose numatyta, kaip keisis parametrai, įmokos ir išmokos. |
| --- | --- |

(17)

RATP tarnautojų pensijų sistema – speciali sistema, kaip tai apibrėžta Socialinės apsaugos kodekso L. 711–1 ir R. 711–1 straipsniuose, kuri, palyginti su pagal bendrąją teisę veikiančiomis pensijų sistemomis, turi tik jai būdingų privalumų. Ši reguliavimo tvarka administraciniu būdu nustatyta valstybės. Be to, teisės aktų nuostatose numatyta, kaip keisis parametrai, įmokos ir išmokos.

| (18) | Iki 2008 m. sausio 15 d. pagrindiniai specialiosios RATP tarnautojų pensijų sistemos ypatumai, palyginti su pagal bendrąją teisę veikiančiomis pensijų sistemomis, buvo susiję su teisių į pensiją ir pensijos dydžio skaičiavimo tvarka. |
| --- | --- |

(18)

Iki 2008 m. sausio 15 d. pagrindiniai specialiosios RATP tarnautojų pensijų sistemos ypatumai, palyginti su pagal bendrąją teisę veikiančiomis pensijų sistemomis, buvo susiję su teisių į pensiją ir pensijos dydžio skaičiavimo tvarka.

| (19) | Šiuo atžvilgiu pagal bendrąją teisę veikiančiose pensijų sistemose nustatyta, kad pensijos suma apskaičiuojama pagal visos arba dalies karjeros vidutinį atlyginimą. Ši suma priklauso ir nuo socialinio draudimo trukmės arba asmens amžiaus, taip pat nuo tarifo padidinimo arba sumažinimo, jei pagal šiuos du kriterijus nustatytos vertės nepasiektos arba viršytos. Todėl pagal bendrąją teisę veikiančioje pensijų sistemoje pensija apskaičiuojama remiantis vidutiniu per 25 geriausius karjeros metus gautu atlyginimu, įskaitant premijas, tačiau neviršijant didžiausio metinio darbo užmokesčio dydžio; jei patvirtinama, kad apdraustojo draudimo stažas ne mažesnis kaip 40 metų, šiam atlyginimui taikomas 50 % dydis (visas tarifas). |
| --- | --- |

(19)

Šiuo atžvilgiu pagal bendrąją teisę veikiančiose pensijų sistemose nustatyta, kad pensijos suma apskaičiuojama pagal visos arba dalies karjeros vidutinį atlyginimą. Ši suma priklauso ir nuo socialinio draudimo trukmės arba asmens amžiaus, taip pat nuo tarifo padidinimo arba sumažinimo, jei pagal šiuos du kriterijus nustatytos vertės nepasiektos arba viršytos. Todėl pagal bendrąją teisę veikiančioje pensijų sistemoje pensija apskaičiuojama remiantis vidutiniu per 25 geriausius karjeros metus gautu atlyginimu, įskaitant premijas, tačiau neviršijant didžiausio metinio darbo užmokesčio dydžio; jei patvirtinama, kad apdraustojo draudimo stažas ne mažesnis kaip 40 metų, šiam atlyginimui taikomas 50 % dydis (visas tarifas).

| (20) | O RATP pensijų sistemoje nustatyta, kad statutiniai darbuotojai turi teisę už kiekvienus draudimo metus gauti bazinio 2 % atlyginimo be priedų, gauto per šešerius paskutinius darbo mėnesius, tačiau ne daugiau kaip už 37,5 išdirbtus metus. Todėl RATP darbuotojas po 37,5 darbo metų gaudavo 75 % paskutinės algos be priedų dydžio pensiją, t. y. daugmaž 64,5 % paskutinės algos su priedais. |
| --- | --- |

(20)

O RATP pensijų sistemoje nustatyta, kad statutiniai darbuotojai turi teisę už kiekvienus draudimo metus gauti bazinio 2 % atlyginimo be priedų, gauto per šešerius paskutinius darbo mėnesius, tačiau ne daugiau kaip už 37,5 išdirbtus metus. Todėl RATP darbuotojas po 37,5 darbo metų gaudavo 75 % paskutinės algos be priedų dydžio pensiją, t. y. daugmaž 64,5 % paskutinės algos su priedais.

| (21) | 2003 m. rugpjūčio 21 d. įstatymu (10) įgyvendintos beveik visų pagrindinių Prancūzijos pensijų sistemų reformos principai 2008 m. sausio 15 d. Nutarimu 2008–48 (11), 2008 m. birželio 30 d. Nutarimu 2008–637 (12) ir 2008 m. gruodžio 30 d. Nutarimu 2008–1514 (13) imti taikyti ir specialiajai RATP pensijų sistemai. Vienas šios reformos tikslų – specialiąsias pensijų sistemas suderinti su privataus sektoriaus ir valstybės tarnautojų bazinių pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų taisyklėmis. Specialiosios RATP pensijų sistemos įmokų trukmė, reikalaujama norint gauti visą pensijos dydį, visų pirma palaipsniui didinama, kad 2012 m. sudarytų 40 darbo metų, paskui ketvirčiais kiekvienų metų liepos 1 d. didinama, kol pasieks pagal bendrąją pensijų sistemą ir valstybės tarnautojų pensijų sistemą reikalaujamą trukmę, t. y. tokiu būdu 2012 m. bendrojoje pensijų sistemoje ir valstybės tarnautojų pensijų sistemoje taikoma trukmė – 41 metai – specialiojoje pensijų sistemoje turėtų būti pasiekta 2016 m. |
| --- | --- |

(21)

2003 m. rugpjūčio 21 d. įstatymu (10) įgyvendintos beveik visų pagrindinių Prancūzijos pensijų sistemų reformos principai 2008 m. sausio 15 d. Nutarimu 2008–48 (11), 2008 m. birželio 30 d. Nutarimu 2008–637 (12) ir 2008 m. gruodžio 30 d. Nutarimu 2008–1514 (13) imti taikyti ir specialiajai RATP pensijų sistemai. Vienas šios reformos tikslų – specialiąsias pensijų sistemas suderinti su privataus sektoriaus ir valstybės tarnautojų bazinių pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų taisyklėmis. Specialiosios RATP pensijų sistemos įmokų trukmė, reikalaujama norint gauti visą pensijos dydį, visų pirma palaipsniui didinama, kad 2012 m. sudarytų 40 darbo metų, paskui ketvirčiais kiekvienų metų liepos 1 d. didinama, kol pasieks pagal bendrąją pensijų sistemą ir valstybės tarnautojų pensijų sistemą reikalaujamą trukmę, t. y. tokiu būdu 2012 m. bendrojoje pensijų sistemoje ir valstybės tarnautojų pensijų sistemoje taikoma trukmė – 41 metai – specialiojoje pensijų sistemoje turėtų būti pasiekta 2016 m.

5.   RATP TARNAUTOJŲ PENSIJŲ SISTEMOS FINANSAVIMAS PRIEŠ REFORMĄ, APIE KURIĄ PRANEŠTA, IR PO JOS

| (22) | RATP tarnautojų pensijų sistema – perskirstomoji pensijų sistema, pagal kurią dirbančių asmenų senatvės pensijos įmokos iš karto panaudojamos pensininkų pensijoms išmokėti (14). |
| --- | --- |

(22)

RATP tarnautojų pensijų sistema – perskirstomoji pensijų sistema, pagal kurią dirbančių asmenų senatvės pensijos įmokos iš karto panaudojamos pensininkų pensijoms išmokėti (14).

| (23) | Iki 2005 m. gruodžio 31 d. RATP buvo teisiškai atsakinga už pagal specialiąją pensijų sistemą prisiimtus įsipareigojimus. Pagal minėto 1948 m. įstatymo 20 straipsnį RATP privalėjo užtikrinti finansinę jos specialiosios pensijų sistemos pusiausvyrą. |
| --- | --- |

(23)

Iki 2005 m. gruodžio 31 d. RATP buvo teisiškai atsakinga už pagal specialiąją pensijų sistemą prisiimtus įsipareigojimus. Pagal minėto 1948 m. įstatymo 20 straipsnį RATP privalėjo užtikrinti finansinę jos specialiosios pensijų sistemos pusiausvyrą.

| (24) | Specialiąją pensijų sistemą administravo RATP pensijų tarnyba, priklausanti RATP kaip juridiniam asmeniui. Ši tarnyba surinkdavo RATP dirbančių tarnautojų bei pačios RATP kaip darbdavio mokamas įmokas ir mokėdavo pensiją teisę ją gauti turintiems asmenims. Ši pensijų įmoka (darbuotojo mokamas dydis 7,85 %, darbdavio – 15,34 %) buvo mažesnė už įmoką pagal bendrosios teisės sistemą (darbuotojo mokamas dydis 12 %, 18 %). |
| --- | --- |

(24)

Specialiąją pensijų sistemą administravo RATP pensijų tarnyba, priklausanti RATP kaip juridiniam asmeniui. Ši tarnyba surinkdavo RATP dirbančių tarnautojų bei pačios RATP kaip darbdavio mokamas įmokas ir mokėdavo pensiją teisę ją gauti turintiems asmenims. Ši pensijų įmoka (darbuotojo mokamas dydis 7,85 %, darbdavio – 15,34 %) buvo mažesnė už įmoką pagal bendrosios teisės sistemą (darbuotojo mokamas dydis 12 %, 18 %).

| (25) | Kadangi demografinės dirbančių asmenų ir pensininkų pusiausvyros nebuvo, daugelį metų buvo fiksuojamas RATP pensijų sistemos, palyginti su bendrąja pensijų sistema turinčios tik jai būdingų privalumų, struktūrinis deficitas, o iki 2005 m. gruodžio 31 d. reglamentuotai buvo nustatytas pensijų įmokų dydis. Toks pasikartojantis RATP pensijų sistemos finansavimo trūkumas, remiantis minėto 1959 m. sausio 7 d. potvarkio 2 straipsniu ir 1959 m. sausio 7 d. nutarimu, buvo dengiamas iš valstybės lėšų. |
| --- | --- |

(25)

Kadangi demografinės dirbančių asmenų ir pensininkų pusiausvyros nebuvo, daugelį metų buvo fiksuojamas RATP pensijų sistemos, palyginti su bendrąja pensijų sistema turinčios tik jai būdingų privalumų, struktūrinis deficitas, o iki 2005 m. gruodžio 31 d. reglamentuotai buvo nustatytas pensijų įmokų dydis. Toks pasikartojantis RATP pensijų sistemos finansavimo trūkumas, remiantis minėto 1959 m. sausio 7 d. potvarkio 2 straipsniu ir 1959 m. sausio 7 d. nutarimu, buvo dengiamas iš valstybės lėšų.

| (26) | 2006 m. birželio 29 d. Prancūzija pranešė apie RATP pensijų sistemos finansavimo reformą. Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, ši reforma įgyvendinama kaip dalis pastaruosius dešimt metų vykdomų Ile-de-France miesto transporto sistemos institucijų pokyčių ir kartu taip rengiamasi miesto transporto atvėrimui konkurencijai. |
| --- | --- |

(26)

2006 m. birželio 29 d. Prancūzija pranešė apie RATP pensijų sistemos finansavimo reformą. Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, ši reforma įgyvendinama kaip dalis pastaruosius dešimt metų vykdomų Ile-de-France miesto transporto sistemos institucijų pokyčių ir kartu taip rengiamasi miesto transporto atvėrimui konkurencijai.

| (27) | Reforma, apie kurią pranešta, vykdoma dviem etapais. |
| --- | --- |

(27)

Reforma, apie kurią pranešta, vykdoma dviem etapais.

5.1.   RATP DARBUOTOJŲ PENSIJŲ FONDO ĮSTEIGIMAS 2006 M. SAUSIO 1 D.

| (28) | 2005 m. gruodžio 26 d. Nutarimu Nr. 2005–1635 (15) nuo 2006 m. sausio 1 d. steigiamas RATP darbuotojų pensijų fondas (toliau – CRP-RATP). |
| --- | --- |

(28)

2005 m. gruodžio 26 d. Nutarimu Nr. 2005–1635 (15) nuo 2006 m. sausio 1 d. steigiamas RATP darbuotojų pensijų fondas (toliau – CRP-RATP).

| (29) | CRP-RATP turi pagal privatinę teisę veikiančios, juridinio asmens statusą turinčios socialinio draudimo įstaigos statusą ir yra teisiškai bei finansiškai nepriklausoma nuo RATP. Remiantis Socialinio draudimo kodekso L711–1 straipsniu, CRP-RATP suteikti visi minėto kodekso L111–1 straipsnyje nurodyti įgaliojimai; jame pabrėžiama, kad socialinės apsaugos įstaiga veikia pagal nacionalinio solidarumo principą. Jai galioja visiems nepriklausomiems pensijų fondams taikomos Socialinės apsaugos kodekso taisyklės. Jų kontrolę atlieka kompetentingos, Vyriausybės komisijos narių atstovaujamos valstybės institucijos. |
| --- | --- |

(29)

CRP-RATP turi pagal privatinę teisę veikiančios, juridinio asmens statusą turinčios socialinio draudimo įstaigos statusą ir yra teisiškai bei finansiškai nepriklausoma nuo RATP. Remiantis Socialinio draudimo kodekso L711–1 straipsniu, CRP-RATP suteikti visi minėto kodekso L111–1 straipsnyje nurodyti įgaliojimai; jame pabrėžiama, kad socialinės apsaugos įstaiga veikia pagal nacionalinio solidarumo principą. Jai galioja visiems nepriklausomiems pensijų fondams taikomos Socialinės apsaugos kodekso taisyklės. Jų kontrolę atlieka kompetentingos, Vyriausybės komisijos narių atstovaujamos valstybės institucijos.

| (30) | Sukūrus CRP-RATP, ji tapo vienintele teisiškai įgaliota pensijas statutiniams tarnautojams mokėti įstaiga; iki tol pensijas mokėjo RATP. |
| --- | --- |

(30)

Sukūrus CRP-RATP, ji tapo vienintele teisiškai įgaliota pensijas statutiniams tarnautojams mokėti įstaiga; iki tol pensijas mokėjo RATP.

| (31) | Šiuo tikslu nuo 2006 m. sausio 1 d. RATP įstaigai CRP-RATP moka nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmoką, kurios dydis atitinka apdraustųjų pagal specialiąją pensijų sistemą dirbančių asmenų įmokas ir RATP kaip darbdavio mokamą įmoką. Be to, nuo tos pačios datos įmokų dydis buvo pakeltas iki bendrojoje teisėje nustatyto dydžio (16). Be šių socialinių pensijos įmokų CRP-RATP taip pat iš valstybės gauna lėšų pusiausvyrai išlaikyti. Iš šios pusiausvyrai išsaugoti skirtos įmokos finansuojamas dėl demografinių priežasčių susidaręs specialiosios pensijų sistemos deficitas ir specialios pagal šią pensijų sistemą skiriamos pensijos. 2006 ir 2007 m. valstybės suteiktos tokios pusiausvyrai išsaugoti skirtos subsidijos dydis buvo 390,11 ir 414 mln. eurų. |
| --- | --- |

(31)

Šiuo tikslu nuo 2006 m. sausio 1 d. RATP įstaigai CRP-RATP moka nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmoką, kurios dydis atitinka apdraustųjų pagal specialiąją pensijų sistemą dirbančių asmenų įmokas ir RATP kaip darbdavio mokamą įmoką. Be to, nuo tos pačios datos įmokų dydis buvo pakeltas iki bendrojoje teisėje nustatyto dydžio (16). Be šių socialinių pensijos įmokų CRP-RATP taip pat iš valstybės gauna lėšų pusiausvyrai išlaikyti. Iš šios pusiausvyrai išsaugoti skirtos įmokos finansuojamas dėl demografinių priežasčių susidaręs specialiosios pensijų sistemos deficitas ir specialios pagal šią pensijų sistemą skiriamos pensijos. 2006 ir 2007 m. valstybės suteiktos tokios pusiausvyrai išsaugoti skirtos subsidijos dydis buvo 390,11 ir 414 mln. eurų.

