# Az Európai Unió L 1/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.001.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 1 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. január 5. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.001.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 1

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. január 5.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 1/2010/EU rendelete (2010. január 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 2/2010/EU rendelete (2010. január 4.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 3 |
| | | A Bizottság 3/2010/EU rendelete (2010. január 4.) a gabonaágazatban 2010. január 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1290/2009/EU rendelet módosításáról | 5 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/1/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 23.) a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport mandátumának meghosszabbításáról | 8 |
| | | 2010/2/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 24.) a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listájának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról
  (az értesítés a C(2009) 10251. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 10 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 1/2010/EU rendelete (2010. január 4.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 2/2010/EU rendelete (2010. január 4.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

3

A Bizottság 3/2010/EU rendelete (2010. január 4.) a gabonaágazatban 2010. január 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1290/2009/EU rendelet módosításáról

5

HATÁROZATOK

2010/1/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 23.) a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport mandátumának meghosszabbításáról

8

2010/2/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 24.) a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listájának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról
  (az értesítés a C(2009) 10251. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

2

(az értesítés a C(2009) 10251. számú dokumentummal történt)

1

10

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 5.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 1/1

---

A BIZOTTSÁG 1/2010/EU RENDELETE

(2010. január 4.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. január 5-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 45,8 |
| TN | 99,9 |
| TR | 86,1 |
| ZZ | 77,3 |
| 0707 00 05 | EG | 196,3 |
| MA | 80,6 |
| TR | 133,3 |
| ZZ | 136,7 |
| 0709 90 70 | MA | 31,0 |
| TR | 98,5 |
| ZZ | 64,8 |
| 0805 10 20 | EG | 57,9 |
| MA | 55,7 |
| TR | 55,5 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 20 10 | MA | 74,9 |
| ZZ | 74,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 53,3 |
| IL | 67,2 |
| TR | 76,3 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 68,0 |
| 0805 50 10 | TR | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0808 10 80 | CA | 101,1 |
| CN | 97,4 |
| US | 95,5 |
| ZZ | 98,0 |
| 0808 20 50 | US | 103,1 |
| ZZ | 103,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

45,8

TN

99,9

TR

86,1

ZZ

77,3

0707 00 05

EG

196,3

MA

80,6

TR

133,3

ZZ

136,7

0709 90 70

MA

31,0

TR

98,5

ZZ

64,8

0805 10 20

EG

57,9

MA

55,7

TR

55,5

ZZ

56,4

0805 20 10

MA

74,9

ZZ

74,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

53,3

IL

67,2

TR

76,3

US

75,0

ZZ

68,0

0805 50 10

TR

75,6

ZZ

75,6

0808 10 80

CA

101,1

CN

97,4

US

95,5

ZZ

98,0

0808 20 50

US

103,1

ZZ

103,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 5.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 1/3

---

A BIZOTTSÁG 2/2010/EU RENDELETE

(2010. január 4.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1271/2009/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1271/2009/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. január 5-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 339., 2009.12.22., 32. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. január 5-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 42,90 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,90 | 2,03 |
| 1701 12 10 (1) | 42,90 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,90 | 1,74 |
| 1701 91 00 (2) | 49,28 | 2,69 |
| 1701 99 10 (2) | 49,28 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,28 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,49 | 0,22 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

42,90

0,00

1701 11 90 (1)

42,90

2,03

1701 12 10 (1)

42,90

0,00

1701 12 90 (1)

42,90

1,74

1701 91 00 (2)

49,28

2,69

1701 99 10 (2)

49,28

0,00

1701 99 90 (2)

49,28

0,00

1702 90 95 (3)

0,49

0,22

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

| 5.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 1/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 1/5

---

A BIZOTTSÁG 3/2010/EU RENDELETE

(2010. január 4.)

a gabonaágazatban 2010. január 1-jétől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról szóló 1290/2009/EU rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gabonaágazatban 2010. január 1-jétől alkalmazandó behozatali vámokat az 1290/2009/EU bizottsági rendelet (3) rögzítette. |
| --- | --- |

(1)

A gabonaágazatban 2010. január 1-jétől alkalmazandó behozatali vámokat az 1290/2009/EU bizottsági rendelet (3) rögzítette.

| (2) | A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 EUR-val eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani az 1290/2009/EU rendeletben rögzített behozatali vámokat. |
| --- | --- |

(2)

A behozatali vámok kiszámított átlaga tonnánként 5 EUR-val eltér a megállapított vámtól, helyénvaló tehát megfelelő módon kiigazítani az 1290/2009/EU rendeletben rögzített behozatali vámokat.

| (3) | Az 1290/2009/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1290/2009/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1290/2009/EU rendelet I. és II. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit 2010. január 5-én kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 4-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

(3)  HL L 347., 2009.12.24., 11. o.

3

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2010. január 5-től alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 2,44 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 38,56 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 18,00 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 18,00 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 38,56 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

2,44

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

38,56

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

18,00

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

18,00

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

38,56

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

31.12.2009

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 150,20 | 109,83 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 135,93 | 125,93 | 105,93 | 98,22 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 8,71 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 7,46 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

150,20

109,83

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

135,93

125,93

105,93

98,22

Öböl-beli árnövelés

—

8,71

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

7,46

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 22,39 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | — EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

22,39 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

— EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

HATÁROZATOK

| 5.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 1/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 1/8

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 23.)

a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport mandátumának meghosszabbításáról

(2010/1/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

mivel:

| (1) | 1991 novemberében az Európai Bizottság úgy határozott, hogy a közösségi kutatási és műszaki fejlesztési politika döntéshozatali folyamataiba bevezeti az etikai szempontokat azáltal, hogy létrehozza a biotechnológia etikai következményeivel foglalkozó tanácsadó csoportot (GAEIB). |
| --- | --- |

(1)

1991 novemberében az Európai Bizottság úgy határozott, hogy a közösségi kutatási és műszaki fejlesztési politika döntéshozatali folyamataiba bevezeti az etikai szempontokat azáltal, hogy létrehozza a biotechnológia etikai következményeivel foglalkozó tanácsadó csoportot (GAEIB).

| (2) | A Bizottság 1997. december 16-án úgy határozott, hogy a GAEIB-t felváltja a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoporttal (EGE), amelynek mandátumát kiterjesztette a tudomány és technológia minden alkalmazási területére. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 1997. december 16-án úgy határozott, hogy a GAEIB-t felváltja a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoporttal (EGE), amelynek mandátumát kiterjesztette a tudomány és technológia minden alkalmazási területére.

| (3) | A Bizottság 2001. március 26-i határozatával (C(2001) 691) – kis módosítással – négy évre meghosszabbította az EGE mandátumát. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2001. március 26-i határozatával (C(2001) 691) – kis módosítással – négy évre meghosszabbította az EGE mandátumát.

| (4) | A 2005. május 11-i 2005/383/EK bizottsági határozat (1) döntött a jelenlegi EGE-mandátumról, amelyet a 2009/757/EK bizottsági határozat (2) hosszabbított meg. |
| --- | --- |

(4)

A 2005. május 11-i 2005/383/EK bizottsági határozat (1) döntött a jelenlegi EGE-mandátumról, amelyet a 2009/757/EK bizottsági határozat (2) hosszabbított meg.

| (5) | Helyénvaló a mandátum ötéves időtartamra való meghosszabbítása, valamint új tagok kinevezése; ez a határozat azonban nem sérti az új Bizottságnak azon jogát, hogy felülvizsgálja a mandátum tartalmát. |
| --- | --- |

(5)

Helyénvaló a mandátum ötéves időtartamra való meghosszabbítása, valamint új tagok kinevezése; ez a határozat azonban nem sérti az új Bizottságnak azon jogát, hogy felülvizsgálja a mandátum tartalmát.

| (6) | Az itt következő határozat a 2009/757/EK határozat helyébe lép, |
| --- | --- |

(6)

Az itt következő határozat a 2009/757/EK határozat helyébe lép,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság ezennel határoz a tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport (EGE) mandátumának ötéves időtartamra történő meghosszabbításáról.

2. cikk

Megbízatás

Az EGE feladata tanácsadás a Bizottság mellett a tudományos és az új technológiákkal kapcsolatos etikai kérdésekben, vagy a Bizottság felkérésére, vagy saját kezdeményezéséből kiindulva. A Parlament és a Tanács is felhívhatja a Bizottság figyelmét általuk etikai szempontból fontosnak ítélt kérdésekre. A Bizottság minden olyan esetben, amikor kikéri az EGE véleményét, annak kialakítására határidőt állapít meg.

3. cikk

Összetétel – Kinevezés

(1)   Az EGE tagjait a Bizottság elnöke nevezi ki.

(2)   A következő szabályokat kell alkalmazni:

| — | A tagokat ad personam nevezik ki. A tagok személyes jogon vesznek részt a csoport munkájában, és bármiféle külső befolyástól függetlenül adnak tanácsot a Bizottságnak. Az EGE független, pluralista és multidiszciplináris alapon működik. |
| --- | --- |

—

A tagokat ad personam nevezik ki. A tagok személyes jogon vesznek részt a csoport munkájában, és bármiféle külső befolyástól függetlenül adnak tanácsot a Bizottságnak. Az EGE független, pluralista és multidiszciplináris alapon működik.

| — | Az EGE legfeljebb tizenöt tagból áll. |
| --- | --- |

—

Az EGE legfeljebb tizenöt tagból áll.

| — | Az EGE minden egyes tagja öt évre szóló kinevezést kap. A kinevezés kétszer hosszabbítható meg ugyanilyen időtartamra. |
| --- | --- |

—

Az EGE minden egyes tagja öt évre szóló kinevezést kap. A kinevezés kétszer hosszabbítható meg ugyanilyen időtartamra.

| — | Az EGE tagjainak kiválasztása szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó nyílt felhívás alapján történik. Más csatornákon keresztül beérkezett további jelentkezéseket is figyelembe lehet venni a kiválasztási eljárás során. |
| --- | --- |

—

Az EGE tagjainak kiválasztása szándéknyilatkozat benyújtására vonatkozó nyílt felhívás alapján történik. Más csatornákon keresztül beérkezett további jelentkezéseket is figyelembe lehet venni a kiválasztási eljárás során.

| — | Az EGE tagjainak listáját a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé. |
| --- | --- |

—

Az EGE tagjainak listáját a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

| — | A ki nem nevezett, de alkalmas jelöltek tartaléklistára kerülnek. |
| --- | --- |

—

A ki nem nevezett, de alkalmas jelöltek tartaléklistára kerülnek.

| — | Amennyiben egy tag már nem tudja hatékonyan segíteni a csoport munkáját, vagy lemond, az elnök kinevezhet a tartaléklistáról egy helyettesítő tagot az eredeti tag mandátumából hátralevő időszak alatt. |
| --- | --- |

—

Amennyiben egy tag már nem tudja hatékonyan segíteni a csoport munkáját, vagy lemond, az elnök kinevezhet a tartaléklistáról egy helyettesítő tagot az eredeti tag mandátumából hátralevő időszak alatt.

4. cikk

Működés

(1)   Az EGE tagjai elnököt és alelnököt választanak maguk közül, akik e feladatukat mandátumuk időtartama alatt gyakorolják.