5.2.   SPECIALIOSIOS RATP PENSIJŲ SISTEMOS PAGRINDINIŲ TEISIŲ Į PENSIJĄ FINANSINIS PRIJUNGIMAS PRIE PAGAL BENDRĄJĄ TEISĘ VEIKIANČIŲ PENSIJŲ SISTEMŲ

| (32) | Minėtame 2005 m. gruodžio 26 d. Nutarimo Nr. 2005–1635 18 straipsnyje CRP-RATP numatyta galimybė dalį RATP tarnautojų specialiosios pensijų sistemos teisių į pensiją prijungti prie bendrosios teisės sistemų (CNAV (17) ir ARGIC (18)/ARRCO (19)) (20), t. y. vertinant iš techninės pusės, su pensijomis susijusi CRP-RATP veikla pereitų į bendrosios teisės sistemas (toliau – priimančiosios sistemos). |
| --- | --- |

(32)

Minėtame 2005 m. gruodžio 26 d. Nutarimo Nr. 2005–1635 18 straipsnyje CRP-RATP numatyta galimybė dalį RATP tarnautojų specialiosios pensijų sistemos teisių į pensiją prijungti prie bendrosios teisės sistemų (CNAV (17) ir ARGIC (18)/ARRCO (19)) (20), t. y. vertinant iš techninės pusės, su pensijomis susijusi CRP-RATP veikla pereitų į bendrosios teisės sistemas (toliau – priimančiosios sistemos).

| (33) | Prijungiant dalį RATP tarnautojų specialiosios pensijų sistemos teisių į pensiją prie bendrosios teisės sistemų, siekiama pasinaudoti demografine prasme daug platesniu skirtingų kartų ir profesijų asmenų solidarumo metodu ir, plačiąja prasme, išlaikyti būtiną pagal perskirstymo principą finansuojamų pensijų sistemų finansavimą. |
| --- | --- |

(33)

Prijungiant dalį RATP tarnautojų specialiosios pensijų sistemos teisių į pensiją prie bendrosios teisės sistemų, siekiama pasinaudoti demografine prasme daug platesniu skirtingų kartų ir profesijų asmenų solidarumo metodu ir, plačiąja prasme, išlaikyti būtiną pagal perskirstymo principą finansuojamų pensijų sistemų finansavimą.

| (34) | Pagal Socialinės apsaugos kodekso L222–6 straipsnį specialiąją pensijų sistemą ar kitokią pensijų sistemą prijungiant prie pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų, dalį pagal specialiąsias pensijų sistemas mokamų išmokų galima prijungti prie samdomiems darbuotojams pagal bendrąją sistemą teikiamų atitinkamų senatvės draudimo išmokų. |
| --- | --- |

(34)

Pagal Socialinės apsaugos kodekso L222–6 straipsnį specialiąją pensijų sistemą ar kitokią pensijų sistemą prijungiant prie pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų, dalį pagal specialiąsias pensijų sistemas mokamų išmokų galima prijungti prie samdomiems darbuotojams pagal bendrąją sistemą teikiamų atitinkamų senatvės draudimo išmokų.

| (35) | Pagal perskirstomojo pobūdžio pensijų sistemą, priimančiajai sistemai perimant pagal kitą sistemą, o kartu ir pagal kitus kriterijus praeityje įgytas teises pastarosios teisės apskaičiuojamos remiantis priimančiosios sistemos taisyklėmis, taip lyg apdraustieji asmenys (pensininkai, dirbantieji ir pasitraukę iš pensijų sistemos asmenys) visą laiką būtų dirbę pagal priimančiąją sistemą. |
| --- | --- |

(35)

Pagal perskirstomojo pobūdžio pensijų sistemą, priimančiajai sistemai perimant pagal kitą sistemą, o kartu ir pagal kitus kriterijus praeityje įgytas teises pastarosios teisės apskaičiuojamos remiantis priimančiosios sistemos taisyklėmis, taip lyg apdraustieji asmenys (pensininkai, dirbantieji ir pasitraukę iš pensijų sistemos asmenys) visą laiką būtų dirbę pagal priimančiąją sistemą.

| (36) | Šiuo atveju Prancūzijos valdžios institucijos apskaičiavo pagrindines teises į pensiją, t. y. teises į pensijų išmokas, apskaičiuotas pagal priimančiųjų sistemų taisykles; būtent šias išmokas perims šios sistemos (21). Tik šios tokiu būdu nustatytas pagrindines teises į pensiją galės perimti priimančiosios sistemos. |
| --- | --- |

(36)

Šiuo atveju Prancūzijos valdžios institucijos apskaičiavo pagrindines teises į pensiją, t. y. teises į pensijų išmokas, apskaičiuotas pagal priimančiųjų sistemų taisykles; būtent šias išmokas perims šios sistemos (21). Tik šios tokiu būdu nustatytas pagrindines teises į pensiją galės perimti priimančiosios sistemos.

| (37) | Be to, Socialinės apsaugos kodekso L222–6 straipsnyje nustatyta, kad prijungiant specialiąją pensijų sistemą privaloma laikytis visiško finansinio operacijos neutralumo priimančiosios sistemos apdraustųjų socialiniu draudimu atžvilgiu. Kitaip tariant, specialiosios pensijų sistemos prijungimas prie pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų neturi pabloginti priimančiųjų sistemų padėties. |
| --- | --- |

(37)

Be to, Socialinės apsaugos kodekso L222–6 straipsnyje nustatyta, kad prijungiant specialiąją pensijų sistemą privaloma laikytis visiško finansinio operacijos neutralumo priimančiosios sistemos apdraustųjų socialiniu draudimu atžvilgiu. Kitaip tariant, specialiosios pensijų sistemos prijungimas prie pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų neturi pabloginti priimančiųjų sistemų padėties.

| (38) | Šiuo etapu atliekamas vertinimas, kurio tikslas – nustatyti, kokia dalis atliekant prijungimą šių perduotų teisių iš tiesų patvirtintos griežtai laikantis minėto finansinio neutralumo principo. Grynai konceptualiai lyginami prijungiamos grupės santykinis išlaidų pensijoms dydis ir priimančiosios sistemos santykinis išlaidų pensijoms dydis (22). Paskui priimančiosios sistemos nustatoma, kokia dalis praeityje įgytų ir atkuriamų teisių gali būti perimama užtikrinant, kad santykiniai išlaidų dydžiai būtų lygūs; tą patvirtintą teisių į pensiją dalį priimančioji sistema perima „nemokamai“. |
| --- | --- |

(38)

Šiuo etapu atliekamas vertinimas, kurio tikslas – nustatyti, kokia dalis atliekant prijungimą šių perduotų teisių iš tiesų patvirtintos griežtai laikantis minėto finansinio neutralumo principo. Grynai konceptualiai lyginami prijungiamos grupės santykinis išlaidų pensijoms dydis ir priimančiosios sistemos santykinis išlaidų pensijoms dydis (22). Paskui priimančiosios sistemos nustatoma, kokia dalis praeityje įgytų ir atkuriamų teisių gali būti perimama užtikrinant, kad santykiniai išlaidų dydžiai būtų lygūs; tą patvirtintą teisių į pensiją dalį priimančioji sistema perima „nemokamai“.

| (39) | Jei priimančioji sistema patvirtina mažiau nei 100 % įgytų ir atkuriamų teisių, prijungiamajai sistemai ji gali pasiūlyti patvirtinti 100 % šių teisių, jei už tokių teisių išsaugojimą jai bus sumokėta kompensacinė priemoka. |
| --- | --- |

(39)

Jei priimančioji sistema patvirtina mažiau nei 100 % įgytų ir atkuriamų teisių, prijungiamajai sistemai ji gali pasiūlyti patvirtinti 100 % šių teisių, jei už tokių teisių išsaugojimą jai bus sumokėta kompensacinė priemoka.

| (40) | Taikant kompensacinės priemokos apskaičiavimo metodą siekiama, kad priimančiosios sistemos ex ante padėtis nepablogėtų. Jei įvertinimas atliekamas iš anksto, kompensacinės priemokos dydis lygus atnaujintai grynajai metinių prijungimo mokesčių vertei. Metinis prijungimo mokestis – tai mokestis, kuriuo priimančiosios sistemos, perimdamos papildomas teises į pensiją, t. y. teises, kurios nepriskiriamos nemokamai perimamoms teisėms, kasmet suvienodina santykinius jungiamosios ir priimančiosios sistemų pensijų išlaidų dydžius. |
| --- | --- |

(40)

Taikant kompensacinės priemokos apskaičiavimo metodą siekiama, kad priimančiosios sistemos ex ante padėtis nepablogėtų. Jei įvertinimas atliekamas iš anksto, kompensacinės priemokos dydis lygus atnaujintai grynajai metinių prijungimo mokesčių vertei. Metinis prijungimo mokestis – tai mokestis, kuriuo priimančiosios sistemos, perimdamos papildomas teises į pensiją, t. y. teises, kurios nepriskiriamos nemokamai perimamoms teisėms, kasmet suvienodina santykinius jungiamosios ir priimančiosios sistemų pensijų išlaidų dydžius.

| (41) | Jei priimančiosios sistemos finansinei padėčiai būdingas struktūrinis deficitas, pagal apskaičiavimo metodą reikalaujama nesubalansuotos padėties, turinčios tendenciją tęstis, dar labiau neapsunkinti, o ne ją palengvinti reikalaujant, kad pervedama grupė iš anksto atliktų techninį subalansavimą. |
| --- | --- |

(41)

Jei priimančiosios sistemos finansinei padėčiai būdingas struktūrinis deficitas, pagal apskaičiavimo metodą reikalaujama nesubalansuotos padėties, turinčios tendenciją tęstis, dar labiau neapsunkinti, o ne ją palengvinti reikalaujant, kad pervedama grupė iš anksto atliktų techninį subalansavimą.

| (42) | Kadangi nagrinėjamu atveju RAPT demografinė struktūra yra mažiau palanki nei vidutinės Prancūzijos įmonės, prisijungusios prie pagal bendrąją teisę veikiančios pensijų sistemos, norint pagrindines specialiosios RATP tarnautojų pensijų sistemos teises į pensiją visiškai prijungti prie priimančiosios sistemos, būtina pastarajai skirti kompensacinę priemoką, t. y. išskirtines, vienkartines ir nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmokas. |
| --- | --- |

(42)

Kadangi nagrinėjamu atveju RAPT demografinė struktūra yra mažiau palanki nei vidutinės Prancūzijos įmonės, prisijungusios prie pagal bendrąją teisę veikiančios pensijų sistemos, norint pagrindines specialiosios RATP tarnautojų pensijų sistemos teises į pensiją visiškai prijungti prie priimančiosios sistemos, būtina pastarajai skirti kompensacinę priemoką, t. y. išskirtines, vienkartines ir nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmokas.

| (43) | Prancūzijos valdžios institucijos išsamiai apibūdino, kaip apskaičiuojamos tokios kompensacinės priemokos. Apskaičiuojama bus pagal įgyvendinimo metu galiosiančių duomenų vertes. Tokie duomenys:






  — | įmokų dydis ir pagrindas, kuriuo remiantis apskaičiuojama į papildomas sistemas mokama dotacija, |
| --- | --- | --- |

(43)

Prancūzijos valdžios institucijos išsamiai apibūdino, kaip apskaičiuojamos tokios kompensacinės priemokos. Apskaičiuojama bus pagal įgyvendinimo metu galiosiančių duomenų vertes. Tokie duomenys:

—

įmokų dydis ir pagrindas, kuriuo remiantis apskaičiuojama į papildomas sistemas mokama dotacija,

| — | naujų pensijos sistemos narių skaičius ir mirtingumo lentelė, kurie skiriasi priklausomai nuo ekonominių aplinkybių. |
| --- | --- |

—

naujų pensijos sistemos narių skaičius ir mirtingumo lentelė, kurie skiriasi priklausomai nuo ekonominių aplinkybių.

| (44) | Šiuo metu Prancūzijos valdžios institucijų numatomos mokėti kompensacinės priemokos:






  — | Valstybiniam senatvės draudimo fondui (CNAV), kuris administruoja bendrąją socialinės apsaugos sistemą, mokėtina kompensacinė priemoka – apie 400–800 mln. EUR (23), |
| --- | --- | --- |

(44)

Šiuo metu Prancūzijos valdžios institucijų numatomos mokėti kompensacinės priemokos:

—

Valstybiniam senatvės draudimo fondui (CNAV), kuris administruoja bendrąją socialinės apsaugos sistemą, mokėtina kompensacinė priemoka – apie 400–800 mln. EUR (23),

| — | Papildomoms pagal bendrąją teisę veikiančioms sistemoms AGIRC–ARRCO mokėtina suma, kaip indėlis į techninį šių sistemų rezervą – apie 80–300 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

Papildomoms pagal bendrąją teisę veikiančioms sistemoms AGIRC–ARRCO mokėtina suma, kaip indėlis į techninį šių sistemų rezervą – apie 80–300 mln. EUR.

| (45) | Prancūzijos Vyriausybė numato vietoj CRP-RATP prisiimti kompensacinių priemokų mokėjimą, kad būtų užtikrintas specialiosios RATP pensijų sistemos prijungimo prie priimančiųjų sistemų finansinis neutralumas. |
| --- | --- |

(45)

Prancūzijos Vyriausybė numato vietoj CRP-RATP prisiimti kompensacinių priemokų mokėjimą, kad būtų užtikrintas specialiosios RATP pensijų sistemos prijungimo prie priimančiųjų sistemų finansinis neutralumas.

| (46) | Dėl po prijungimo įgytų pagrindinių teisių į pensiją numatyta, kad RAPT ir jos tarnautojai mokėtų bendrojoje teisėje numatytas pensijų įmokas mainais į bendrosios sistemos ir papildomų sistemų teises į pensijas. |
| --- | --- |

(46)

Dėl po prijungimo įgytų pagrindinių teisių į pensiją numatyta, kad RAPT ir jos tarnautojai mokėtų bendrojoje teisėje numatytas pensijų įmokas mainais į bendrosios sistemos ir papildomų sistemų teises į pensijas.

6.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA PROCEDŪRA

| (47) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl reformos, apie kurią pranešta, suderinamumo su bendrąja rinka. Komisija paminėjo, kad tyrimo tikslas – nustatyti, ar pagalba, apie kurią pranešta, yra pagalba įmonei RATP. |
| --- | --- |

(47)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija išreiškė abejones dėl reformos, apie kurią pranešta, suderinamumo su bendrąja rinka. Komisija paminėjo, kad tyrimo tikslas – nustatyti, ar pagalba, apie kurią pranešta, yra pagalba įmonei RATP.

| (48) | Visų pirma Komisija apsvarstė glaudų CRP-RATP įsteigimo bei prijungimo prie pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų ryšį ir nusprendė, kad būtina aptikrinti, ar toks pagrindinių teisių į pensiją prijungimas nėra valstybės pagalba įmonei RATP. |
| --- | --- |

(48)

Visų pirma Komisija apsvarstė glaudų CRP-RATP įsteigimo bei prijungimo prie pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų ryšį ir nusprendė, kad būtina aptikrinti, ar toks pagrindinių teisių į pensiją prijungimas nėra valstybės pagalba įmonei RATP.

| (49) | Komisija taip pat išreiškė abejones, ar pasiūlymas, kad valstybė finansuotų tam tikras RATP pensijų sistemos suteikiamas teises, nėra valstybės pagalba. Jei tai yra valstybės pagalba, kyla klausimas dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(49)

Komisija taip pat išreiškė abejones, ar pasiūlymas, kad valstybė finansuotų tam tikras RATP pensijų sistemos suteikiamas teises, nėra valstybės pagalba. Jei tai yra valstybės pagalba, kyla klausimas dėl jos suderinamumo su bendrąja rinka.

| (50) | Galiausiai Komisija suabejojo dėl reformos, apie kurią pranešta, būtinumo ir jos proporcingumo lyginant su bendruoju interesu. Svarstydama dėl reformos, apie kurią pranešta, būtinumo, Komisija apsvarstė visuomeninio transporto rinkos Paryžiaus regione faktinio ir veiksmingo atvėrimo rinkai klausimą, taip pat klausimą, ar gali būti neatsižvelgiama į teisinės bei faktinės RATP padėties aspektus, galinčius kliudyti veiksmingai konkurencijai. Komisija taip pat pareiškė abejonių dėl reformos, apie kurią pranešta, proporcingumo, labiausiai dėl to, kad pastaroji taip pat apims specialiuosius su pensijomis susijusius įsipareigojimus darbuotojams, kurie bus įdarbinti po jos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(50)

Galiausiai Komisija suabejojo dėl reformos, apie kurią pranešta, būtinumo ir jos proporcingumo lyginant su bendruoju interesu. Svarstydama dėl reformos, apie kurią pranešta, būtinumo, Komisija apsvarstė visuomeninio transporto rinkos Paryžiaus regione faktinio ir veiksmingo atvėrimo rinkai klausimą, taip pat klausimą, ar gali būti neatsižvelgiama į teisinės bei faktinės RATP padėties aspektus, galinčius kliudyti veiksmingai konkurencijai. Komisija taip pat pareiškė abejonių dėl reformos, apie kurią pranešta, proporcingumo, labiausiai dėl to, kad pastaroji taip pat apims specialiuosius su pensijomis susijusius įsipareigojimus darbuotojams, kurie bus įdarbinti po jos įgyvendinimo.

| (51) | 2007 m. spalio 10 d. sprendime Komisija nusprendė, kad RATP pensijų sistemos 1995–2005 m. deficito finansavimas valstybės lėšomis laikytinas valstybės pagalba kaip tai apibrėžta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (24), 1 straipsnio b punkto iii papunktyje (žr. šio sprendimo 15 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(51)

2007 m. spalio 10 d. sprendime Komisija nusprendė, kad RATP pensijų sistemos 1995–2005 m. deficito finansavimas valstybės lėšomis laikytinas valstybės pagalba kaip tai apibrėžta 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (24), 1 straipsnio b punkto iii papunktyje (žr. šio sprendimo 15 konstatuojamąją dalį).

| (52) | Taip pat, Komisijos manymu, EB sutarties 87 straipsnis CRP-RATP netaikytinas, nes pastaroji nėra įmonė (žr. minėto sprendimo 67 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(52)

Taip pat, Komisijos manymu, EB sutarties 87 straipsnis CRP-RATP netaikytinas, nes pastaroji nėra įmonė (žr. minėto sprendimo 67 konstatuojamąją dalį).

| (53) | Galiausiai Komisija nusprendė, kad Prancūzijos valstybės garantija specialiuoju draudimu apdraustiesiems suteikta tiesiogiai RATP darbuotojams, o ne pačiai RATP, todėl jos negalima laikyti įmonei suteikta ekonomine nauda (minėto sprendimo 70 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

(53)

Galiausiai Komisija nusprendė, kad Prancūzijos valstybės garantija specialiuoju draudimu apdraustiesiems suteikta tiesiogiai RATP darbuotojams, o ne pačiai RATP, todėl jos negalima laikyti įmonei suteikta ekonomine nauda (minėto sprendimo 70 konstatuojamoji dalis).