(2)   Az EGE munkaprogramját – beleértve az EGE által saját kezdeményezése alapján javasolt etikai tartalmú beszámolókat – a Bizottság elnöke hagyja jóvá. A Bizottság Európai Szakpolitikai Tanácsadó Irodája (BEPA), amely az EGE elnökével szoros együttműködésben dolgozik, felelős az EGE, illetve ez utóbbi titkárságának működéséért.

(3)   Az EGE ülései nem nyilvánosak. Az EGE fent említett ülésein kívül is megvitathatja munkáját a Bizottságnak az adott ügyekben illetékes részlegeivel, illetve meghívhat nem kormányzati szervezeteket (NGO) vagy reprezentatív szervezeteket képviselő vendégeket, amikor azt az eszmecsere szempontjából szükségesnek tartja. Az EGE üléseinek napirendjét megküldik az illetékes bizottsági szolgálatoknak.

(4)   Az EGE általában a Bizottság székhelyén ülésezik, a Bizottság által meghatározott módon és időrend szerint. Az EGE egy 12 hónapos időszak alatt legalább hatszor ülésezik, oly módon, hogy munkája évente körülbelül tizenkét munkanapot vesz igénybe. A tagok legalább évi négy ülésen vesznek részt.

(5)   Az EGE, véleménye kialakítása érdekében és a munkájához rendelkezésre álló források nyújtotta kereteken belül

| — | amennyiben hasznosnak és/vagy szükségesnek tartja, meghívhat különleges kompetenciákkal rendelkező szakértőket, hogy munkájában iránymutatással és információkkal segítsék, |
| --- | --- |

—

amennyiben hasznosnak és/vagy szükségesnek tartja, meghívhat különleges kompetenciákkal rendelkező szakértőket, hogy munkájában iránymutatással és információkkal segítsék,

| — | kezdeményezheti tanulmányok elkészítését annak érdekében, hogy minden szükséges tudományos és műszaki információt megszerezhessen, |
| --- | --- |

—

kezdeményezheti tanulmányok elkészítését annak érdekében, hogy minden szükséges tudományos és műszaki információt megszerezhessen,

| — | különleges kérdések vizsgálatára munkacsoportokat állíthat fel, |
| --- | --- |

—

különleges kérdések vizsgálatára munkacsoportokat állíthat fel,

| — | nyílt kerekasztal-beszélgetéseket kezdeményez minden, általa kidolgozott véleményre vonatkozóan annak érdekében, hogy elősegítse a párbeszéd kialakítását és az átláthatóság megvalósítását, |
| --- | --- |

—

nyílt kerekasztal-beszélgetéseket kezdeményez minden, általa kidolgozott véleményre vonatkozóan annak érdekében, hogy elősegítse a párbeszéd kialakítását és az átláthatóság megvalósítását,

| — | szoros kapcsolatot alakít ki a Bizottság azon részlegeivel, amelyek érintettek az általa tárgyalt kérdésekben, |
| --- | --- |

—

szoros kapcsolatot alakít ki a Bizottság azon részlegeivel, amelyek érintettek az általa tárgyalt kérdésekben,

| — | az Európai Unió tagállamai vagy a csatlakozás előtt álló országok etikai bizottságaival szoros kapcsolatokat alakíthat ki. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió tagállamai vagy a csatlakozás előtt álló országok etikai bizottságaival szoros kapcsolatokat alakíthat ki.

(6)   Minden véleményt elfogadása után azonnal közzétesznek. Amennyiben egy véleményt nem egyhangúlag fogadnak el, annak tartalmaznia kell minden eltérő véleményt. Amennyiben egy adott témára vonatkozóan a vélemény kialakítására kevesebb idő áll rendelkezésre, az EGE olyan, rövidebb nyilatkozatot ad, amelyet később, ha szükséges, részletesebb vizsgálat követhet, ugyanakkor biztosítja, hogy az átláthatóság elvét betartják ugyanúgy, mint minden más vélemény esetében. Az EGE véleménye mindig említést tesz az érintett technológiának a vélemény meghozatalakor aktuális fejlettségi fokáról. Az EGE dönthet úgy, hogy véleményét frissíti, amennyiben azt szükségesnek tartja.

(7)   Az EGE saját eljárási szabályzatot fogad el.

(8)   Az EGE – mandátumának lejárta előtt – jelentést készít addigi tevékenységeiről, amiért az elnök a felelős. A jelentést közzéteszik.

5. cikk

Az ülések költségei

Az EGE tagjainak az ülésekkel kapcsolatos utazási és tartózkodási költségeit saját belső szabályzata szerint a Bizottság fedezi.

6. cikk

Hatálybalépés

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik, és az EGE új tagjainak kinevezése napján lép hatályba. A 2009/757/EK határozat helyébe lép.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 127., 2005.5.20., 17. o.

1

(2)  HL L 270., 2009.10.15., 18. o.

2

---

| 5.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 1/10

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 24.)

a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok és alágazatok listájának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról

(az értesítés a C(2009) 10251. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/2/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 10a. cikke (13) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított 2003/87/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek kiosztásakor az árverés útján történő értékesítés legyen a követendő alapelv. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (2) módosított 2003/87/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek kiosztásakor az árverés útján történő értékesítés legyen a követendő alapelv.

| (2) | Az Unió támogatja azt az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodást, amely ambiciózus célként a globális hőmérséklet-emelkedés maximumának 2 °C-ra való korlátozását tűzte ki. Amennyiben más fejlett országok és a főbb üvegházhatásúgáz-kibocsátók nem lesznek részesei ennek a nemzetközi megállapodásnak, nőhet az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mértéke azokban a harmadik országokban, amelyek iparát így nem korlátoznák hasonló szén-dioxid-kibocsátási megkötések („CO2-kibocsátásáthelyezés”), és ez alááshatja az uniós környezetvédelmi fellépések integritását és eredményességét. A CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelése érdekében a 2003/87/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy – a nemzetközi tárgyalások kimenetelétől függően – az Unió az ennek a kockázatnak jelentős mértékben kitett ágazatokat vagy alágazatokat a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott intézkedésekkel összhangban meghatározott mennyiség 100 %-ának erejéig ingyenes kiosztásban részesíti. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió támogatja azt az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodást, amely ambiciózus célként a globális hőmérséklet-emelkedés maximumának 2 °C-ra való korlátozását tűzte ki. Amennyiben más fejlett országok és a főbb üvegházhatásúgáz-kibocsátók nem lesznek részesei ennek a nemzetközi megállapodásnak, nőhet az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának mértéke azokban a harmadik országokban, amelyek iparát így nem korlátoznák hasonló szén-dioxid-kibocsátási megkötések („CO2-kibocsátásáthelyezés”), és ez alááshatja az uniós környezetvédelmi fellépések integritását és eredményességét. A CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának kezelése érdekében a 2003/87/EK irányelv úgy rendelkezik, hogy – a nemzetközi tárgyalások kimenetelétől függően – az Unió az ennek a kockázatnak jelentős mértékben kitett ágazatokat vagy alágazatokat a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott intézkedésekkel összhangban meghatározott mennyiség 100 %-ának erejéig ingyenes kiosztásban részesíti.

| (3) | A Bizottság 2009. december 31-ig, majd azt követően ötévente a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14)–(17) bekezdésében meghatározott feltételek alapján összeállítja a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok vagy alágazatok jegyzékét (a továbbiakban: ágazatok és alágazatok listája). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2009. december 31-ig, majd azt követően ötévente a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14)–(17) bekezdésében meghatározott feltételek alapján összeállítja a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok vagy alágazatok jegyzékét (a továbbiakban: ágazatok és alágazatok listája).

| (4) | A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14) bekezdése értelmében a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok vagy alágazatok meghatározása érdekében a Bizottságnak uniós szinten fel kell mérnie, hogy a megfelelő bontási szinten az ágazatnak vagy alágazatnak milyen mértékben van lehetősége arra, hogy a szükséges kibocsátási egységek közvetlen költségét és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő magasabb villamosenergia-árak közvetett költségeit a termékárakban megjelenítse anélkül, hogy ezáltal az Unión kívüli, a szén-dioxid-kibocsátás szempontjából kevésbé hatékony létesítményekkel szemben jelentős piaci részesedést veszítene. E felmérések alapját az éghajlatváltozásra és a megújuló energiára vonatkozó 2020-as uniós célkitűzések teljesítésére irányuló végrehajtási intézkedéscsomagot kísérő bizottsági hatásvizsgálat, és az egyes ágazatokkal vagy alágazatokkal kapcsolatban a legutóbbi három évből származó, rendelkezésre álló kereskedelmi, termelési és hozzáadott értékre vonatkozó adatoknak megfelelően megállapított, átlagos szén-dioxid-ár képezi. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14) bekezdése értelmében a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok vagy alágazatok meghatározása érdekében a Bizottságnak uniós szinten fel kell mérnie, hogy a megfelelő bontási szinten az ágazatnak vagy alágazatnak milyen mértékben van lehetősége arra, hogy a szükséges kibocsátási egységek közvetlen költségét és a 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő magasabb villamosenergia-árak közvetett költségeit a termékárakban megjelenítse anélkül, hogy ezáltal az Unión kívüli, a szén-dioxid-kibocsátás szempontjából kevésbé hatékony létesítményekkel szemben jelentős piaci részesedést veszítene. E felmérések alapját az éghajlatváltozásra és a megújuló energiára vonatkozó 2020-as uniós célkitűzések teljesítésére irányuló végrehajtási intézkedéscsomagot kísérő bizottsági hatásvizsgálat, és az egyes ágazatokkal vagy alágazatokkal kapcsolatban a legutóbbi három évből származó, rendelkezésre álló kereskedelmi, termelési és hozzáadott értékre vonatkozó adatoknak megfelelően megállapított, átlagos szén-dioxid-ár képezi.

| (5) | A 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (15) bekezdésének megfelelően egy ágazat vagy alágazat akkor tekinthető a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak vagy alágazatnak, ha az ezen irányelv végrehajtásából eredő közvetlen és közvetett többletkiadások a termelési költségeknek a bruttó hozzáadott érték arányában mérve jelentős mértékű, legalább 5 %-os növekedését eredményezik; és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem intenzitása, azaz a harmadik országokba irányuló kivitel és a harmadik országokból származó behozatal összértékének és az uniós piac összméretének (az éves forgalom és a harmadik országokból történő teljes behozatal összegének) hányadosa 10 % fölött van. A 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (16) bekezdésének megfelelően egy ágazat vagy alágazat akkor is a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak vagy alágazatnak minősül, ha a 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő közvetlen vagy közvetett többletkiadások a termelési költségeknek a bruttó hozzáadott érték arányában mérve rendkívül nagymértékű, legalább 30 %-os növekedését eredményezik, vagy a harmadik országokkal folytatott kereskedelem intenzitása, azaz a harmadik országokba irányuló kivitel és a harmadik országokból származó behozatal összértékének és az uniós piac összméretének (az éves forgalom és a harmadik országokból történő teljes behozatal összegének) hányadosa 30 % fölött van. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (15) bekezdésének megfelelően egy ágazat vagy alágazat akkor tekinthető a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak vagy alágazatnak, ha az ezen irányelv végrehajtásából eredő közvetlen és közvetett többletkiadások a termelési költségeknek a bruttó hozzáadott érték arányában mérve jelentős mértékű, legalább 5 %-os növekedését eredményezik; és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem intenzitása, azaz a harmadik országokba irányuló kivitel és a harmadik országokból származó behozatal összértékének és az uniós piac összméretének (az éves forgalom és a harmadik országokból történő teljes behozatal összegének) hányadosa 10 % fölött van. A 2003/87/EK irányelv 10a. cikke (16) bekezdésének megfelelően egy ágazat vagy alágazat akkor is a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak vagy alágazatnak minősül, ha a 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő közvetlen vagy közvetett többletkiadások a termelési költségeknek a bruttó hozzáadott érték arányában mérve rendkívül nagymértékű, legalább 30 %-os növekedését eredményezik, vagy a harmadik országokkal folytatott kereskedelem intenzitása, azaz a harmadik országokba irányuló kivitel és a harmadik országokból származó behozatal összértékének és az uniós piac összméretének (az éves forgalom és a harmadik országokból történő teljes behozatal összegének) hányadosa 30 % fölött van.