7.   PRADĖJUS OFIACIALAUS TYRIMO PROCEDŪRĄ PRANCŪZIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PATEIKTI ARGUMENTAI

| (54) | 2008 m. sausio 22 d. rašte Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad anot jų, reforma, apie kurią pranešta, oficialiai įtvirtinama pagalba fiziniams asmenims, o ne įmonei RATP, todėl ji negali būti laikoma valstybės pagalba RATP. Be to, nors faktiškai reforma, apie kurią pranešta, skirta RATP, Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, minėta reforma negali daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, taip pat negali iškreipti konkurencijos, kadangi RATP veikia tik vienoje – Ile-de-France miesto viešojo transporto – rinkoje, kuri kol kas nėra atverta konkurencijai, ir RATP patronuojamųjų įmonių veiklai ar rinkoms, kuriose jos veikia, reforma neturės jokio poveikio. |
| --- | --- |

(54)

2008 m. sausio 22 d. rašte Prancūzijos valdžios institucijos primena, kad anot jų, reforma, apie kurią pranešta, oficialiai įtvirtinama pagalba fiziniams asmenims, o ne įmonei RATP, todėl ji negali būti laikoma valstybės pagalba RATP. Be to, nors faktiškai reforma, apie kurią pranešta, skirta RATP, Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, minėta reforma negali daryti poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, taip pat negali iškreipti konkurencijos, kadangi RATP veikia tik vienoje – Ile-de-France miesto viešojo transporto – rinkoje, kuri kol kas nėra atverta konkurencijai, ir RATP patronuojamųjų įmonių veiklai ar rinkoms, kuriose jos veikia, reforma neturės jokio poveikio.

| (55) | Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, CRP-RATP prijungimas neturi valstybės pagalbos įmonei RATP būdingų aspektų, nes RATP iš prijungimo naudos negauna. |
| --- | --- |

(55)

Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, CRP-RATP prijungimas neturi valstybės pagalbos įmonei RATP būdingų aspektų, nes RATP iš prijungimo naudos negauna.

| (56) | Visų pirma, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, ką taip pat pažymėjo pati Komisija sprendimo pradėti oficialaus tyrimo procedūrą 69 punkte, kad „antrasis reformos etapas, t. y. kompensacinės priemokos ir CRP-RATP pagrindinių teisių mokėjimo perdavimas CNAV ir AGIRC-ARRCO, įtakos RATP ekonominei padėčiai neturi“. |
| --- | --- |

(56)

Visų pirma, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, ką taip pat pažymėjo pati Komisija sprendimo pradėti oficialaus tyrimo procedūrą 69 punkte, kad „antrasis reformos etapas, t. y. kompensacinės priemokos ir CRP-RATP pagrindinių teisių mokėjimo perdavimas CNAV ir AGIRC-ARRCO, įtakos RATP ekonominei padėčiai neturi“.

| (57) | Prancūzijos valdžios institucijų nuomone, RATP prievolės, t. t. pagrindinės teisės į pensiją, nelaikytinos išlaidomis, kurios paprastai turėtų būti apmokamos iš jų biudžeto, kaip tai nustatyta Bendrijos teismų praktikoje. Anot Prancūzijos valdžios institucijų, iš įmonių finansinių išteklių paprastai mokamos nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmokos į pagal bendrąją teisę veikiančius pensijų fondus, tačiau ne išmokos pagal prievolę dirbantiems ir pensijoje esantiems darbuotojams mokėti pensiją, kaip tai buvo RATP, kuri iki reformos, apie kurią pranešta, turėjo savo pensijų tarnybą, atveju. Dėl to, kadangi pagal tai mokama nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmoka, kurios dydis toks pagal kaip bendrojoje teisėje, CRP-RATP prijungiant prie bendrosios pensijų sistemos ir iš valstybės lėšų bendrajai pensijų sistemai mokant kompensacinę priemoką, RATP neišvengia išlaidų, kurios paprastai būtų apmokamos iš įmonės išteklių. |
| --- | --- |

(57)

Prancūzijos valdžios institucijų nuomone, RATP prievolės, t. t. pagrindinės teisės į pensiją, nelaikytinos išlaidomis, kurios paprastai turėtų būti apmokamos iš jų biudžeto, kaip tai nustatyta Bendrijos teismų praktikoje. Anot Prancūzijos valdžios institucijų, iš įmonių finansinių išteklių paprastai mokamos nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmokos į pagal bendrąją teisę veikiančius pensijų fondus, tačiau ne išmokos pagal prievolę dirbantiems ir pensijoje esantiems darbuotojams mokėti pensiją, kaip tai buvo RATP, kuri iki reformos, apie kurią pranešta, turėjo savo pensijų tarnybą, atveju. Dėl to, kadangi pagal tai mokama nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmoka, kurios dydis toks pagal kaip bendrojoje teisėje, CRP-RATP prijungiant prie bendrosios pensijų sistemos ir iš valstybės lėšų bendrajai pensijų sistemai mokant kompensacinę priemoką, RATP neišvengia išlaidų, kurios paprastai būtų apmokamos iš įmonės išteklių.

| (58) | Pagaliau, Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, kadangi specialioji pensijų sistema nustatyta 1948 m. steigiant RATP, būtų nenormalu, kad įmonei tektų kompensacinių priemokų už CRP-RATP prijungimą prie bendrųjų pensijų sistemų mokėjimo našta. |
| --- | --- |

(58)

Pagaliau, Prancūzijos valdžios institucijų teigimu, kadangi specialioji pensijų sistema nustatyta 1948 m. steigiant RATP, būtų nenormalu, kad įmonei tektų kompensacinių priemokų už CRP-RATP prijungimą prie bendrųjų pensijų sistemų mokėjimo našta.

| (59) | Pirma, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad Teismo praktika, pagal kurią kolektyvinės sutarties pagrindu, nepriklausomai nuo to, ar įmonė kolektyvinę sutartį sudarė savo noru, ar pagal administracinių ir teisės aktų reikalavimus, patiriamos išlaidos savaime laikytinos paprastai įmonės biudžetui tenkančiomis išlaidomis (25), šiuo atveju netaikytina, nes RATP tarnautojų pensijų sistema sukurta ne pagal kolektyvinę sutartį. |
| --- | --- |

(59)

Pirma, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad Teismo praktika, pagal kurią kolektyvinės sutarties pagrindu, nepriklausomai nuo to, ar įmonė kolektyvinę sutartį sudarė savo noru, ar pagal administracinių ir teisės aktų reikalavimus, patiriamos išlaidos savaime laikytinos paprastai įmonės biudžetui tenkančiomis išlaidomis (25), šiuo atveju netaikytina, nes RATP tarnautojų pensijų sistema sukurta ne pagal kolektyvinę sutartį.

| (60) | Antra, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad specialiųjų teisių turėjimas RATP nesuteikia jokių privalumų. Tai, kad RATP ir toliau samdo statutinius darbuotojus, kuriems suteikiamos specialiosios teisės, neįrodo, kad dėl specialiųjų teisių RATP įgyja ekonominio pranašumo. |
| --- | --- |

(60)

Antra, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad specialiųjų teisių turėjimas RATP nesuteikia jokių privalumų. Tai, kad RATP ir toliau samdo statutinius darbuotojus, kuriems suteikiamos specialiosios teisės, neįrodo, kad dėl specialiųjų teisių RATP įgyja ekonominio pranašumo.

| (61) | Trečia, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad valstybės teikiamas specialių teisių finansavimas yra tik kompensacija už ypač didelę RATP tenkančią naštą. Anot Prancūzijos valdžios institucijų, išvadą, kad specialių teisių į pensiją finansavimas nėra valstybės pagalba, galima daryti remiantis nuo pat Bendrijos sukūrimo jos teismų suformuluotais principais, kurie pateikiami ir gana naujose Combus
   (26) ir Enirisorse
   (27) bylose. |
| --- | --- |

(61)

Trečia, Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad valstybės teikiamas specialių teisių finansavimas yra tik kompensacija už ypač didelę RATP tenkančią naštą. Anot Prancūzijos valdžios institucijų, išvadą, kad specialių teisių į pensiją finansavimas nėra valstybės pagalba, galima daryti remiantis nuo pat Bendrijos sukūrimo jos teismų suformuluotais principais, kurie pateikiami ir gana naujose Combus
   (26) ir Enirisorse
   (27) bylose.

| (62) | Jei Komisija tvirtintų, kad reforma, apie kurią pranešta, turi valstybės pagalbos požymių, Prancūzijos valdžios institucijos teigtų, kad minėta reforma vis dėlto suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(62)

Jei Komisija tvirtintų, kad reforma, apie kurią pranešta, turi valstybės pagalbos požymių, Prancūzijos valdžios institucijos teigtų, kad minėta reforma vis dėlto suderinama su bendrąja rinka.

| (63) | Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad reforma, apie kurią pranešta, atitinka per didelių sąnaudų teoriją ir skatina konkurenciją. |
| --- | --- |

(63)

Prancūzijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad reforma, apie kurią pranešta, atitinka per didelių sąnaudų teoriją ir skatina konkurenciją.

| (64) | Be to, anot Prancūzijos valdžios institucijų, nuo 2006 m. taikomas naujas teisių į pensiją finansavimo būdas būtinas ir proporcingas, siekiant kad rinkoje veiktų konkurencija. |
| --- | --- |

(64)

Be to, anot Prancūzijos valdžios institucijų, nuo 2006 m. taikomas naujas teisių į pensiją finansavimo būdas būtinas ir proporcingas, siekiant kad rinkoje veiktų konkurencija.

| (65) | Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad reforma, apie kurią pranešta, būtina, nes ji yra Ile-de-France miesto transporto sektoriaus atvėrimo konkurencijai, numatyto Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007, parengiamasis etapas. Ji padės išvengti konkurencijos tarp viešųjų bei privačių ūkio subjektų iškraipymo, taip pat galutinai pašalinti patekimo į rinką kliūtis, atsiradusias dėl tokio RATP pensijų finansavimo būdo. |
| --- | --- |

(65)

Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad reforma, apie kurią pranešta, būtina, nes ji yra Ile-de-France miesto transporto sektoriaus atvėrimo konkurencijai, numatyto Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007, parengiamasis etapas. Ji padės išvengti konkurencijos tarp viešųjų bei privačių ūkio subjektų iškraipymo, taip pat galutinai pašalinti patekimo į rinką kliūtis, atsiradusias dėl tokio RATP pensijų finansavimo būdo.

| (66) | Kalbant apie reformos, apie kurią pranešta, proporcingumą, 2008 m. balandžio 23 d. Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie Prancūzijos Vyriausybės pradėtą specialiosios RATP pensijų sistemos reformą, kuri skirta specialiąją RATP pensijų sistemą suderinti su bendrojoje teisėje nustatytomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(66)

Kalbant apie reformos, apie kurią pranešta, proporcingumą, 2008 m. balandžio 23 d. Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie Prancūzijos Vyriausybės pradėtą specialiosios RATP pensijų sistemos reformą, kuri skirta specialiąją RATP pensijų sistemą suderinti su bendrojoje teisėje nustatytomis taisyklėmis.

8.   PRADĖJUS PROCEDŪRĄ SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTOS PASTABOS

| (67) | 2008 m. vasario 13 d. raštu RATP darbuotojų profesinė sąjunga SUD pareiškė prieštaraujanti Prancūzijos valdžios institucijų projektui, apie kurį pranešta, motyvuodama tuo, kad šis projektas turi tik vieną tikslą – RATP paversti didele grynai komercine tarptautine įmone. RATP darbuotojų profesinė sąjunga SUD šiuo raštu atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad anot profsąjungos, RATP tarnautojai neturi samdomųjų darbuotojų, kuriems taikomas darbo kodeksas, statuso. |
| --- | --- |

(67)

2008 m. vasario 13 d. raštu RATP darbuotojų profesinė sąjunga SUD pareiškė prieštaraujanti Prancūzijos valdžios institucijų projektui, apie kurį pranešta, motyvuodama tuo, kad šis projektas turi tik vieną tikslą – RATP paversti didele grynai komercine tarptautine įmone. RATP darbuotojų profesinė sąjunga SUD šiuo raštu atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad anot profsąjungos, RATP tarnautojai neturi samdomųjų darbuotojų, kuriems taikomas darbo kodeksas, statuso.

| (68) | RATP darbuotojų profesinės sąjungos SUD teigimu, RATP pensijų sistemos reforma turėjo būti rengiama mišraus jungtinio komiteto, nes dėl šios sistemos sprendžiama per kolektyvines socialinių partnerių derybas. |
| --- | --- |

(68)

RATP darbuotojų profesinės sąjungos SUD teigimu, RATP pensijų sistemos reforma turėjo būti rengiama mišraus jungtinio komiteto, nes dėl šios sistemos sprendžiama per kolektyvines socialinių partnerių derybas.

9.   PRANCŪZIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ KOMENTARAI DĖL SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (69) | Dėl RATP tarnautojų teisinio statuso Prancūzijos valdžios institucijos 2008 m. balandžio 3 d. raštu patikslina, kad darbo kodekso nuostatos RATP tarnautojams taikomos, išskyrus tuos atvejus, kai darbo kodekse arba teismų praktikoje aiškiai nustatyta, kad tokios nuostatos šiems tarnautojams netaikomos. Anot Prancūzijos, šių išimčių nepakanka, kad būtų laikoma, kad RATP tarnautojų darbo santykius reglamentuoja viešojo sektoriaus teisė. |
| --- | --- |

(69)

Dėl RATP tarnautojų teisinio statuso Prancūzijos valdžios institucijos 2008 m. balandžio 3 d. raštu patikslina, kad darbo kodekso nuostatos RATP tarnautojams taikomos, išskyrus tuos atvejus, kai darbo kodekse arba teismų praktikoje aiškiai nustatyta, kad tokios nuostatos šiems tarnautojams netaikomos. Anot Prancūzijos, šių išimčių nepakanka, kad būtų laikoma, kad RATP tarnautojų darbo santykius reglamentuoja viešojo sektoriaus teisė.

| (70) | Prancūzija taip pat nurodo, kad 1960 m. gruodžio 19 d. Nutarimu Nr. 60–1362, kuriuo mišriai RATP jungtinei komisijai suteikiami įgaliojimai darbuotojų statuso srityje, pensijų sistema neminima. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, RATP pensijų sistema atsirado ne per kolektyvines derybas, o administraciniu keliu RATP buvo nustatyta valstybės. |
| --- | --- |

(70)

Prancūzija taip pat nurodo, kad 1960 m. gruodžio 19 d. Nutarimu Nr. 60–1362, kuriuo mišriai RATP jungtinei komisijai suteikiami įgaliojimai darbuotojų statuso srityje, pensijų sistema neminima. Pasak Prancūzijos valdžios institucijų, RATP pensijų sistema atsirado ne per kolektyvines derybas, o administraciniu keliu RATP buvo nustatyta valstybės.

10.   ŠIO SPRENDIMO TAIKYMO SRITIS

| (71) | Šiuo sprendimu nagrinėjama, ar nauja pensijų finansavimo sistema suderinama su Bendrijų normomis dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(71)

Šiuo sprendimu nagrinėjama, ar nauja pensijų finansavimo sistema suderinama su Bendrijų normomis dėl valstybės pagalbos.

| (72) | 2007 m. spalio 10 d. pradėtas tyrimas, o ypač Prancūzijos valdžios institucijų pateiktos pastabos Komisijai leido tiksliai nustatyti reformos, apie kurią pranešta, įgyvendinimo tvarką ir tuo remiantis išskirti tris valstybės pagalbos požymių galinčias turėti priemones. |
| --- | --- |

(72)

2007 m. spalio 10 d. pradėtas tyrimas, o ypač Prancūzijos valdžios institucijų pateiktos pastabos Komisijai leido tiksliai nustatyti reformos, apie kurią pranešta, įgyvendinimo tvarką ir tuo remiantis išskirti tris valstybės pagalbos požymių galinčias turėti priemones.

| (73) | Pirma, nuo 2006 m. sausio 1 d. CRP-RATP tapo vienintele įstaiga, teisiškai įpareigota mokėti pensijas statutiniams tarnautojams; iki tol pensijas mokėjo RATP. |
| --- | --- |

(73)

Pirma, nuo 2006 m. sausio 1 d. CRP-RATP tapo vienintele įstaiga, teisiškai įpareigota mokėti pensijas statutiniams tarnautojams; iki tol pensijas mokėjo RATP.

| (74) | Antra, nuo 2006 m. sausio 1 d. valstybė CRP-RATP skyrė lėšų balansui išlaikyti. Iš šios valstybės subsidijos dengiamas dėl demografinių priežasčių atsiradęs deficitas ir papildomos specialiosios RATP pensijų sistemos išlaidos. |
| --- | --- |

(74)

Antra, nuo 2006 m. sausio 1 d. valstybė CRP-RATP skyrė lėšų balansui išlaikyti. Iš šios valstybės subsidijos dengiamas dėl demografinių priežasčių atsiradęs deficitas ir papildomos specialiosios RATP pensijų sistemos išlaidos.

| (75) | Trečia, pagal reformą, apie kurią pranešta, CRP-RATP numatyta galimybė specialiosios pensijų sistemos pagrindines teises į pensiją prijungti prie bendrosios teisės sistemų. Kad būtų užtikrintas visiškas prijungimo finansinis neutralumas, valstybė numato vietoj CRP-RATP prisiimti kompensacinių priemokų mokėjimą. |
| --- | --- |

(75)

Trečia, pagal reformą, apie kurią pranešta, CRP-RATP numatyta galimybė specialiosios pensijų sistemos pagrindines teises į pensiją prijungti prie bendrosios teisės sistemų. Kad būtų užtikrintas visiškas prijungimo finansinis neutralumas, valstybė numato vietoj CRP-RATP prisiimti kompensacinių priemokų mokėjimą.

11.   PIRMOSIOS PRIEMONĖS – CRP-RATP ĮSTEIGIMO – VERTINIMAS

| (76) | Komisija pastebi, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. CRP-RATP tapo vienintele teisine pensijas statutiniams tarnautojams mokančia įstaiga; iki tol pensijas mokėjo RATP. Komisija teigia, kad tuo pat metu RATP įstaigai CRP-RATP mokamos pensijų įmokos įgijo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiantį pobūdį. |
| --- | --- |

(76)

Komisija pastebi, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. CRP-RATP tapo vienintele teisine pensijas statutiniams tarnautojams mokančia įstaiga; iki tol pensijas mokėjo RATP. Komisija teigia, kad tuo pat metu RATP įstaigai CRP-RATP mokamos pensijų įmokos įgijo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiantį pobūdį.

| (77) | Komisija pažymi, kad pagal iki 2006 m. sausio 1 d. galiojusią sistemą už specialiosios pensijų sistemos prievoles teisiškai buvo atsakinga RATP. Šiuo atžvilgiu specialioji RATP tarnautojų pensijų sistema buvo finansuojama nukrypstant nuo bendrosios teisės, nes šios sistemos finansinę pusiausvyrą užtikrino RATP, o specialiajai sistemai RATP mokama darbdavio įmoka neturėjo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio. |
| --- | --- |

(77)

Komisija pažymi, kad pagal iki 2006 m. sausio 1 d. galiojusią sistemą už specialiosios pensijų sistemos prievoles teisiškai buvo atsakinga RATP. Šiuo atžvilgiu specialioji RATP tarnautojų pensijų sistema buvo finansuojama nukrypstant nuo bendrosios teisės, nes šios sistemos finansinę pusiausvyrą užtikrino RATP, o specialiajai sistemai RATP mokama darbdavio įmoka neturėjo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio.

| (78) | Iš to Komisija daro išvadą, kad pagrindinis reformos, apie kurią pranešta, nuostatų poveikis buvo tai, kad RATP mokama darbdavio įmoka jos darbuotojų pensijai įgavo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiantį pobūdį ir tuo būdu išlaisvino įmonę nuo turėtos prievolės užtikrinti specialiosios pensijų sistemos balansą. Kitaip tariant, šia reforma, apie kurią pranešta, prievolė užtikrinti minėtos specialiosios sistemos balansą iš RATP perėjo CRP-RATP ir, galiausiai, valstybei. |
| --- | --- |

(78)

Iš to Komisija daro išvadą, kad pagrindinis reformos, apie kurią pranešta, nuostatų poveikis buvo tai, kad RATP mokama darbdavio įmoka jos darbuotojų pensijai įgavo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiantį pobūdį ir tuo būdu išlaisvino įmonę nuo turėtos prievolės užtikrinti specialiosios pensijų sistemos balansą. Kitaip tariant, šia reforma, apie kurią pranešta, prievolė užtikrinti minėtos specialiosios sistemos balansą iš RATP perėjo CRP-RATP ir, galiausiai, valstybei.

| (79) | Komisija taip pat nustatė, kad RATP prievolė užtikrinti finansinę specialiosios sistemos pusiausvyrą, jei nebūtų vykdoma reforma, apie kurią pranešta, būtų buvusi įtraukta į apskaitą kaip finansiniai įsipareigojimai Prancūzijos valstybės atžvilgiu pereinant prie IFRS standartų (International Financial Reporting Standard, Tarptautinių apskaitos standartų), kurie RATP taikomi nuo 2007 m. birželio 30 d. (28). |
| --- | --- |

(79)

Komisija taip pat nustatė, kad RATP prievolė užtikrinti finansinę specialiosios sistemos pusiausvyrą, jei nebūtų vykdoma reforma, apie kurią pranešta, būtų buvusi įtraukta į apskaitą kaip finansiniai įsipareigojimai Prancūzijos valstybės atžvilgiu pereinant prie IFRS standartų (International Financial Reporting Standard, Tarptautinių apskaitos standartų), kurie RATP taikomi nuo 2007 m. birželio 30 d. (28).

| (80) | Šiuo etapu Komisija pažymi, kad dėl CRP-RATP steigimo kilęs klausimas yra identiškas klausimams, kurių kilo dėl Paštui (La Poste) priskiriamų valstybės tarnautojų pensijų finansavimo būdo reformos (29). Todėl Komisija išnagrinės, ar minėta priemonė šiuo atveju turi valstybės pagalbos požymių, taikydama tokį pat metodą kaip minėtame sprendime. |
| --- | --- |

(80)

Šiuo etapu Komisija pažymi, kad dėl CRP-RATP steigimo kilęs klausimas yra identiškas klausimams, kurių kilo dėl Paštui (La Poste) priskiriamų valstybės tarnautojų pensijų finansavimo būdo reformos (29). Todėl Komisija išnagrinės, ar minėta priemonė šiuo atveju turi valstybės pagalbos požymių, taikydama tokį pat metodą kaip minėtame sprendime.

11.1.   VALSTYBĖS PAGALBA

| (81) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(81)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (82) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės priemonė laikoma valstybės pagalba, jei įvykdomos visos šios keturios sąlygos: 1) atitinkama priemonė suteikia atrankinio ekonominio pranašumo; 2) šis pranašumas finansuojamas valstybės lėšomis; 3) šis pranašumas iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją ir; 4) šis pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(82)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės priemonė laikoma valstybės pagalba, jei įvykdomos visos šios keturios sąlygos: 1) atitinkama priemonė suteikia atrankinio ekonominio pranašumo; 2) šis pranašumas finansuojamas valstybės lėšomis; 3) šis pranašumas iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją ir; 4) šis pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (83) | Tikslinga pateikti argumentus, kuriais remiantis galima spręsti, kad minėta priemonė atitinka visas keturias sąlygas ir dėl to laikytina valstybės pagalba RATP, kaip tai apibrėžiama EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(83)

Tikslinga pateikti argumentus, kuriais remiantis galima spręsti, kad minėta priemonė atitinka visas keturias sąlygas ir dėl to laikytina valstybės pagalba RATP, kaip tai apibrėžiama EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

11.1.1.   RATP SUTEIKIAMAS ATRANKINIO POBŪDŽIO EKONOMINIS PRANAŠUMAS

| (84) | Siekiant įvertinti, ar nagrinėjama priemonė turi valstybės pagalbos požymių, tikslinga nustatyti, ar šiomis priemonėmis RATP suteikiamas ekonominis pranašumas, t. y. ar jos padeda šiai įmonei išvengti išlaidų, kurios paprastai būtų apmokamos iš įmonės nuosavų išteklių, ir tokiu būdu rinkoje veikiančioms jėgoms trukdoma normaliai veikti (30). |
| --- | --- |

(84)

Siekiant įvertinti, ar nagrinėjama priemonė turi valstybės pagalbos požymių, tikslinga nustatyti, ar šiomis priemonėmis RATP suteikiamas ekonominis pranašumas, t. y. ar jos padeda šiai įmonei išvengti išlaidų, kurios paprastai būtų apmokamos iš įmonės nuosavų išteklių, ir tokiu būdu rinkoje veikiančioms jėgoms trukdoma normaliai veikti (30).

| (85) | Į tai atsižvelgiant, pagal nusistovėjusią teismų praktiką įprastomis išlaidomis laikomos išlaidos, kurių įmonė paprastai patiria dėl kasdienio valdymo ar įprastos veiklos (31). Teismas taip pat nustatė, kad pagalba reiškia išlaidų, kurios paprastai apsunkina įmonių biudžetą, sumažinimą atsižvelgiant į aptariamųjų išlaidų sistemos pobūdį ar struktūrą, o specialiosios išlaidos – tai papildomos, palyginti su įprastomis, išlaidos (32). |
| --- | --- |

(85)

Į tai atsižvelgiant, pagal nusistovėjusią teismų praktiką įprastomis išlaidomis laikomos išlaidos, kurių įmonė paprastai patiria dėl kasdienio valdymo ar įprastos veiklos (31). Teismas taip pat nustatė, kad pagalba reiškia išlaidų, kurios paprastai apsunkina įmonių biudžetą, sumažinimą atsižvelgiant į aptariamųjų išlaidų sistemos pobūdį ar struktūrą, o specialiosios išlaidos – tai papildomos, palyginti su įprastomis, išlaidos (32).

| (86) | Atsižvelgdama į Teismo ir savo sprendimų priėmimo praktiką (33), Komisija mano, kad sprendžiant, ar išlaidos laikytinos „įprastomis“ ar „specialiomis“, reikia nustatyti atskaitos pagrindą, arba lyginimo pagrindą, siekiant nustatyti įmones, kurių teisinė ir faktinė padėtis nagrinėjamos priemonės tikslo atžvilgiu būtų panaši. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgdama į Teismo ir savo sprendimų priėmimo praktiką (33), Komisija mano, kad sprendžiant, ar išlaidos laikytinos „įprastomis“ ar „specialiomis“, reikia nustatyti atskaitos pagrindą, arba lyginimo pagrindą, siekiant nustatyti įmones, kurių teisinė ir faktinė padėtis nagrinėjamos priemonės tikslo atžvilgiu būtų panaši.

| (87) | Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad norint taikyti EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, reikia tik nustatyti, ar atitinkamoje teisinėje sistemoje valstybės taikoma priemone „palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“ pagal 87 straipsnio 1 dalį, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių teisinė ir faktinė padėtis nagrinėjamos priemonės tikslo atžvilgiu panaši. |
| --- | --- |

(87)

Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad norint taikyti EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, reikia tik nustatyti, ar atitinkamoje teisinėje sistemoje valstybės taikoma priemone „palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“ pagal 87 straipsnio 1 dalį, palyginti su kitomis įmonėmis, kurių teisinė ir faktinė padėtis nagrinėjamos priemonės tikslo atžvilgiu panaši.

| (88) | Konkrečiai Teismas nurodo, kad atskaitos sistema turėtų būti nustatoma dviem etapais: pirmiausia nustatoma mokesčių sistema, su kuria susijusi nagrinėjama priemonė, tada nustatoma, kokia bendroji tvarka taikoma šiai sistemai. |
| --- | --- |

(88)

Konkrečiai Teismas nurodo, kad atskaitos sistema turėtų būti nustatoma dviem etapais: pirmiausia nustatoma mokesčių sistema, su kuria susijusi nagrinėjama priemonė, tada nustatoma, kokia bendroji tvarka taikoma šiai sistemai.

| (89) | Jei įmanoma rasti vieną tinkamą išorinį lyginimo pagrindą, pagal kurį būtų galima nustatyti, ar išlaidos yra „neįprastos“, nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Jei tokio pagrindo rasti neįmanoma, nagrinėjama priemonė laikytina valstybės pagalba pagal minėtą nuostatą. |
| --- | --- |

(89)

Jei įmanoma rasti vieną tinkamą išorinį lyginimo pagrindą, pagal kurį būtų galima nustatyti, ar išlaidos yra „neįprastos“, nagrinėjama priemonė nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Jei tokio pagrindo rasti neįmanoma, nagrinėjama priemonė laikytina valstybės pagalba pagal minėtą nuostatą.

11.1.1.1.   
  Šiam atvejui tinkamas išorinis lyginimo pagrindas

| (90) | Tokį metodą taikydama šiuo atveju, Komisija mano, kad išlaidų sistemą, su kuria susijusi nagrinėjama priemonė, sudaro socialinės darbdavio mokamos jo darbuotojų privalomojo senatvės draudimo įmokos. |
| --- | --- |

(90)

Tokį metodą taikydama šiuo atveju, Komisija mano, kad išlaidų sistemą, su kuria susijusi nagrinėjama priemonė, sudaro socialinės darbdavio mokamos jo darbuotojų privalomojo senatvės draudimo įmokos.

| (91) | Teoriniu požiūriu Komisija išskiria du galimus atskaitos pagrindus:






  — | senatvės draudimą reglamentuojančios nuostatos, kurios taikomos pagal bendrąją teisę veikiančioms pensijų sistemoms, t. y. CNAV administruojama socialinio draudimo sistema ir AGIRC bei ARRCO administruojamos papildomos sistemos, |
| --- | --- | --- |

(91)

Teoriniu požiūriu Komisija išskiria du galimus atskaitos pagrindus:

—

senatvės draudimą reglamentuojančios nuostatos, kurios taikomos pagal bendrąją teisę veikiančioms pensijų sistemoms, t. y. CNAV administruojama socialinio draudimo sistema ir AGIRC bei ARRCO administruojamos papildomos sistemos,

| — | senatvės draudimą reglamentuojančios nuostatos, taikomos kitoms viešosioms įstaigoms. |
| --- | --- |

—

senatvės draudimą reglamentuojančios nuostatos, taikomos kitoms viešosioms įstaigoms.

| (92) | Dėl pirmojo galimo atskaitos pagrindo, t. y. pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų, Komisija pažymi, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. RATP moka socialinę įmoką, kurios dydis toks pat, kaip ir įmonių, socialinę įmoką mokančių į pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų pensijų fondus. Tačiau Komisija pažymi, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. RATP apdraustieji pagal CRP-RATP administruojamą specialią pensijų sistemą gauna didesnes išmokas, nei darbuotojai, apdrausti pagal bendrosios teisės pensijų sistemas. |
| --- | --- |

(92)

Dėl pirmojo galimo atskaitos pagrindo, t. y. pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų, Komisija pažymi, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. RATP moka socialinę įmoką, kurios dydis toks pat, kaip ir įmonių, socialinę įmoką mokančių į pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų pensijų fondus. Tačiau Komisija pažymi, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. RATP apdraustieji pagal CRP-RATP administruojamą specialią pensijų sistemą gauna didesnes išmokas, nei darbuotojai, apdrausti pagal bendrosios teisės pensijų sistemas.

| (93) | Be to, Komisija konstatuoja, kad apdraustieji pagal bendrosios teisės pensijų sistemas yra pagal privatinės teisės sutartis samdomi darbuotojai, o RATP darbuotojai – statutiniai tarnautojai. Šiuo atžvilgiu tikslinga pažymėti, kad RATP darbuotojų statusas nuo bendrosios teisės nuostatų skiriasi keliais aspektais (žr. 6 išnašą). |
| --- | --- |

(93)

Be to, Komisija konstatuoja, kad apdraustieji pagal bendrosios teisės pensijų sistemas yra pagal privatinės teisės sutartis samdomi darbuotojai, o RATP darbuotojai – statutiniai tarnautojai. Šiuo atžvilgiu tikslinga pažymėti, kad RATP darbuotojų statusas nuo bendrosios teisės nuostatų skiriasi keliais aspektais (žr. 6 išnašą).

| (94) | Komisija, atsižvelgdama į pateiktus argumentus ir į savo sprendimų praktiką (34), mano, kad pagal bendrąją teisę veikiančioms pensijų sistemoms taikomos privalomojo senatvės draudimo nuostatos Komisijos atliekamame tyrime, kuriuo siekiama nustatyti, ar esama ekonominio pranašumo, kaip tai apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, negali būti naudojamos kaip lyginimo pagrindas. |
| --- | --- |

(94)

Komisija, atsižvelgdama į pateiktus argumentus ir į savo sprendimų praktiką (34), mano, kad pagal bendrąją teisę veikiančioms pensijų sistemoms taikomos privalomojo senatvės draudimo nuostatos Komisijos atliekamame tyrime, kuriuo siekiama nustatyti, ar esama ekonominio pranašumo, kaip tai apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, negali būti naudojamos kaip lyginimo pagrindas.

| (95) | Kalbant apie antrą galimą lyginimo pagrindą, t. y. viešąsias įstaigas, Komisija negalėjo nustatyti visų ūkinės veiklos vykdytojų, kurie sudarytų vienalytę grupę, galinčią būti lyginimo pagrindu. RATP teisinė ir faktinė padėtis Prancūzijoje yra tikrai unikali (35). |
| --- | --- |

(95)

Kalbant apie antrą galimą lyginimo pagrindą, t. y. viešąsias įstaigas, Komisija negalėjo nustatyti visų ūkinės veiklos vykdytojų, kurie sudarytų vienalytę grupę, galinčią būti lyginimo pagrindu. RATP teisinė ir faktinė padėtis Prancūzijoje yra tikrai unikali (35).

| (96) | Galiausiai Komisija mano, kad nėra nė vieno išorinio lyginimo pagrindo, kuris padėtų nustatyti, kokia įmonių, kurių teisinė ir faktinė padėtis nagrinėjamos priemonės tikslo atžvilgiu būtų panaši į RATP, mokama įmoka yra „įprasta“. |
| --- | --- |

(96)

Galiausiai Komisija mano, kad nėra nė vieno išorinio lyginimo pagrindo, kuris padėtų nustatyti, kokia įmonių, kurių teisinė ir faktinė padėtis nagrinėjamos priemonės tikslo atžvilgiu būtų panaši į RATP, mokama įmoka yra „įprasta“.

| (97) | Prancūzijos minimas sprendimas Enirisorse
   (36) Komisijos išvadų dėl RATP suteikto pranašumo nekeičia. Be to, šiame sprendime Teismas savo išvadą grindžia ginčytinos priemonės ir „įprastos padėties“ palyginimu, kurį Teismas sugebėjo nustatyti, tačiau kuris negalimas šioje byloje. |
| --- | --- |

(97)

Prancūzijos minimas sprendimas Enirisorse
   (36) Komisijos išvadų dėl RATP suteikto pranašumo nekeičia. Be to, šiame sprendime Teismas savo išvadą grindžia ginčytinos priemonės ir „įprastos padėties“ palyginimu, kurį Teismas sugebėjo nustatyti, tačiau kuris negalimas šioje byloje.

| (98) | Kadangi tinkamo išorinio lyginimo pagrindo nėra, siekdama nustatyti, ar esama pranašumo, kaip tai apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, Komisija mano, kad atskaitos pagrindu vertinant, ar esama tokio pranašumo, yra RATP padėtis, buvusi prieš įgyvendinant priemonę. |
| --- | --- |

(98)

Kadangi tinkamo išorinio lyginimo pagrindo nėra, siekdama nustatyti, ar esama pranašumo, kaip tai apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, Komisija mano, kad atskaitos pagrindu vertinant, ar esama tokio pranašumo, yra RATP padėtis, buvusi prieš įgyvendinant priemonę.