| (6) | A CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok vagy alágazatok listájának összeállításához a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatát először a NACE 3 számjegyű szintjéig, illetve adott esetben és megfelelő adatok birtokában a NACE 4 számjegyű szintjéig kell felmérni. Az ágazatokat és alágazatokat a lehető legpontosabb NACE-besorolás szerint szükséges feltüntetni a listán. Néhány olyan ágazat esetében, amelynél a NACE 4 számjegyű szintjén nem lehetett megállapítani a CO2-kibocsátásáthelyezésnek való jelentős mértékű kitettség kockázatát további bontásra került sor, és ennek nyomán szintén vizsgálat tárgyává vált egy sor olyan alágazat, amelynek bizonyos jellemzői az ágazat többi részéhez képest jelentősen eltérő hatásokra engedtek következtetni. |
| --- | --- |

(6)

A CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatok vagy alágazatok listájának összeállításához a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatát először a NACE 3 számjegyű szintjéig, illetve adott esetben és megfelelő adatok birtokában a NACE 4 számjegyű szintjéig kell felmérni. Az ágazatokat és alágazatokat a lehető legpontosabb NACE-besorolás szerint szükséges feltüntetni a listán. Néhány olyan ágazat esetében, amelynél a NACE 4 számjegyű szintjén nem lehetett megállapítani a CO2-kibocsátásáthelyezésnek való jelentős mértékű kitettség kockázatát további bontásra került sor, és ennek nyomán szintén vizsgálat tárgyává vált egy sor olyan alágazat, amelynek bizonyos jellemzői az ágazat többi részéhez képest jelentősen eltérő hatásokra engedtek következtetni.

| (7) | Az ágazatoknak és alágazatoknak a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14)–(17) bekezdésében foglalt feltételek szerinti meghatározásához 2008 decemberében adatgyűjtésre került sor a tagállamok, az Eurostat és az ágazati szövetségek információi alapján, illetőleg más nyilvános vagy kereskedelmi forrásokból. A Bizottság megvizsgálta azon információk hitelességét, amelyek nem a tagállamoktól vagy más hivatalos forrásból érkeztek. Az adatgyűjtés az Eurostat által feldolgozott bizalmas adatokra is kiterjedt. |
| --- | --- |

(7)

Az ágazatoknak és alágazatoknak a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14)–(17) bekezdésében foglalt feltételek szerinti meghatározásához 2008 decemberében adatgyűjtésre került sor a tagállamok, az Eurostat és az ágazati szövetségek információi alapján, illetőleg más nyilvános vagy kereskedelmi forrásokból. A Bizottság megvizsgálta azon információk hitelességét, amelyek nem a tagállamoktól vagy más hivatalos forrásból érkeztek. Az adatgyűjtés az Eurostat által feldolgozott bizalmas adatokra is kiterjedt.

| (8) | Az egyes ágazatok – és a 2009/29/EK irányelvvel történő módosítást megelőzően a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységeik – CO2-kibocsátásával kapcsolatban a „közösségi független ügyleti jegyzőkönyv” számít a becslések legpontosabb, leghitelesebb és legátláthatóbb forrásának, ezért a kibocsátási egységek közvetlen költségének kiszámításához ez szolgált elsődleges alapul. |
| --- | --- |

(8)

Az egyes ágazatok – és a 2009/29/EK irányelvvel történő módosítást megelőzően a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt tevékenységeik – CO2-kibocsátásával kapcsolatban a „közösségi független ügyleti jegyzőkönyv” számít a becslések legpontosabb, leghitelesebb és legátláthatóbb forrásának, ezért a kibocsátási egységek közvetlen költségének kiszámításához ez szolgált elsődleges alapul.

| (9) | A 2009/29/EK irányelvvel módosított 2003/87/EK irányelv I. mellékletében foglalt új tevékenységek és üvegházhatású gázok technológiai kibocsátására vonatkozóan az üvegházhatást okozó gázok uniós jegyzékének adatai és tagállami információk alapján lehetett becsléssel élni több olyan ágazatban, amelyben nagyszámú, de kisebb létesítmény vagy a kibocsátáskereskedelmi rendszerből a 2005–2007-es és a 2008–2012-es időszakra kizárt létesítmény működik, illetve amely ágazatok esetében nem állt rendelkezésre adat a közösségi független ügyleti jegyzőkönyvben vagy nem lehetett a NACE-4 szintjén meghatározni a kibocsátást. A magasabb villamosenergia-árak közvetett költségeinek kiszámításához figyelembe vett villamosenergia-fogyasztás értékeléséhez az Eurostat nem tudott adatokkal szolgálni, s így a tagállamok által közvetlenül megadott adatok számítanak a legmegbízhatóbbnak. A bruttó hozzáadott érték megállapítása a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló Eurostat-adatok alapján történt, mivel ezek bizonyultak a legpontosabbnak. Az Eurostat tagállamok közötti és harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozó COMEXT-adatbázisának adataiból lehetett a legmegbízhatóbb képet kapni a harmadik országokba irányuló kivitel, illetve a harmadik országokból történő behozatal összértékéről, valamint az Unión belüli teljes éves forgalomról. |
| --- | --- |