11.1.1.2.   
  Ekonominis pranašumas

| (99) | Kaip jau nurodyta, pagal iki 2006 m. sausio 1 d. galiojusią sistemą už specialiosios pensijų sistemos prievoles teisiškai buvo atsakinga RATP. Todėl šios sistemos finansinę pusiausvyrą užtikrino RATP, o specialiajai sistemai RATP mokama darbdavio įmoka neturėjo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio. |
| --- | --- |

(99)

Kaip jau nurodyta, pagal iki 2006 m. sausio 1 d. galiojusią sistemą už specialiosios pensijų sistemos prievoles teisiškai buvo atsakinga RATP. Todėl šios sistemos finansinę pusiausvyrą užtikrino RATP, o specialiajai sistemai RATP mokama darbdavio įmoka neturėjo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio.

| (100) | Komisija nustatė, kad pagrindinis reformos, apie kurią pranešta, nuostatų poveikis buvo tai, kad RATP mokama darbdavio įmoka jos darbuotojų pensijai įgavo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiantį pobūdį. |
| --- | --- |

(100)

Komisija nustatė, kad pagrindinis reformos, apie kurią pranešta, nuostatų poveikis buvo tai, kad RATP mokama darbdavio įmoka jos darbuotojų pensijai įgavo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiantį pobūdį.

| (101) | Tad Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamomis priemonėmis RATP atleidžiama nuo įmokų, kurias ji būtų turėjusi sumokėti pagal minėtą 1948 m. įstatymą. |
| --- | --- |

(101)

Tad Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamomis priemonėmis RATP atleidžiama nuo įmokų, kurias ji būtų turėjusi sumokėti pagal minėtą 1948 m. įstatymą.

| (102) | Analizuodama, ar RATP pensijų išlaidos yra paprastosios, Komisija mano, kad įsipareigojimai, kuriuos įmonė turi prisiimti pagal darbo teisės nuostatas ar kolektyvines sutartis su profesinėmis sąjungomis dėl išeitinių išmokų ir (arba) paankstinto išėjimo į pensiją, priklauso paprastosioms išlaidoms, kurias įmonė turi finansuoti iš nuosavų išteklių (37). |
| --- | --- |

(102)

Analizuodama, ar RATP pensijų išlaidos yra paprastosios, Komisija mano, kad įsipareigojimai, kuriuos įmonė turi prisiimti pagal darbo teisės nuostatas ar kolektyvines sutartis su profesinėmis sąjungomis dėl išeitinių išmokų ir (arba) paankstinto išėjimo į pensiją, priklauso paprastosioms išlaidoms, kurias įmonė turi finansuoti iš nuosavų išteklių (37).

| (103) | Be to, Komisija daro išvadą, kad įmokos, kurias RATP turi mokėti pagal 1948 m. įstatymo nuostatas, yra paprastosios išlaidos. Kadangi nagrinėjama priemonė padėtų išvengti išlaidų, kurios paprastai turėtų būti padengiamos iš nuosavų RATP finansinių išteklių, nuo šiol Komija mano, kad ši priemonė ūkio subjektui suteikia pranašumą pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Šis pranašumas yra atrankinio pobūdžio, nes jį gauna tik viena įmonė. |
| --- | --- |

(103)

Be to, Komisija daro išvadą, kad įmokos, kurias RATP turi mokėti pagal 1948 m. įstatymo nuostatas, yra paprastosios išlaidos. Kadangi nagrinėjama priemonė padėtų išvengti išlaidų, kurios paprastai turėtų būti padengiamos iš nuosavų RATP finansinių išteklių, nuo šiol Komija mano, kad ši priemonė ūkio subjektui suteikia pranašumą pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Šis pranašumas yra atrankinio pobūdžio, nes jį gauna tik viena įmonė.

| (104) | Komisija taip pat nustatė, kad RATP prievolė užtikrinti finansinę specialiosios sistemos pusiausvyrą, jei nebūtų vykdoma reforma, apie kurią pranešta, būtų buvusi įtraukta į apskaitą kaip finansiniai įsipareigojimai Prancūzijos valstybės atžvilgiu pereinant prie IFRS standartų (International Financial Reporting Standard, Tarptautinių apskaitos standartų), kurie RATP taikomi nuo 2007 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(104)

Komisija taip pat nustatė, kad RATP prievolė užtikrinti finansinę specialiosios sistemos pusiausvyrą, jei nebūtų vykdoma reforma, apie kurią pranešta, būtų buvusi įtraukta į apskaitą kaip finansiniai įsipareigojimai Prancūzijos valstybės atžvilgiu pereinant prie IFRS standartų (International Financial Reporting Standard, Tarptautinių apskaitos standartų), kurie RATP taikomi nuo 2007 m. birželio 30 d.

| (105) | Šie duomenys patvirtina, kad dėl CRP-RATP įsteigimo sumažėja RATP išlaidos, kurių paprastai ji būtų patyrusi. |
| --- | --- |

(105)

Šie duomenys patvirtina, kad dėl CRP-RATP įsteigimo sumažėja RATP išlaidos, kurių paprastai ji būtų patyrusi.

11.1.1.3.   
  Combus bylos teismo praktikos netaikymas nagrinėjamu atveju

| (106) | Prancūzijos valdžios institucijos remiasi sprendimu Combus
   (38) byloje, kuriame Teismas „nepaprastaisiais“ finansiniais įsipareigojimais, laiko įsipareigojimus, kylančius iš išimtinio įmonės, kuriai, kaip ir jos konkurentams, po reformos imtos taikyti įprastos teisės nuostatos dėl personalo valdymo, darbuotojų statuso. Teismas teigia:„svarstoma priemonė buvo skirta privilegijuotą ir brangiai kainuojantį Combus pasamdytų valstybės tarnautojų statusą pakeisti pagal sutartis dirbančių tarnautojų statusu, panašiu į autobusų bendrovių, konkuruojančių su Combus, darbuotojų statusą. Todėl reikėjo ištaisyti nepalankią, palyginti su privačiais konkurentais, struktūrinę Combus padėtį. Kadangi Sutarties 87 straipsnio 1 dalies vienintelis tikslas – uždrausti tam tikroms įmonėms teikiamus pranašumus, valstybės pagalba apima tik tokią intervenciją, kuri sumažina išlaidas, paprastai dengiamas iš įmonės biudžeto, ir kurią reikėtų laikyti ekonominiu pranašumu, kurio gaunančioji įmonė įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų gavusi. [...]. Be to, Danijos valstybė užuot tiesiogiai pervedusi 100 milijonų DKK Combus dirbantiems valstybės tarnautojams galėjo tokį patį rezultatą pasiekti vėl priimdama minėtus valstybės tarnautojus į valstybės tarnybą ir neišmokėdama specialios premijos, o dėl to Combus įmonė iš karto galėtų įdarbinti pagal privatinės teisės darbo sutartis dirbančius tarnautojus.“ |
| --- | --- |

(106)

Prancūzijos valdžios institucijos remiasi sprendimu Combus
   (38) byloje, kuriame Teismas „nepaprastaisiais“ finansiniais įsipareigojimais, laiko įsipareigojimus, kylančius iš išimtinio įmonės, kuriai, kaip ir jos konkurentams, po reformos imtos taikyti įprastos teisės nuostatos dėl personalo valdymo, darbuotojų statuso. Teismas teigia:„svarstoma priemonė buvo skirta privilegijuotą ir brangiai kainuojantį Combus pasamdytų valstybės tarnautojų statusą pakeisti pagal sutartis dirbančių tarnautojų statusu, panašiu į autobusų bendrovių, konkuruojančių su Combus, darbuotojų statusą. Todėl reikėjo ištaisyti nepalankią, palyginti su privačiais konkurentais, struktūrinę Combus padėtį. Kadangi Sutarties 87 straipsnio 1 dalies vienintelis tikslas – uždrausti tam tikroms įmonėms teikiamus pranašumus, valstybės pagalba apima tik tokią intervenciją, kuri sumažina išlaidas, paprastai dengiamas iš įmonės biudžeto, ir kurią reikėtų laikyti ekonominiu pranašumu, kurio gaunančioji įmonė įprastomis rinkos sąlygomis nebūtų gavusi. [...]. Be to, Danijos valstybė užuot tiesiogiai pervedusi 100 milijonų DKK Combus dirbantiems valstybės tarnautojams galėjo tokį patį rezultatą pasiekti vėl priimdama minėtus valstybės tarnautojus į valstybės tarnybą ir neišmokėdama specialios premijos, o dėl to Combus įmonė iš karto galėtų įdarbinti pagal privatinės teisės darbo sutartis dirbančius tarnautojus.“

| (107) | Apskritai pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad Teismas nepatvirtino teismo praktikos Combus byloje. Kai kurios Teismo praktikos detalės prieštarauja prielaidai, pagal kurią struktūrinės nepalankios padėties kompensavimas būtų nesuderinamas su pagalbos apibūdinimu. Teismas nuolat nurodydavo, kad tai, ar esama pagalbos, turėtų būti vertinama pagal poveikį, o ne pagal valstybės įsikišimo priežastis ar tikslus (39). Teismas taip pat laikosi nuomonės, kad pagalbos sąvoka apima valstybės institucijų suteiktą įvairių formų pranašumą, dėl kurio sumažėja išlaidos, kurios paprastai tektų įmonės biudžetui (40). Be to, Teismas aiškiai nurodė, kad su darbuotojų atlyginimu susijusios sąnaudos dėl jų pobūdžio tenka įmonių biudžetui, nepriklausomai nuo to, ar šios sąnaudos atsiranda iš teisinių įsipareigojimų ar kolektyvinių sutarčių (41). Tokiomis aplinkybėmis Teismas nusprendė, kad nepaisant to, kad valstybės suteikiamos priemonės yra skirtos papildomoms išlaidoms kompensuoti, jos vis tiek laikytinos pagalba (42). Šiomis aplinkybėmis Prancūzijos valdžios institucijos remiasi Combus sprendime Teismo nustatytu principu, teigdamos, kad dėl reformos, apie kurią pranešta, RATP nebeturi padengti tik „nepaprastųjų“ išlaidų. |
| --- | --- |

(107)

Apskritai pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad Teismas nepatvirtino teismo praktikos Combus byloje. Kai kurios Teismo praktikos detalės prieštarauja prielaidai, pagal kurią struktūrinės nepalankios padėties kompensavimas būtų nesuderinamas su pagalbos apibūdinimu. Teismas nuolat nurodydavo, kad tai, ar esama pagalbos, turėtų būti vertinama pagal poveikį, o ne pagal valstybės įsikišimo priežastis ar tikslus (39). Teismas taip pat laikosi nuomonės, kad pagalbos sąvoka apima valstybės institucijų suteiktą įvairių formų pranašumą, dėl kurio sumažėja išlaidos, kurios paprastai tektų įmonės biudžetui (40). Be to, Teismas aiškiai nurodė, kad su darbuotojų atlyginimu susijusios sąnaudos dėl jų pobūdžio tenka įmonių biudžetui, nepriklausomai nuo to, ar šios sąnaudos atsiranda iš teisinių įsipareigojimų ar kolektyvinių sutarčių (41). Tokiomis aplinkybėmis Teismas nusprendė, kad nepaisant to, kad valstybės suteikiamos priemonės yra skirtos papildomoms išlaidoms kompensuoti, jos vis tiek laikytinos pagalba (42). Šiomis aplinkybėmis Prancūzijos valdžios institucijos remiasi Combus sprendime Teismo nustatytu principu, teigdamos, kad dėl reformos, apie kurią pranešta, RATP nebeturi padengti tik „nepaprastųjų“ išlaidų.

| (108) | Šiuo atžvilgu Komisija pažymi, kad ši byla nuo Combus bylos skiriasi svarbiomis faktinėmis aplinkybėmis:






  — | kompensacijos išmokamos tiesiogiai Combus dirbantiems valstybės tarnautojams, o šiame sprendime nagrinėjama priemonė susijusi su RATP mokamomis darbdavio įmokomis, |
| --- | --- | --- |

(108)

Šiuo atžvilgu Komisija pažymi, kad ši byla nuo Combus bylos skiriasi svarbiomis faktinėmis aplinkybėmis:

—

kompensacijos išmokamos tiesiogiai Combus dirbantiems valstybės tarnautojams, o šiame sprendime nagrinėjama priemonė susijusi su RATP mokamomis darbdavio įmokomis,

| — | atitinkama valstybės priemonė Combus byloje buvo skirta privilegijuotą ir brangiai kainuojantį Combus dirbančių valstybės tarnautojų statusą pakeisti sutartininkų statusu, panašiu į darbuotojų, dirbančių kitose su Combus konkuruojančiose autobusų bendrovėse, statusą. RATP tarnautojų statusas ir teisės, priešingai, priėmus nagrinėjamą priemonę lieka nepakitę. Šis statusas ir teisės skiriasi nuo pagal privatinės teisės sutartis įmonėse, apdraustose pagal bendrąją teisę veikiančias pensijų sistemas, dirbančių asmenų statuso ir teisių, |
| --- | --- |

—

atitinkama valstybės priemonė Combus byloje buvo skirta privilegijuotą ir brangiai kainuojantį Combus dirbančių valstybės tarnautojų statusą pakeisti sutartininkų statusu, panašiu į darbuotojų, dirbančių kitose su Combus konkuruojančiose autobusų bendrovėse, statusą. RATP tarnautojų statusas ir teisės, priešingai, priėmus nagrinėjamą priemonę lieka nepakitę. Šis statusas ir teisės skiriasi nuo pagal privatinės teisės sutartis įmonėse, apdraustose pagal bendrąją teisę veikiančias pensijų sistemas, dirbančių asmenų statuso ir teisių,

| — | konkurencinė aplinka, kurioje Combus vykdė savo veiklą, skyrėsi nuo RATP padėties. Ribotos atsakomybės bendrovė Combus a. s. turėjo vykdyti savo vežimo veiklą komerciniu pagrindu ir rinkoje veikti panašiomis konkurencinėmis sąlygomis kaip privačios autobusų bendrovės. Tokiomis sąlygomis valstybinės transporto valdymo bendrovės po paraiškų konkurso keleivių vežimą autobusais perleidžia privačioms ir valstybinėms įmonėms. Pagal paraiškų konkursą reglamentuojančias taisykles sutartys sudaromos su „ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą“ pateikusiu subjektu, neatsižvelgiant į tai, ar konkurso dalyvis yra privataus ar valstybinio sektoriaus subjektas. Savo ruožtu RATP priklauso didelis neliberalizuotas sektorius, kuris remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 konkurencijai bus atvertas labai palaipsniui; dėl šių priežasčių ekonominiai suvaržymai jame turi kitokį poveikį. |
| --- | --- |

—

konkurencinė aplinka, kurioje Combus vykdė savo veiklą, skyrėsi nuo RATP padėties. Ribotos atsakomybės bendrovė Combus a. s. turėjo vykdyti savo vežimo veiklą komerciniu pagrindu ir rinkoje veikti panašiomis konkurencinėmis sąlygomis kaip privačios autobusų bendrovės. Tokiomis sąlygomis valstybinės transporto valdymo bendrovės po paraiškų konkurso keleivių vežimą autobusais perleidžia privačioms ir valstybinėms įmonėms. Pagal paraiškų konkursą reglamentuojančias taisykles sutartys sudaromos su „ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą“ pateikusiu subjektu, neatsižvelgiant į tai, ar konkurso dalyvis yra privataus ar valstybinio sektoriaus subjektas. Savo ruožtu RATP priklauso didelis neliberalizuotas sektorius, kuris remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 konkurencijai bus atvertas labai palaipsniui; dėl šių priežasčių ekonominiai suvaržymai jame turi kitokį poveikį.

| (109) | Komisija mano, kad faktiniai Combus bylos ir šio konkretaus atvejo skirtumai yra pakankami, kad pagrįstų skirtingas abiejų bylų išvadas. |
| --- | --- |

(109)

Komisija mano, kad faktiniai Combus bylos ir šio konkretaus atvejo skirtumai yra pakankami, kad pagrįstų skirtingas abiejų bylų išvadas.

11.1.2.   VALSTYBĖS IŠTEKLIŲ NAUDOJIMAS

| (110) | Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė susijusi su valstybės lėšomis, suteiktomis įmonei RATP, kadangi galiausiai atsakomybė subalansuoti specialiąją RATP tarnautojų pensijų sistemą tenka ne RATP, o valstybei. Nuo reformos įgyvendinimo datos valstybė užtikrina finansinę CRP-RATP pusiausvyrą, socialinės apsaugos įstaigai skirdama pusiausvyrai išsaugoti skirtą subsidiją, kurią tuo atveju, jei nebūtų įgyvendinta reforma, būtų turėjusi prisiimti RATP. |
| --- | --- |

(110)

Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė susijusi su valstybės lėšomis, suteiktomis įmonei RATP, kadangi galiausiai atsakomybė subalansuoti specialiąją RATP tarnautojų pensijų sistemą tenka ne RATP, o valstybei. Nuo reformos įgyvendinimo datos valstybė užtikrina finansinę CRP-RATP pusiausvyrą, socialinės apsaugos įstaigai skirdama pusiausvyrai išsaugoti skirtą subsidiją, kurią tuo atveju, jei nebūtų įgyvendinta reforma, būtų turėjusi prisiimti RATP.

| (111) | Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemonė susijusi su valstybės ištekliais, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(111)

Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemonė susijusi su valstybės ištekliais, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

11.1.3.   KONKURENCIJOS IŠKRAIPYMAS IR POVEIKIS PREKYBAI

| (112) | Kaip minėta, RATP, kuriai taikoma nagrinėjama priemonė, yra pagrindinė RATP įmonių grupės bendrovė, veikianti transporto ir su juo susijusių paslaugų sektoriuje. Visi šie ūkio subjektai veikia Bendrijos minėtų ekonomikos sektorių rinkose. |
| --- | --- |

(112)

Kaip minėta, RATP, kuriai taikoma nagrinėjama priemonė, yra pagrindinė RATP įmonių grupės bendrovė, veikianti transporto ir su juo susijusių paslaugų sektoriuje. Visi šie ūkio subjektai veikia Bendrijos minėtų ekonomikos sektorių rinkose.

| (113) | Šiomis aplinkybėmis tikslinga priminti, kad pagalba, kurios lėšomis padengiamos įmonės išlaidos, kurias paprastai ji turėtų padengti pati, kaip įprastines valdymo ar įprastos veiklos išlaidas, iš esmės iškreipia konkurencijos sąlygas (43). Iš tiesų nuspręsta, kad bet koks pagalbos suteikimas įmonei, kuri vykdo veiklą Bendrijos rinkoje, gali iškreipti konkurenciją ir paveikti prekybą tarp valstybių narių (44). Be to, Teisingumo Teismas pažymėjo, kad neatmestina galimybė, jog įmonei, kuri teikia tik vietos ar regionines transporto paslaugas ir neteikia transporto paslaugų ne savo kilmės valstybėje, suteikta valstybės subsidija vis dėlto gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies prasme. Valstybei narei suteikus įmonei valstybės subsidiją, minėtos įmonės transporto paslaugų teikimas gali būti išlaikytas ar išplėstas, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsteigtos įmonės turi mažiau galimybių teikti transporto paslaugas šios valstybės rinkoje (45). |
| --- | --- |

(113)

Šiomis aplinkybėmis tikslinga priminti, kad pagalba, kurios lėšomis padengiamos įmonės išlaidos, kurias paprastai ji turėtų padengti pati, kaip įprastines valdymo ar įprastos veiklos išlaidas, iš esmės iškreipia konkurencijos sąlygas (43). Iš tiesų nuspręsta, kad bet koks pagalbos suteikimas įmonei, kuri vykdo veiklą Bendrijos rinkoje, gali iškreipti konkurenciją ir paveikti prekybą tarp valstybių narių (44). Be to, Teisingumo Teismas pažymėjo, kad neatmestina galimybė, jog įmonei, kuri teikia tik vietos ar regionines transporto paslaugas ir neteikia transporto paslaugų ne savo kilmės valstybėje, suteikta valstybės subsidija vis dėlto gali turėti įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies prasme. Valstybei narei suteikus įmonei valstybės subsidiją, minėtos įmonės transporto paslaugų teikimas gali būti išlaikytas ar išplėstas, ir dėl to kitose valstybėse narėse įsteigtos įmonės turi mažiau galimybių teikti transporto paslaugas šios valstybės rinkoje (45).

| (114) | Šiuo atveju RATP grupės padėtis yra palankesnė nei jos nacionalinių konkurentų (46) ar konkurentų iš kitų valstybių narių, kuriems minėta priemonė netaikoma. |
| --- | --- |

(114)

Šiuo atveju RATP grupės padėtis yra palankesnė nei jos nacionalinių konkurentų (46) ar konkurentų iš kitų valstybių narių, kuriems minėta priemonė netaikoma.

| (115) | Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 planuojama atitinkamas rinkas palaipsniui atverti konkurencijai, toks atitinkamo sektoriaus atvėrimas konkurencijai taip pat reiškia, kad šio sektoriaus įmonei skiriama valstybės pagalba gali paveikti prekybą tarp valstybių narių ir iškreipti konkurenciją atitinkamoje rinkoje. |
| --- | --- |

(115)

Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad Reglamentu (EB) Nr. 1370/2007 planuojama atitinkamas rinkas palaipsniui atverti konkurencijai, toks atitinkamo sektoriaus atvėrimas konkurencijai taip pat reiškia, kad šio sektoriaus įmonei skiriama valstybės pagalba gali paveikti prekybą tarp valstybių narių ir iškreipti konkurenciją atitinkamoje rinkoje.

| (116) | Todėl Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė daro poveikį prekybai tarp valstybių narių ir iškreipia konkurenciją tarp šių ūkio subjektų. |
| --- | --- |

(116)

Todėl Komisija mano, kad nagrinėjama priemonė daro poveikį prekybai tarp valstybių narių ir iškreipia konkurenciją tarp šių ūkio subjektų.

11.2.   NETEISĖTA PAGALBA

| (117) | Remiantis EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatomis valstybė narė turi pranešti apie bet kokius ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą. Suinteresuota valstybė narė planuojamų priemonių neįgyvendina tol, kol procedūroje nepriimamas galutinis sprendimas. |
| --- | --- |

(117)

Remiantis EB sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatomis valstybė narė turi pranešti apie bet kokius ketinimus suteikti ar pakeisti pagalbą. Suinteresuota valstybė narė planuojamų priemonių neįgyvendina tol, kol procedūroje nepriimamas galutinis sprendimas.

| (118) | Šiuo atveju 2006 m. birželio 29 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos pranešė apie RATP pensijų sistemos finansavimo būdo reformą. Jame Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad ši priemonė neatrodo esanti valstybės pagalba, apie kurią pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį turi būti iš anksto pranešta Komisijai. |
| --- | --- |

(118)

Šiuo atveju 2006 m. birželio 29 d. raštu Prancūzijos valdžios institucijos pranešė apie RATP pensijų sistemos finansavimo būdo reformą. Jame Prancūzijos valdžios institucijos pažymėjo, kad ši priemonė neatrodo esanti valstybės pagalba, apie kurią pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį turi būti iš anksto pranešta Komisijai.

| (119) | Vis dėlto, Komisija konstatuoja, kad Prancūzija minėtą valstybės pagalbos priemonę ėmė įgyvendinti nuo 2006 m. sausio 1 d., t. y. prieš Komisijai priimant galutinį sprendimą. Tuo remdamasi Komisija teigia, kad įgyvendindama aptariamą pagalbos priemonę Prancūzija veikė neteisėtai, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(119)

Vis dėlto, Komisija konstatuoja, kad Prancūzija minėtą valstybės pagalbos priemonę ėmė įgyvendinti nuo 2006 m. sausio 1 d., t. y. prieš Komisijai priimant galutinį sprendimą. Tuo remdamasi Komisija teigia, kad įgyvendindama aptariamą pagalbos priemonę Prancūzija veikė neteisėtai, pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

11.3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS SU BENDRĄJA RINKA

| (120) | Kadangi aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas, todėl reikia išnagrinėti jos suderinamumą su bendrąja rinka atsižvelgiant į minėtoje sutartyje nustatytas išimtis. |
| --- | --- |

(120)

Kadangi aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas, todėl reikia išnagrinėti jos suderinamumą su bendrąja rinka atsižvelgiant į minėtoje sutartyje nustatytas išimtis.

| (121) | Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad tinkamiausias teisinis pagrindas yra EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktas, pagal kurį pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, gali būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(121)

Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad tinkamiausias teisinis pagrindas yra EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktas, pagal kurį pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, gali būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendrajam interesui.

| (122) | Atsižvelgdama į šios reformos pobūdį ir poveikį, Komisija mano, kad nagrinėjamos pagalbos suderinamumo įvertinimas turi būti atliktas nustatant vienodas sąlygas („level playing field“) privalomųjų socialinio draudimo įmokų srityje RATP ir jos esamiems, galimiems ir būsimiems konkurentams Ile-de-France visuomeninio transporto rinkoje. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgdama į šios reformos pobūdį ir poveikį, Komisija mano, kad nagrinėjamos pagalbos suderinamumo įvertinimas turi būti atliktas nustatant vienodas sąlygas („level playing field“) privalomųjų socialinio draudimo įmokų srityje RATP ir jos esamiems, galimiems ir būsimiems konkurentams Ile-de-France visuomeninio transporto rinkoje.

| (123) | Norėdama išanalizuoti pagalbos poveikį ir įvertinti konkurencijos iškraipymo mastą, Komisija visų pirma turi įvertinti RATP pagal reformuotą sistemą mokėtinų įmokų dydį, palyginti su jos konkurentais. Vėliau Komisija nustatys, kokia padėtis būtų susidariusi, jei RATP nebūtų suteikta nagrinėjama pagalba. Prieš darant galutines išvadas dėl suderinamumo bus išanalizuotas teigiamas ir neigiamas pagalbos poveikis. |
| --- | --- |

(123)

Norėdama išanalizuoti pagalbos poveikį ir įvertinti konkurencijos iškraipymo mastą, Komisija visų pirma turi įvertinti RATP pagal reformuotą sistemą mokėtinų įmokų dydį, palyginti su jos konkurentais. Vėliau Komisija nustatys, kokia padėtis būtų susidariusi, jei RATP nebūtų suteikta nagrinėjama pagalba. Prieš darant galutines išvadas dėl suderinamumo bus išanalizuotas teigiamas ir neigiamas pagalbos poveikis.

| (124) | Visų pirma Komisija pažymi, kad iki 2006 m. sausio 1 d. specialiosios RATP pensijų sistemos finansavimas nuo pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų finansavimo skyrėsi dviem aspektais: tuo, kad įmokos nebuvo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio, ir darbdavio mokamos įmokos dydžiu. |
| --- | --- |

(124)

Visų pirma Komisija pažymi, kad iki 2006 m. sausio 1 d. specialiosios RATP pensijų sistemos finansavimas nuo pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų finansavimo skyrėsi dviem aspektais: tuo, kad įmokos nebuvo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio, ir darbdavio mokamos įmokos dydžiu.

| (125) | Komisija teigia, kad nagrinėjama pagalbos priemonė padėjo išlyginti pirmąjį skirtumą tarp specialiosios RATP sistemos ir pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų. Iki 2006 m. sausio 1 d. RATP nemokėjo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmokos, tačiau įstatymu buvo įpareigota išlaikyti įmonės tarnautojų pensijų sistemos balansą. Reformos, apie kurią pranešta, poveikis – nustatyta, kad bus mokama nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmoka, kuriai būdinga tai, kad pagal bendrąją teisę veikiantis darbdavys moka įmoką į perskirstomosios pensijų sistemos fondą. Dėl antrojo skirtumo Komisija teigia, kad reforma, apie kurią pranešta, suvienodinti RATP ir pagal bendrąją teisę veikiančių pensijas mokančių įmonių privalomojo senatvės draudimo mokesčių dydžiai. |
| --- | --- |

(125)

Komisija teigia, kad nagrinėjama pagalbos priemonė padėjo išlyginti pirmąjį skirtumą tarp specialiosios RATP sistemos ir pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų. Iki 2006 m. sausio 1 d. RATP nemokėjo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmokos, tačiau įstatymu buvo įpareigota išlaikyti įmonės tarnautojų pensijų sistemos balansą. Reformos, apie kurią pranešta, poveikis – nustatyta, kad bus mokama nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio įmoka, kuriai būdinga tai, kad pagal bendrąją teisę veikiantis darbdavys moka įmoką į perskirstomosios pensijų sistemos fondą. Dėl antrojo skirtumo Komisija teigia, kad reforma, apie kurią pranešta, suvienodinti RATP ir pagal bendrąją teisę veikiančių pensijas mokančių įmonių privalomojo senatvės draudimo mokesčių dydžiai.

| (126) | Jei RATP būtų neįgyvendinusi reformos, apie kurią pranešta, ji būtų turėjusi finansuoti vėlesnių nei 2006 m. ataskaitinių metų finansinius įsipareigojimus dėl statutinių tarnautojų pensijų. Tokio finansavimo priežastis būtų buvusi tiesiogiai susijusi su tuo, kad „darbdavio“ įmokos RATP dirbančių tarnautojų pensijoms nebuvo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio. |
| --- | --- |

(126)

Jei RATP būtų neįgyvendinusi reformos, apie kurią pranešta, ji būtų turėjusi finansuoti vėlesnių nei 2006 m. ataskaitinių metų finansinius įsipareigojimus dėl statutinių tarnautojų pensijų. Tokio finansavimo priežastis būtų buvusi tiesiogiai susijusi su tuo, kad „darbdavio“ įmokos RATP dirbančių tarnautojų pensijoms nebuvo nuo mokestinio įsipareigojimo atleidžiančio pobūdžio.

| (127) | Be to, RATP senatvės draudimo įmokos, skirtos pensijų sistemos finansiniam balansui užtikrinti, nebuvo tokio pat dydžio, kaip galimų konkurentų mokamos įmokos. |
| --- | --- |

(127)

Be to, RATP senatvės draudimo įmokos, skirtos pensijų sistemos finansiniam balansui užtikrinti, nebuvo tokio pat dydžio, kaip galimų konkurentų mokamos įmokos.

| (128) | Neįgyvendinus reformos RATP kasmet būtų tekę kelis šimtus milijonų eurų papildomų išlaidų, palyginti su reformuota sistema. |
| --- | --- |

(128)

Neįgyvendinus reformos RATP kasmet būtų tekę kelis šimtus milijonų eurų papildomų išlaidų, palyginti su reformuota sistema.

| (129) | Todėl RATP būtų atsidūrusi mažiau palankioje padėtyje, kadangi liberalizuotoje rinkoje jos išlaidos pensijoms būtų turėjusios stiprų poveikį veiklai. |
| --- | --- |

(129)

Todėl RATP būtų atsidūrusi mažiau palankioje padėtyje, kadangi liberalizuotoje rinkoje jos išlaidos pensijoms būtų turėjusios stiprų poveikį veiklai.

| (130) | Iš pateiktų argumentų ir atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kuriuo planuojama palaipsniui atverti visuomeninio miesto transporto rinką, galima daryti išvadą, kad pagal 1948 m. įstatymą nustatyta RATP pensijų sistema turi tik jai būdingų savybių, kurios, paimtos atskirai, iškreipia konkurenciją ir RATP bei grupė, kuriai ji priklauso, atsiduria daug nepalankesnėje padėtyje. Pagrindinis nagrinėjamos pagalbos tikslas yra sulyginti RATP ir jos grupės konkurentų mokamas įmokas, tokiu būdu panaikinant konkretų RATP ir RATP grupei kenkiantį konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(130)

Iš pateiktų argumentų ir atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kuriuo planuojama palaipsniui atverti visuomeninio miesto transporto rinką, galima daryti išvadą, kad pagal 1948 m. įstatymą nustatyta RATP pensijų sistema turi tik jai būdingų savybių, kurios, paimtos atskirai, iškreipia konkurenciją ir RATP bei grupė, kuriai ji priklauso, atsiduria daug nepalankesnėje padėtyje. Pagrindinis nagrinėjamos pagalbos tikslas yra sulyginti RATP ir jos grupės konkurentų mokamas įmokas, tokiu būdu panaikinant konkretų RATP ir RATP grupei kenkiantį konkurencijos iškraipymą.

| (131) | Be to, reforma padeda RATP palaipsniui veikti kaip privačiam normalius komercinius suvaržymus patiriančiam investuotojui. Būtent tai yra vienas iš minėtos reformos tikslų. |
| --- | --- |

(131)

Be to, reforma padeda RATP palaipsniui veikti kaip privačiam normalius komercinius suvaržymus patiriančiam investuotojui. Būtent tai yra vienas iš minėtos reformos tikslų.

| (132) | Taip pat Komisijos nuomone, minėta priemonė yra tinkama siekiant šia reforma numatyto Bendrijos intereso tikslo. Jokia kita priemonė negalėtų veiksmingiau išspręsti šio klausimo. Kompensacijos valstybės tarnybai, žinoma, galėtų būti suteiktos, tačiau tokia priemonė dėl problemos struktūrinio pobūdžio negalėtų būti laikoma tinkama ir taikoma ilgą laiką. |
| --- | --- |

(132)

Taip pat Komisijos nuomone, minėta priemonė yra tinkama siekiant šia reforma numatyto Bendrijos intereso tikslo. Jokia kita priemonė negalėtų veiksmingiau išspręsti šio klausimo. Kompensacijos valstybės tarnybai, žinoma, galėtų būti suteiktos, tačiau tokia priemonė dėl problemos struktūrinio pobūdžio negalėtų būti laikoma tinkama ir taikoma ilgą laiką.

| (133) | Dėl priemonių proporcingumo, Komisijos nuomone, suteikta pagalba yra ne didesnė nei būtina. Nuo 2006 m. sausio 1 d. RATP turi tokio dydžio pat kaip įmonės, kurios darbuotojai apdrausti pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų, išlaidų pensijoms. |
| --- | --- |

(133)

Dėl priemonių proporcingumo, Komisijos nuomone, suteikta pagalba yra ne didesnė nei būtina. Nuo 2006 m. sausio 1 d. RATP turi tokio dydžio pat kaip įmonės, kurios darbuotojai apdrausti pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų, išlaidų pensijoms.

| (134) | Galiausiai, Komisijos nuomone, minėta priemonė padeda užtikrinti pensijų sistemos, kurios finansavimo būdas paseno, tęstinumą. Be to, Komisijos manymu, pradėta pagal specialiąją sistemą mokamų išmokų reforma (47) dėl šių priežasčių yra dar vienas lemiamas kriterijus. Todėl Komisija mano, kad šios priemonės puikiai atitinka bendresnę valstybių narių pensijų sistemos reformos, kurios pageidauja Taryba ir Komisija, idėją (48). |
| --- | --- |

(134)

Galiausiai, Komisijos nuomone, minėta priemonė padeda užtikrinti pensijų sistemos, kurios finansavimo būdas paseno, tęstinumą. Be to, Komisijos manymu, pradėta pagal specialiąją sistemą mokamų išmokų reforma (47) dėl šių priežasčių yra dar vienas lemiamas kriterijus. Todėl Komisija mano, kad šios priemonės puikiai atitinka bendresnę valstybių narių pensijų sistemos reformos, kurios pageidauja Taryba ir Komisija, idėją (48).