(9)

A 2009/29/EK irányelvvel módosított 2003/87/EK irányelv I. mellékletében foglalt új tevékenységek és üvegházhatású gázok technológiai kibocsátására vonatkozóan az üvegházhatást okozó gázok uniós jegyzékének adatai és tagállami információk alapján lehetett becsléssel élni több olyan ágazatban, amelyben nagyszámú, de kisebb létesítmény vagy a kibocsátáskereskedelmi rendszerből a 2005–2007-es és a 2008–2012-es időszakra kizárt létesítmény működik, illetve amely ágazatok esetében nem állt rendelkezésre adat a közösségi független ügyleti jegyzőkönyvben vagy nem lehetett a NACE-4 szintjén meghatározni a kibocsátást. A magasabb villamosenergia-árak közvetett költségeinek kiszámításához figyelembe vett villamosenergia-fogyasztás értékeléséhez az Eurostat nem tudott adatokkal szolgálni, s így a tagállamok által közvetlenül megadott adatok számítanak a legmegbízhatóbbnak. A bruttó hozzáadott érték megállapítása a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló Eurostat-adatok alapján történt, mivel ezek bizonyultak a legpontosabbnak. Az Eurostat tagállamok közötti és harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozó COMEXT-adatbázisának adataiból lehetett a legmegbízhatóbb képet kapni a harmadik országokba irányuló kivitel, illetve a harmadik országokból történő behozatal összértékéről, valamint az Unión belüli teljes éves forgalomról.

| (10) | Az értékelések azt az átlagos szén-dioxid-árat vették alapul, amelyet az éghajlatváltozásra és a megújuló energiára vonatkozó 2020-as uniós célkitűzések teljesítésére irányuló végrehajtási intézkedéscsomagot kísérő bizottsági hatásvizsgálat (3) megállapított. A legelképzelhetőbb forgatókönyv szerint, amely már az együttes végrehajtás és a tiszta fejlesztési mechanizmus jóváírásaival is számol, a szén-dioxid-ár egy tonna CO2-egyenértéket tekintve 30 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Az értékelések azt az átlagos szén-dioxid-árat vették alapul, amelyet az éghajlatváltozásra és a megújuló energiára vonatkozó 2020-as uniós célkitűzések teljesítésére irányuló végrehajtási intézkedéscsomagot kísérő bizottsági hatásvizsgálat (3) megállapított. A legelképzelhetőbb forgatókönyv szerint, amely már az együttes végrehajtás és a tiszta fejlesztési mechanizmus jóváírásaival is számol, a szén-dioxid-ár egy tonna CO2-egyenértéket tekintve 30 EUR.

| (11) | A 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő közvetlen többletkiadások kiszámításakor figyelembe kell venni azt a kibocsátásiegység-mennyiséget, amelyet az adott ágazatnak meg kellene vásárolnia abban az esetben, ha nem minősül a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak. Az említett irányelv 10a. cikkének (11) bekezdése értelmében a 2013-ban ingyenesen kiosztott kibocsátásiegység-mennyiségnek a 10a. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedésekkel összhangban meghatározott mennyiség 80 %-ának kell megfelelnie, ezt követően pedig az ingyenesen kiosztott mennyiséget évente mindig azonos mennyiséggel úgy kell csökkenteni, hogy 2020-ra 30 %-ot érjen el, majd 2027-re megszűnjön az ingyenes kiosztás. A 10a. cikk (1) bekezdésében meghatározott előzetes referenciaértékek kiindulópontját az ágazati vagy alágazati uniós létesítmények leghatékonyabb 10 %-ának 2007–2008 közötti átlagteljesítménye adja; a referenciaértékek magukban foglalják a leghatékonyabb műszaki megoldásokat, a helyettesítő megoldásokat és az alternatív termelési folyamatokat is. |
| --- | --- |

(11)

A 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő közvetlen többletkiadások kiszámításakor figyelembe kell venni azt a kibocsátásiegység-mennyiséget, amelyet az adott ágazatnak meg kellene vásárolnia abban az esetben, ha nem minősül a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak. Az említett irányelv 10a. cikkének (11) bekezdése értelmében a 2013-ban ingyenesen kiosztott kibocsátásiegység-mennyiségnek a 10a. cikk (1) bekezdésében előírt intézkedésekkel összhangban meghatározott mennyiség 80 %-ának kell megfelelnie, ezt követően pedig az ingyenesen kiosztott mennyiséget évente mindig azonos mennyiséggel úgy kell csökkenteni, hogy 2020-ra 30 %-ot érjen el, majd 2027-re megszűnjön az ingyenes kiosztás. A 10a. cikk (1) bekezdésében meghatározott előzetes referenciaértékek kiindulópontját az ágazati vagy alágazati uniós létesítmények leghatékonyabb 10 %-ának 2007–2008 közötti átlagteljesítménye adja; a referenciaértékek magukban foglalják a leghatékonyabb műszaki megoldásokat, a helyettesítő megoldásokat és az alternatív termelési folyamatokat is.