| (135) | Remdamasi statine analize, Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės sukelti Ile-de-France miesto visuomeninio transporto rinkos iškraipymai dėl savo pobūdžio labai nedideli, nes atsižvelgiant į RATP praeitį ir veiklą, akivaizdu, kad su reforma susiję pensijų finansiniai įsipareigojimai susiję su ilgai neliberalizuotoje rinkoje, kurioje iki šiol konkurencija buvo labai nedidelė, vykdyta veikla. Kita vertus, Komisija mano, kad rinkoms, kuriose RATP grupė veikia per RATP įmonės patronuojamąsias įmones, nagrinėjama priemonė turi tik labai nedidelį poveikį. Iš tiesų nagrinėjama priemonė šioms rinkoms turės tik netiesioginio poveikio, nes pagrindinė įmonė ir jos patronuojamosios įmonės visiškai atskiros teisine ir finansine prasme, tvarko atskirą apskaitą, taip pat ši reforma, apie kurią pranešta, netaikoma šių patronuojamųjų įmonių darbuotojams. |
| --- | --- |

(135)

Remdamasi statine analize, Komisija mano, kad nagrinėjamos priemonės sukelti Ile-de-France miesto visuomeninio transporto rinkos iškraipymai dėl savo pobūdžio labai nedideli, nes atsižvelgiant į RATP praeitį ir veiklą, akivaizdu, kad su reforma susiję pensijų finansiniai įsipareigojimai susiję su ilgai neliberalizuotoje rinkoje, kurioje iki šiol konkurencija buvo labai nedidelė, vykdyta veikla. Kita vertus, Komisija mano, kad rinkoms, kuriose RATP grupė veikia per RATP įmonės patronuojamąsias įmones, nagrinėjama priemonė turi tik labai nedidelį poveikį. Iš tiesų nagrinėjama priemonė šioms rinkoms turės tik netiesioginio poveikio, nes pagrindinė įmonė ir jos patronuojamosios įmonės visiškai atskiros teisine ir finansine prasme, tvarko atskirą apskaitą, taip pat ši reforma, apie kurią pranešta, netaikoma šių patronuojamųjų įmonių darbuotojams.

| (136) | Remdamasi dinamine analize pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kuri be jokių abejonių tinkamiausia, Komisija mano, kad nors teoriškai nagrinėjama priemonė galėtų RATP padėti išsaugoti dominuojančią padėtį, tačiau tokia galimybė labai nedidelė. Tokią išvadą galima daryti remiantis tuo, kad priemone siekiama RATP ir jos konkurentų mokamas įmokas tik suvienodinti, taip pat tuo, kad 2008 m. įgyvendinus specialiųjų pensijų sistemų reformą, RATP dėl pensijų sistemos patrauklesne įmone netampa. |
| --- | --- |

(136)

Remdamasi dinamine analize pagal Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007, kuri be jokių abejonių tinkamiausia, Komisija mano, kad nors teoriškai nagrinėjama priemonė galėtų RATP padėti išsaugoti dominuojančią padėtį, tačiau tokia galimybė labai nedidelė. Tokią išvadą galima daryti remiantis tuo, kad priemone siekiama RATP ir jos konkurentų mokamas įmokas tik suvienodinti, taip pat tuo, kad 2008 m. įgyvendinus specialiųjų pensijų sistemų reformą, RATP dėl pensijų sistemos patrauklesne įmone netampa.

| (137) | Atsižvelgdama į pateiktus argumentus, Komisija daro išvadą, kad neigiamas RATP suteiktos pagalbos poveikis bus nedidelis. Reforma, apie kurią pranešta, apsiriboja tik tuo, kas būtina vienodoms sąlygoms privalomojo senatvės draudimo įmokų srityje sudaryti, šia reforma ištaisomi konkurencijos iškraipymai, kurie būtų pakenkę RATP, todėl ji prekybai netrukdo taip, kad kenktų bendrajam interesui. |
| --- | --- |

(137)

Atsižvelgdama į pateiktus argumentus, Komisija daro išvadą, kad neigiamas RATP suteiktos pagalbos poveikis bus nedidelis. Reforma, apie kurią pranešta, apsiriboja tik tuo, kas būtina vienodoms sąlygoms privalomojo senatvės draudimo įmokų srityje sudaryti, šia reforma ištaisomi konkurencijos iškraipymai, kurie būtų pakenkę RATP, todėl ji prekybai netrukdo taip, kad kenktų bendrajam interesui.

| (138) | Iš to darytina išvada, kad nagrinėjama pagalba suderinama su bendrąja rinka, su sąlyga, kad specialiosios RATP pensijų sistemos reforma, kuria siekiama šią sistemą suderinti su privataus sektoriaus darbuotojų ir valstybės tarnautojų pagrindinių pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų taisyklėmis, būtų įgyvendinta iki galo. |
| --- | --- |

(138)

Iš to darytina išvada, kad nagrinėjama pagalba suderinama su bendrąja rinka, su sąlyga, kad specialiosios RATP pensijų sistemos reforma, kuria siekiama šią sistemą suderinti su privataus sektoriaus darbuotojų ir valstybės tarnautojų pagrindinių pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų taisyklėmis, būtų įgyvendinta iki galo.

| (139) | Komisijos manymu, minėtos išvados EDF
   (49) byloje priimtas Sprendimas 2005/145/EB nepaneigia. |
| --- | --- |

(139)

Komisijos manymu, minėtos išvados EDF
   (49) byloje priimtas Sprendimas 2005/145/EB nepaneigia.

| (140) | Šiuo atžvilgiu tikslinga priminti, kad šiame sprendime Komisija leido teikti valstybės pagalbą, kuria tam tikro sektoriaus įmonės atleidžiamos nuo įsipareigojimo mokėti specialias pensijas, kurios viršija pensijas, mokamas pagal bendrąją pensijų sistemą, ir kurios buvo nustatytos monopolio laikotarpiu. Šiuo atveju Komisija nusprendė, kad dalinis išlaidų sumažinimas dėl iki reformos įgytų specifinių teisių į pensiją finansavimo mechanizmo yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kuri gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. Remdamasi suderinamumo analize, Komisija priėjo išvados, kad EDF padėtis iš esmės nelabai skiriasi nuo padėties, kai energijos srityje susidaro per didelių išlaidų. Iš tikrųjų buvo kalbama apie pagalbą, skirtą perėjimui prie konkurencijos sąlygomis veikiančio energijos sektoriaus palengvinti. Komisija manė, kad tikslinga suteikti pagalbą EDF kompensuojant per dideles išlaidas (50) ir pranešė, kad tokios pozicijos laikysis tirdama panašius atvejus. |
| --- | --- |

(140)

Šiuo atžvilgiu tikslinga priminti, kad šiame sprendime Komisija leido teikti valstybės pagalbą, kuria tam tikro sektoriaus įmonės atleidžiamos nuo įsipareigojimo mokėti specialias pensijas, kurios viršija pensijas, mokamas pagal bendrąją pensijų sistemą, ir kurios buvo nustatytos monopolio laikotarpiu. Šiuo atveju Komisija nusprendė, kad dalinis išlaidų sumažinimas dėl iki reformos įgytų specifinių teisių į pensiją finansavimo mechanizmo yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kuri gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. Remdamasi suderinamumo analize, Komisija priėjo išvados, kad EDF padėtis iš esmės nelabai skiriasi nuo padėties, kai energijos srityje susidaro per didelių išlaidų. Iš tikrųjų buvo kalbama apie pagalbą, skirtą perėjimui prie konkurencijos sąlygomis veikiančio energijos sektoriaus palengvinti. Komisija manė, kad tikslinga suteikti pagalbą EDF kompensuojant per dideles išlaidas (50) ir pranešė, kad tokios pozicijos laikysis tirdama panašius atvejus.

| (141) | Atsižvelgdama į tai, kas minėta, Komisija priėjo išvados, kad šiuo atveju suteikiant valstybės pagalbą RATP atleidžiama nuo prievolės mokėti pensijas, didesnes nei mokamos pagal bendrąją pensijų sistemą, nustatytas dar iki liberalizuojant rinką. Tuo pačiu Komisija priduria, kad nuo 2008 m. RATP įgyvendinama specialiųjų pensijų sistemų šios sistemos suderinamos su privataus sektoriaus darbuotojų ir valstybės tarnautojų pagrindinių pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų taisyklėmis. |
| --- | --- |

(141)

Atsižvelgdama į tai, kas minėta, Komisija priėjo išvados, kad šiuo atveju suteikiant valstybės pagalbą RATP atleidžiama nuo prievolės mokėti pensijas, didesnes nei mokamos pagal bendrąją pensijų sistemą, nustatytas dar iki liberalizuojant rinką. Tuo pačiu Komisija priduria, kad nuo 2008 m. RATP įgyvendinama specialiųjų pensijų sistemų šios sistemos suderinamos su privataus sektoriaus darbuotojų ir valstybės tarnautojų pagrindinių pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų taisyklėmis.

11.4.   IŠVADA

| (142) | Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Ši valstybės pagalba yra neteisėta, tačiau suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(142)

Todėl Komisija daro išvadą, kad nagrinėjama priemonė yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Ši valstybės pagalba yra neteisėta, tačiau suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą.

12.   ANTROSIOS IR TREČIOSIOS PRIEMONIŲ VERTINIMAS

| (143) | Kaip buvo nurodyta, pagal reformą, apie kurią pranešta, numatyta, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. valstybė skirs lėšų CRP-RATP balansui išlaikyti. |
| --- | --- |

(143)

Kaip buvo nurodyta, pagal reformą, apie kurią pranešta, numatyta, kad nuo 2006 m. sausio 1 d. valstybė skirs lėšų CRP-RATP balansui išlaikyti.

| (144) | Be to, pagal reformą, apie kurią pranešta, CRP-RATP numatyta galimybė specialiosios pensijų sistemos pagrindines teises į pensiją prijungti prie pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų. Kad būtų užtikrintas bendrasis finansinis neutralumas, atliekant prijungimą turėtų būti mokamos kompensacinės priemokos, kurias įsipareigoja mokėti valstybė vietoj CRP-RATP. |
| --- | --- |

(144)

Be to, pagal reformą, apie kurią pranešta, CRP-RATP numatyta galimybė specialiosios pensijų sistemos pagrindines teises į pensiją prijungti prie pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų. Kad būtų užtikrintas bendrasis finansinis neutralumas, atliekant prijungimą turėtų būti mokamos kompensacinės priemokos, kurias įsipareigoja mokėti valstybė vietoj CRP-RATP.

| (145) | Reikia nustatyti, ar šios priemonės yra valstybės pagalba pagal EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(145)

Reikia nustatyti, ar šios priemonės yra valstybės pagalba pagal EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (146) | Šiuo atžvilgiu tikslinga priminti, kad EB sutarties 87 straipsnis taikomas tik įmonėms Bendrijos konkurencijos teisės prasme. Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, solidarumo principu paremta socialinės apsaugos sritis nelaikoma ekonomine veikla, kaip tai apibrėžta Sutartyje (žr. 2007 m. spalio 10 d. Sprendimo pradėti procedūrą 67 punktą) (51). |
| --- | --- |

(146)

Šiuo atžvilgiu tikslinga priminti, kad EB sutarties 87 straipsnis taikomas tik įmonėms Bendrijos konkurencijos teisės prasme. Remiantis nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, solidarumo principu paremta socialinės apsaugos sritis nelaikoma ekonomine veikla, kaip tai apibrėžta Sutartyje (žr. 2007 m. spalio 10 d. Sprendimo pradėti procedūrą 67 punktą) (51).

| (147) | Atsižvelgdama į šią Teismo praktiką, Komisija mano, kad CRP-RATP, taip pat dirbančius ir pensijoje esančius RATP darbuotojus draudžiantys pensijų fondai, t. y. CNAV ir AGIRC-ARRCO dėl toliau nurodomų priežasčių nėra įmonės Bendrijos konkurencijos teisės prasme. |
| --- | --- |

(147)

Atsižvelgdama į šią Teismo praktiką, Komisija mano, kad CRP-RATP, taip pat dirbančius ir pensijoje esančius RATP darbuotojus draudžiantys pensijų fondai, t. y. CNAV ir AGIRC-ARRCO dėl toliau nurodomų priežasčių nėra įmonės Bendrijos konkurencijos teisės prasme.

| (148) | Šiuo atveju Komisija visų pirma pažymi, kad RATP tarnautojams taikoma privalomoji socialinė apsauga, kuriai priklauso ir atskira senatvės draudimo sistema, atliekanti socialinę funkciją. Šia sistema siekiama užtikrinti, kad visi pagal ją apdrausti asmenys gautų pensiją, nepriklausomai nuo jų turtinės padėties ir sveikatos būklės draudimo metu. |
| --- | --- |

(148)

Šiuo atveju Komisija visų pirma pažymi, kad RATP tarnautojams taikoma privalomoji socialinė apsauga, kuriai priklauso ir atskira senatvės draudimo sistema, atliekanti socialinę funkciją. Šia sistema siekiama užtikrinti, kad visi pagal ją apdrausti asmenys gautų pensiją, nepriklausomai nuo jų turtinės padėties ir sveikatos būklės draudimo metu.

| (149) | Be to, Komisijos manymu, ši sistema veikia pagal solidarumo principą, nes iš dirbančiųjų mokamų įmokų finansuojamos į pensiją išėjusių darbuotojų pensijos. |
| --- | --- |

(149)

Be to, Komisijos manymu, ši sistema veikia pagal solidarumo principą, nes iš dirbančiųjų mokamų įmokų finansuojamos į pensiją išėjusių darbuotojų pensijos.

| (150) | Taip pat Komisija pažymi, kad šią sistemą įstatymu administruoti pavesta CRP-RATP, o jos veiklą kontroliuoja valstybė. Todėl ji surenka RATP ir jos darbuotojų mokamas įmokas, apskaičiuoja pensijų dydį ir jas išmoka. Komisija pažymi, kad remiantis Socialinio draudimo kodekso straipsniu L711–1, CRP-RATP suteikti visi minėto kodekso L111–1 straipsnyje nurodyti įgaliojimai; jame pabrėžiama, kad socialinė apsauga organizuojama pagal nacionalinio solidarumo principą. |
| --- | --- |

(150)

Taip pat Komisija pažymi, kad šią sistemą įstatymu administruoti pavesta CRP-RATP, o jos veiklą kontroliuoja valstybė. Todėl ji surenka RATP ir jos darbuotojų mokamas įmokas, apskaičiuoja pensijų dydį ir jas išmoka. Komisija pažymi, kad remiantis Socialinio draudimo kodekso straipsniu L711–1, CRP-RATP suteikti visi minėto kodekso L111–1 straipsnyje nurodyti įgaliojimai; jame pabrėžiama, kad socialinė apsauga organizuojama pagal nacionalinio solidarumo principą.

| (151) | Galiausiai Komisija konstatuoja, kad vykdydama savo uždavinį CRP-RATP taiko įstatymus ir niekaip negali daryti įtakos įmokų dydžiui, tam, kaip naudojamos lėšos ar nustatomas išmokų dydis. Mokamos išmokos nustatytos įstatymu ir nepriklauso nuo sumokėtų įmokų dydžio. |
| --- | --- |

(151)

Galiausiai Komisija konstatuoja, kad vykdydama savo uždavinį CRP-RATP taiko įstatymus ir niekaip negali daryti įtakos įmokų dydžiui, tam, kaip naudojamos lėšos ar nustatomas išmokų dydis. Mokamos išmokos nustatytos įstatymu ir nepriklauso nuo sumokėtų įmokų dydžio.

| (152) | Kadangi CRP-RATP nėra įmonė Bendrijos konkurencijos teisės prasme, Komisija mano, kad valstybės subsidija, suteikta CRP-RATP pusiausvyrai užtikrinti, taip pat vietoj CRP-RATP valstybės numatomas prisiimti kompensacinių priemokų finansavimas nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

(152)

Kadangi CRP-RATP nėra įmonė Bendrijos konkurencijos teisės prasme, Komisija mano, kad valstybės subsidija, suteikta CRP-RATP pusiausvyrai užtikrinti, taip pat vietoj CRP-RATP valstybės numatomas prisiimti kompensacinių priemokų finansavimas nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

RATP darbuotojų pensijų fondo (CRP-RATP) įsteigimas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, kurią Prancūzija suteikė pažeisdama EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

Ši pagalba suderinama su bendrąja rinka pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies 3 punktą, su sąlyga, kad specialiosios RATP pensijų sistemos reforma, kuria siekiama šią sistemą suderinti su privataus sektoriaus darbuotojų ir valstybės tarnautojų pagrindinių pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų taisyklėmis, bus įgyvendinta iki galo.

Todėl šią pagalbą leidžiama teikti.

2 straipsnis

Valstybės subsidija, suteikta CRP-RATP pusiausvyrai užtikrinti, taip pat vietoj CRP-RATP valstybės numatomas prisiimti pagrindines teises į pensiją prijungiant prie pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų mokamų kompensacinių priemokų finansavimas nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 13 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 9, 2008 1 15, p. 13.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  1948 m. kovo 26 d. ir balandžio 3 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys.

3

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(4)  Iš dalies pakeisto 1957 m. sausio 7 d. potvarkio Nr. 59–151 dėl keleivių vežimo Paryžiaus regione organizavimo (1959 m. sausio 10 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys) 2 straipsnis, kuriuo iš dalies keičiamas minėtas 1948 m. įstatymas.

4

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(5)  Tokia galimybė teisės aktais leidžiama, jei įvykdomos tokios sąlygos: Už Ile-de-France regiono ribų ir užsienyje Régie autonome des transports parisiens taip pat gali, laikydamasi tarpusavio konkurencijos taisyklių, per patronuojamąsias įmones tiesti, tvarkyti ir naudoti visuomeninio keleivinio transporto tinklus ir maršrutus. Jos patronuojamųjų įmonių statusas – akcinė bendrovė. Jos finansai tvarkomi savarankiškai, atsižvelgiant į grupės tikslus. Šios patronuojamosios įmonės negali gauti valstybės, Syndicat des transports d’Ile-de-France ir kitų vietos valdžios institucijų skiriamų subsidijų veiklai Ile-de-France regione vykdyti ir investicijoms į transportą.

5

Ile-de-France

Régie autonome des transports parisiens

Syndicat des transports d’Ile-de-France

Ile-de-France

(6)  RATP darbuotojų nuostatuose nustatyti darbuotojų klasifikavimo principai, taip pat nuostatos dėl tam tikrų situacijų, iš kurių svarbiausios:

6

| — | pasitraukimas iš tarnybos – nurodomos darbuotojui atsistatydinant, jį atleidžiant ar atšaukiant iš pareigų taikytinos taisyklės, |
| --- | --- |

—

pasitraukimas iš tarnybos – nurodomos darbuotojui atsistatydinant, jį atleidžiant ar atšaukiant iš pareigų taikytinos taisyklės,

| — | atostogos (kasmetinės atostogos, su šeima susijusios specialios atostogos ir kt.), |
| --- | --- |

—

atostogos (kasmetinės atostogos, su šeima susijusios specialios atostogos ir kt.),

| — | paaukštinimo pareigose tvarka. |
| --- | --- |

—

paaukštinimo pareigose tvarka.

Prieš specialiosios pensijų sistemos reformą RATP darbuotojų nuostatų 51 straipsnyje taip pat buvo nustatytos išėjimo į pensiją sąlygos, paremtos nustatyta pensijų tvarka. 2008 m. liepos 1 d. ši tvarka panaikinta (2008 m. birželio 30 d. Nutarimu Nr. 2008–637).

(7)  1959 m. sausio 10 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys.

7

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(8)  OL L 315, 2007 12 3, p. 1.

8

(9)  1959 m. rugsėjo 24 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys.

9

Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys

(10)  2003 m. rugpjūčio 21 d. Įstatymas Nr. 2003–775 dėl pensijų reformos.

10

(11)  2008 m. sausio 15 d. Nutarimas Nr. 2008–48 dėl specialiosios Régie autonome des transports parisiens darbuotojų pensijų sistemos.

11

Régie autonome des transports parisiens

(12)  2008 m. birželio 30 d. Nutarimas Nr. 2008–637 dėl Régie autonome des transports parisiens darbuotojų pensijų tvarkos.

12

Régie autonome des transports parisiens

(13)  2008 m. gruodžio 30 d. Nutarimas Nr. 2008–1514 dėl kai kurių specialiųjų socialinio draudimo sistemų ir laikinųjų valstybės ir vietos savivaldos institucijų tarnautojų papildomo socialinio draudimo pensijų sistemos.

13

(14)  Perskirstomosios pensijų sistemos finansavimas paremtas stipriu skirtingų kartų solidarumo jausmu. Jos finansinė pusiausvyra priklauso nuo įmokų mokėtojų ir pensininkų skaičiaus santykio. Tai, kiek didėja pajamos ir dirbančių asmenų skaičius, yra pagrindiniai pokyčius lemiantys veiksniai.

14

(15)  2005 m. gruodžio 26 d. Nutarimas Nr. 2005–1635 dėl Régie autonome des transports parisiens darbuotojų pensijų fondo.

15

Régie autonome des transports parisiens

(16)  2005 m. gruodžio 26 d. Nutarimas Nr. 2005–1638, kuriuo nustatomi į Régie autonome des transports parisiens darbuotojų pensijų kasą mokamų įmokų tarifai.

16

Régie autonome des transports parisiens

(17)  CNAV – Caisse Nationale d’Assurance Vieillesse (Nacionalinis senatvės draudimo fondas).

17

Caisse Nationale d’Assurance Vieillesse

(18)  AGIRC – Association générale des institutions de retraite des cadres (Bendroji administracijos darbuotojų pensijų fondų asociacija).

18

Association générale des institutions de retraite des cadres

(19)  ARRCO – Association pour le régime de retraite complémentaire des salariés (Papildomų pensijų sistemų asociacija).

19

Association pour le régime de retraite complémentaire des salariés

(20)  Finansinis prijungimas niekaip nekeičia specialiosios pensijų sistemos ir jos taisyklių. Juo siekiama su pensijomis susijusius įsipareigojimus pašalinti iš su šiuo žingsniu susijusių įmonių balansų. Skirtingai nuo sujungimo, prijungiant nėra jokio tiesioginio ryšio tarp pagal bendrąją teisę veikiančių pensijų sistemų ir prijungiamos grupės įmonių, darbuotojų bei pensininkų. Naudojant prijungiamo sektoriaus įmones bei darbuotojus ir bendrosios teisės sistemas jungiančią „ekrano“ struktūrą toks prijungimas, kurį sudaro „virtualios“ operacijos, tik paskirsto bendrus finansinius srautus. Šios operacijos „virtualios“, kadangi darbuotojai jokiais teisiniais ar administraciniais ryšiais nesusieti su priimančiosios sistemos institucijomis, taip pat dėl to, kad nustatant jų teises į pensiją ir perskaičiuojant nustatytą pensijos dydį jiems ir toliau taikoma tik specialiosios pensijų sistemos tvarka.

20

(21)  Specialiajai pensijų sistemai būdingos arba „specialios“ išmokos yra skirtumas tarp pagal specialiąją RATP pensijų sistemą įgytų teisių į pensiją ir pagal bendrąją teisę mokamų išmokų arba pagrindinių teisių. Specifinės specialiosios RATP pensijų sistemos teisės į pensiją yra tokios teisės, kurių pagal bendrąją teisę veikiančios pensijų sistemos paprastai nesuteikia. Už specialiajai pensijų sistemai būdingas teises į pensiją, kurios vykdant specialiųjų pensijų sistemų reformą palaipsniui naikinamos (žr. šio sprendimo 21 konstatuojamąją dalį), ir toliau liks atsakinga CRP-RATP.

21

(22)  Šių sistemų išlaidų pensijoms skirtumas priklauso nuo atlyginimų dydžio ir struktūros skirtumų (nuo to priklauso išlaidų pensijoms dydis) ir demografinių skirtumų (pavyzdžiui, mažesnis įmokų mokėtojų skaičius turi įtakos įmokų dydžiui).

22

(23)  Duomenys, saugotini kaip profesinė paslaptis.

23

(24)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

24

(25)  1999 m. spalio 5 d. Teismo sprendimo Prancūzija prieš Komisiją (C-251/97, Rink. p. I-6639) 40 punktas.

25

Prancūzija

Komisiją

(26)  2004 m. kovo 16 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas Danske Busvognmænd prieš Komisiją, T-157/01, Rink. p. II-917.

26

Danske Busvognmænd

Komisiją

(27)  2006 m. kovo 23 d. Teismo sprendimas Enirisorse SpA prieš SotaCRP-RATPbo SpA, C-237/04, Rink. I-2843.

27

Enirisorse SpA

SotaCRP-RATPbo SpA,

(28)  Kaip teigiama 2008 m. liepos 9 d. senatoriaus Bertrand’o AUBANO informaciniame Valstybės finansų, biudžeto kontrolės ir ekonominių sąskaitų komisijai pateiktame pranešime, šių su pensijomis susijusių finansinių įsipareigojimų orientacinis dydis 21 mlrd. EUR.

28

(29)  2007 m. spalio 10 d. Komisijos sprendimas 2008/204/EB dėl valstybės pagalbos, kurią Prancūzija suteikė Paštui (La Poste) priskiriamų valstybės tarnautojų pensijų finansavimo būdo reformai vykdyti (OL L 63, 2008 3 7, p. 16).

29

La Poste

(30)  1990 m. vasario 14 d. sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-301/87, Rink. p. I-307, 41 punktas.

30

Prancūzija

Komisiją

(31)  Žr. 2000 m. rugsėjo 20 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimo Ispanija prieš Komisiją, T-55/99, Rink. p. II-3207, 82 punktą.

31

Ispanija

Komisiją

(32)  2001 m. rugsėjo 20 d. Teismo sprendimo C-390/98, H.J. Banks & Co. Ltd prieš The Coal Authority ir Secretary of State for Trade and Industry, Rink. p. I-6117, 33 punktas.

32

H.J. Banks & Co. Ltd

The Coal Authority ir Secretary of State for Trade and Industry

(33)  Žr. minėtą Sprendimą 2008/204/EB ir 2007 m. spalio 10 d. Komisijos sprendimą dėl Graikijos bankų sektoriaus pensijų sistemos finansavimo reformos (OL C 308, 2007 12 19, p. 9).

33

(34)  Žr. 32 išnašoje minimus sprendimus.

34

(35)  Visų pirma žiūrėti šio sprendimo 2 ir 3 skyrius.

35

(36)  2003 m. lapkričio 23 d. Teismo sprendimas Enirisorse SpA prieš Ministero delle Finanze, C-34/04, Rink. I-14243.

36

Enirisorse SpA

Ministero delle Finanze,

(37)  Žr. Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti 63 punktą (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

37

(38)  2004 m. kovo 16 d. sprendimas, Danske Busvognmænd prieš Komisiją, T-157/01, Rink. p. II-917.

38

Danske Busvognmænd

Komisiją

(39)  1974 m. liepos 2 d. Teismo sprendimo 173/73, Italija prieš Komisiją, Rink. p. 709, 13 punktas; 1987 m. vasario 24 d. Teismo sprendimo C-310/85, Deufil prieš Komisiją, Rink. p. 901, 8 punktas; 1996 m. rugsėjo 26 d. Teismo sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, Rink. p. I-4551, 20 punktas.

39

, Italija

Komisiją

Deufil

Komisiją

Prancūzija

Komisiją

(40)  1994 m. kovo 15 d. Teismo sprendimo C-387/92, Banco Exterior, Rink. p. I-877, 13 punktas; minėto sprendimo byloje C-241/94 34 punktas.

40

Banco Exterior

(41)  2002 m. gruodžio 12 d. Teismo sprendimo C-5/01, Belgija prieš Komisiją, Rink. p. I-1191, 39 punktas.

41

Belgija

Komisiją

(42)  1961 m. vasario 23 d. Teismo sprendimo 30/59, Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg prieš Haute Autorité, Rink. p. 3, 29 ir 30 punktai; minėto sprendimo byloje C-173/73 12 ir 13 punktai; minėto sprendimo byloje C-241/94 29 ir 35 punktai; 1999 m. spalio 5 d. Teismo sprendimo C-251/97, Prancūzija prieš Komisiją, Rink. p. I-6639, 40, 46 ir 47 punktai.

42

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg

Haute Autorité

Prancūzija

Komisiją

(43)  Žr. 2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C-156/98, Rink. p. I-6857, 30 punktą ir minėtą teismų praktiką.

43

Vokietija

Komisiją

(44)  Žr. visų pirma, 1980 m. rugsėjo 17 d. Teismo sprendimo Philip Morris prieš Komisiją, (Byla 730/79, Rink. p. 2671), 11 ir 12 punktus ir 1998 m. balandžio 30 d. Teismo sprendimo Vlaams Gewest prieš Komisiją (T-214/95, Rink. II-717), 48–50 punktus.

44

Philip Morris

Komisiją

Vlaams Gewest

Komisiją

(45)  2009 m. birželio 11 d. Teismo sprendimo Italija prieš Komisiją, T-222/04, 45 punktas.

45

Italija

Komisiją

(46)  Primintina, jog nebūtina, kad pagalbą gaunanti įmonė pati dalyvautų valstybių narių tarpusavio prekyboje. Iš tikrųjų, kai valstybė narė suteikia įmonei pagalbą, dėl to gali būti išlaikyta arba suintensyvėti vidaus veikla ir sumažėja kitose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių galimybės patekti į šios valstybės narės rinką. Be to, sustiprėjusi įmonė, kuri iki tol nedalyvavo valstybių narių tarpusavio prekyboje, gali užimti tokią padėtį, kuri leistų jai patekti į kitos valstybės narės rinką (šiuo klausimu žr. visų pirma 2002 m. kovo 7 d. sprendimo byloje Italija prieš Komisiją, Rink. p. I-2289, 84 punktą).

46

Italija

Komisiją

(47)  Žr. šio sprendimo 21 konstatuojamąją dalį.

47

(48)  Žr. 2003 m. kovo 18 d. bendrą Komisijos ir Tarybos ataskaitą apie įgyvendinamas ir specialias pensijas, (CS/7165/03).

48

(49)  OL L 49, 2005 2 22, p. 9.

49

(50)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos, susijusios su per didelėmis sąnaudomis, analizės metodų (SG (2001) D/290869, 2001 8 6).

50

(51)  Teismo sprendimas sujungtose bylose C-159 ir C-160/91, Poucet ir Pistre: „ligonių kasos arba institucijos, kurios kartu administruoja viešąsias socialinės apsaugos paslaugas, atlieka tik socialinio pobūdžio funkciją. Tokia veikla paremta nacionalinio solidarumo principu ir visiškai nesusijusi su pelno siekimu. Mokamos išmokos yra įstatymu nustatytos išmokos ir nepriklauso nuo įmokų dydžio. Iš to darytina išvada, kad tokia veikla nėra ekonominio pobūdžio veikla, todėl už ją atsakingos įstaigos nėra įmonės pagal Sutarties 81 ir 82 straipsnius“.

51

Poucet

Pistre

---

V Aktai, priimti nuo 2009 m. gruodžio 1 d. pagal Europos Sąjungos sutartį, Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Euratomo steigimo sutartį

AKTAI, KURIUOS SKELBTI PRIVALOMA

| 12.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 327/36 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 327/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1213/2009

2009 m. gruodžio 11 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. gruodžio 12 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 11 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 50,4 |
| MA | 57,1 |
| TN | 90,9 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 65,6 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 49,3 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 93,9 |
| 0709 90 70 | MA | 50,5 |
| TR | 114,3 |
| ZZ | 82,4 |
| 0805 10 20 | AR | 70,4 |
| MA | 48,8 |
| TR | 63,3 |
| ZA | 61,8 |
| ZZ | 61,1 |
| 0805 20 10 | MA | 73,1 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 79,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 59,6 |
| IL | 75,3 |
| TR | 75,5 |
| ZZ | 70,1 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | CA | 65,1 |
| CN | 80,0 |
| MK | 24,5 |
| US | 92,7 |
| ZZ | 65,6 |
| 0808 20 50 | CN | 47,8 |
| TR | 92,0 |
| US | 186,0 |
| ZZ | 108,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

50,4

MA

57,1

TN

90,9

TR

63,9

ZZ

65,6

0707 00 05

EG

155,5

MA

49,3

TR

76,8

ZZ

93,9

0709 90 70

MA

50,5

TR

114,3

ZZ

82,4

0805 10 20

AR

70,4

MA

48,8

TR

63,3

ZA

61,8

ZZ

61,1

0805 20 10

MA

73,1

TR

85,9

ZZ

79,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

59,6

IL

75,3

TR

75,5

ZZ

70,1

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

CA

65,1

CN

80,0

MK

24,5

US

92,7

ZZ

65,6

0808 20 50

CN

47,8

TR

92,0

US

186,0

ZZ

108,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 12.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 327/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 327/38

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1214/2009

2009 m. gruodžio 11 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009–10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009–10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1160/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009–10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1160/2009 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009–10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. gruodžio 12 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 11 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 314, 2009 12 1, p. 6.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2009 m. gruodžio 12 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 36,95 | 0,20 |
| 1701 11 90 (1) | 36,95 | 3,82 |
| 1701 12 10 (1) | 36,95 | 0,07 |
| 1701 12 90 (1) | 36,95 | 3,52 |
| 1701 91 00 (2) | 42,14 | 4,83 |
| 1701 99 10 (2) | 42,14 | 1,70 |
| 1701 99 90 (2) | 42,14 | 1,70 |
| 1702 90 95 (3) | 0,42 | 0,27 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

36,95

0,20

1701 11 90 (1)

36,95

3,82

1701 12 10 (1)

36,95

0,07

1701 12 90 (1)

36,95

3,52

1701 91 00 (2)

42,14

4,83

1701 99 10 (2)

42,14

1,70

1701 99 90 (2)

42,14

1,70

1702 90 95 (3)

0,42

0,27

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

| 12.12.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 327/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 327/40

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS Atalanta/8/2009

2009 m. gruodžio 4 d.

dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta), ES pajėgų vado skyrimo

(2009/946/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 10 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (Atalanta) (1), ypač į jų 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti sprendimus dėl ES pajėgų vado skyrimo. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Bendrųjų veiksmų 2008/851/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti sprendimus dėl ES pajėgų vado skyrimo.

| (2) | 2009 m. liepos 22 d. PSK priėmė Sprendimą Atalanta/6/2009 (2), kuriuo paskyrė komandorą Peter BINDT Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, ES pajėgų vadu. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. liepos 22 d. PSK priėmė Sprendimą Atalanta/6/2009 (2), kuriuo paskyrė komandorą Peter BINDT Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, ES pajėgų vadu.

| (3) | ES operacijos vadas rekomendavo kontradmirolą Giovanni GUMIERO paskirti nauju Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, ES pajėgų vadu. |
| --- | --- |

(3)

ES operacijos vadas rekomendavo kontradmirolą Giovanni GUMIERO paskirti nauju Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, ES pajėgų vadu.

| (4) | ES karinis komitetas pritarė tai rekomendacijai. |
| --- | --- |

(4)

ES karinis komitetas pritarė tai rekomendacijai.

| (5) | Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus, |
| --- | --- |

(5)

Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 5 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Kontradmirolas Giovanni GUMIERO skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų apiplėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo, ES pajėgų vadu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2009 m. gruodžio 13 d.

Priimta Briuselyje 2009 m. gruodžio 4 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkas

O. SKOOG

---

(1)  OL L 301, 2008 11 12, p. 33.

1

(2)  OL L 192, 2009 7 24, p. 68.

2

---