| (12) | A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározandó előzetes referenciaértékeket csak 2010 végéig kell elfogadni. A közvetlen kiadásoknak e referenciaértékeken alapuló meghatározása ezért csak az ágazatok és alágazatok listájának felülvizsgálatakor vehető figyelembe. Az ágazatok és alágazatok listájának összeállításához így fel kell mérni a kibocsátási egységek ingyenesen kiosztandó mennyiségét. A becslést uniós szinten, 2013-ra és 2014-re kell megadni. E határozat céljai szempontjából, illetőleg a referenciaértékekre vonatkozó szigorú követelmények és a lineáris csökkentési tényező alkalmazásának érvényre juttatásához a legpontosabb becslés azzal számol, hogy a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának ki nem tett ágazatok kibocsátási egységeinek 75 %-át 2013-ban és 2014-ben kell majd megvásárolni. |
| --- | --- |

(12)

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározandó előzetes referenciaértékeket csak 2010 végéig kell elfogadni. A közvetlen kiadásoknak e referenciaértékeken alapuló meghatározása ezért csak az ágazatok és alágazatok listájának felülvizsgálatakor vehető figyelembe. Az ágazatok és alágazatok listájának összeállításához így fel kell mérni a kibocsátási egységek ingyenesen kiosztandó mennyiségét. A becslést uniós szinten, 2013-ra és 2014-re kell megadni. E határozat céljai szempontjából, illetőleg a referenciaértékekre vonatkozó szigorú követelmények és a lineáris csökkentési tényező alkalmazásának érvényre juttatásához a legpontosabb becslés azzal számol, hogy a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának ki nem tett ágazatok kibocsátási egységeinek 75 %-át 2013-ban és 2014-ben kell majd megvásárolni.

| (13) | A közvetett költségek értékelésekor az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó 2008-as uniós szakpolitikai csomag modell alapú elemzése (4) szerinti 0,465 tonna CO2/MWh átlagos kibocsátási tényezővel számoltak a villamos energia esetében, és ezt vette alapul az éghajlatváltozásra és a megújuló energiára vonatkozó 2020-as uniós célkitűzések teljesítésére irányuló végrehajtási intézkedéscsomagot kísérő bizottsági hatásvizsgálat is. Az uniós átlagérték használata helyénvaló ebben a vonatkozásban, hiszen ezzel teljesül az a kívánalom, hogy az értékelést uniós szinten kell végrehajtani, és az átlagérték tükrözi az uniós villamosenergia-termeléshez kapcsolódó tényleges kibocsátást. |
| --- | --- |

(13)

A közvetett költségek értékelésekor az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó 2008-as uniós szakpolitikai csomag modell alapú elemzése (4) szerinti 0,465 tonna CO2/MWh átlagos kibocsátási tényezővel számoltak a villamos energia esetében, és ezt vette alapul az éghajlatváltozásra és a megújuló energiára vonatkozó 2020-as uniós célkitűzések teljesítésére irányuló végrehajtási intézkedéscsomagot kísérő bizottsági hatásvizsgálat is. Az uniós átlagérték használata helyénvaló ebben a vonatkozásban, hiszen ezzel teljesül az a kívánalom, hogy az értékelést uniós szinten kell végrehajtani, és az átlagérték tükrözi az uniós villamosenergia-termeléshez kapcsolódó tényleges kibocsátást.

| (14) | A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (17) bekezdése kimondja, hogy – a szükséges adatok birtokában – minőségi értékelést követően ki lehet egészíteni a listát, tekintetbe véve, hogy milyen mértékben van lehetősége az adott ágazatban és/vagy alágazatban működő egyes létesítményeknek – például a leghatékonyabb műszaki megoldások alkalmazásával – a kibocsátási szintek vagy a villamosenergia-fogyasztás csökkentésére, figyelembe véve adott esetben a termelési költségeknek a vonatkozó beruházásból eredő növekedését is; a jelenlegi és várható piaci jellemzőket, beleértve azt az esetet is, amikor a kereskedelemtől való függőség vagy a közvetlen vagy közvetett költségek növekedése megközelíti a küszöbértékek egyikét; és a haszonkulcsot, mint a hosszú távú beruházási vagy áttelepítési döntések lehetséges mutatóját. |
| --- | --- |

(14)

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (17) bekezdése kimondja, hogy – a szükséges adatok birtokában – minőségi értékelést követően ki lehet egészíteni a listát, tekintetbe véve, hogy milyen mértékben van lehetősége az adott ágazatban és/vagy alágazatban működő egyes létesítményeknek – például a leghatékonyabb műszaki megoldások alkalmazásával – a kibocsátási szintek vagy a villamosenergia-fogyasztás csökkentésére, figyelembe véve adott esetben a termelési költségeknek a vonatkozó beruházásból eredő növekedését is; a jelenlegi és várható piaci jellemzőket, beleértve azt az esetet is, amikor a kereskedelemtől való függőség vagy a közvetlen vagy közvetett költségek növekedése megközelíti a küszöbértékek egyikét; és a haszonkulcsot, mint a hosszú távú beruházási vagy áttelepítési döntések lehetséges mutatóját.

| (15) | Minőségi értékelés tárgya lett számos olyan ágazat és alágazat, amely a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14) és (15) bekezdésében foglalt mennyiségi feltételek alapján nem minősült a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak vagy alágazatnak. A minőségi értékelés elsősorban azokra az ágazatokra terjedt ki, amelyek a mennyiségi értékelés során nem voltak kellő mértékben képviselve, illetőleg a határeseteknek tekintett azon ágazatokat vizsgálta, amelyekkel kapcsolatban nem, vagy csak kifogásolható minőségben állt rendelkezése statisztikai adat, illetve amelyek kapcsán a tagállamok vagy ágazati képviselők, kellően megindokolt vagy érvekkel kellőképpen alátámasztott esetekben vizsgálat indítását kérték. Az értékelés következtetései alapján egyes vizsgált ágazatok a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendők. A listára így felkerült további ágazatokat és alágazatokat e határozat mellékletének harmadik része külön ismerteti. |
| --- | --- |

(15)

Minőségi értékelés tárgya lett számos olyan ágazat és alágazat, amely a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14) és (15) bekezdésében foglalt mennyiségi feltételek alapján nem minősült a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak vagy alágazatnak. A minőségi értékelés elsősorban azokra az ágazatokra terjedt ki, amelyek a mennyiségi értékelés során nem voltak kellő mértékben képviselve, illetőleg a határeseteknek tekintett azon ágazatokat vizsgálta, amelyekkel kapcsolatban nem, vagy csak kifogásolható minőségben állt rendelkezése statisztikai adat, illetve amelyek kapcsán a tagállamok vagy ágazati képviselők, kellően megindokolt vagy érvekkel kellőképpen alátámasztott esetekben vizsgálat indítását kérték. Az értékelés következtetései alapján egyes vizsgált ágazatok a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendők. A listára így felkerült további ágazatokat és alágazatokat e határozat mellékletének harmadik része külön ismerteti.

| (16) | Egyes ágazatok és alágazatok, például az égetett agyagtéglák és tetőcserepek gyártása esetében idő vagy megfelelő minőségű és mennyiségű adatok hiányában ezúttal nem nyílt mód teljes körű értékelésére; ezen ágazatokat és alágazatokat amint lehetséges, az irányelv 10a. cikkének (13) bekezdésében foglaltaknak megfelelően ismételt értékelésnek kell alávetni, és annak eredményeitől függően fel kell venni a listára. |
| --- | --- |

(16)

Egyes ágazatok és alágazatok, például az égetett agyagtéglák és tetőcserepek gyártása esetében idő vagy megfelelő minőségű és mennyiségű adatok hiányában ezúttal nem nyílt mód teljes körű értékelésére; ezen ágazatokat és alágazatokat amint lehetséges, az irányelv 10a. cikkének (13) bekezdésében foglaltaknak megfelelően ismételt értékelésnek kell alávetni, és annak eredményeitől függően fel kell venni a listára.

| (17) | A „textilkikészítés” ágazata (1730-as NACE-kód) minőségi értékelés tárgya lett, főképp mivel a kereskedelmi intenzitás felméréséhez uniós szinten nem állnak rendelkezésre hivatalos kereskedelmi adatok és az egyéb textilipari ágazatok kereskedelmi szempontból rendkívül intenzívek. Az értékelés erős nemzetközi versenynyomást tárt fel, rávilágított az elmúlt évek jelentős termelésesésére az Unión belül, a tárgyidőszakban tapasztalt negatív vagy rendkívül szerény haszonkulcsra, ami korlátozza a létesítmények befektetési és kibocsátáscsökkentési kapacitását. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő. |
| --- | --- |

(17)

A „textilkikészítés” ágazata (1730-as NACE-kód) minőségi értékelés tárgya lett, főképp mivel a kereskedelmi intenzitás felméréséhez uniós szinten nem állnak rendelkezésre hivatalos kereskedelmi adatok és az egyéb textilipari ágazatok kereskedelmi szempontból rendkívül intenzívek. Az értékelés erős nemzetközi versenynyomást tárt fel, rávilágított az elmúlt évek jelentős termelésesésére az Unión belül, a tárgyidőszakban tapasztalt negatív vagy rendkívül szerény haszonkulcsra, ami korlátozza a létesítmények befektetési és kibocsátáscsökkentési kapacitását. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő.

| (18) | A „farostlemez-, furnérlemez-, többrétegű préselt és egyéb falemez és táblagyártás” (2020-as NACE-kód) ágazattal kapcsolatban minőségi értékelésre került sor. Az értékelés rámutatott arra, hogy jelentős költségnövekedés nélkül nem képzelhető el megfelelő szintű kibocsátáscsökkentés ebben az ágazatban és a piacot rendkívüli kihívások jellemzik, úgymint nagyfokú árérzékenység és az alacsony gyártási költségekkel dolgozó országokból származó behozatal növekedése, emellett a haszonkulcsokra a 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő többletkiadások jelentős hatást gyakorolnak, ami korlátozza a létesítmények befektetési és kibocsátáscsökkentési kapacitását. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő. |
| --- | --- |

(18)

A „farostlemez-, furnérlemez-, többrétegű préselt és egyéb falemez és táblagyártás” (2020-as NACE-kód) ágazattal kapcsolatban minőségi értékelésre került sor. Az értékelés rámutatott arra, hogy jelentős költségnövekedés nélkül nem képzelhető el megfelelő szintű kibocsátáscsökkentés ebben az ágazatban és a piacot rendkívüli kihívások jellemzik, úgymint nagyfokú árérzékenység és az alacsony gyártási költségekkel dolgozó országokból származó behozatal növekedése, emellett a haszonkulcsokra a 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő többletkiadások jelentős hatást gyakorolnak, ami korlátozza a létesítmények befektetési és kibocsátáscsökkentési kapacitását. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő.

| (19) | A „műanyag-alapanyag gyártása” (2416-os NACE-kód) ágazattal kapcsolatban minőségi értékelésre került sor. A piac jelenlegi alakulását figyelembe véve az értékelés megállapította, hogy a szóban forgó ágazat szoros rokonságot mutat a vegyipar egyéb, a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett területeivel; a világpiaci árképzés gátat szab az egyoldalú áremelésnek, és egyes harmadik országok gyártóinak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata következtében uniós és világpiaci torzulás tapasztalható. A piac várható alakulása szempontjából, amely kereskedelmi intenzitását tekintve már jelenleg is megközelíti a 30 %-os küszöbértéket, az ágazat erőteljes importnövekedése tovább folytatódik elsősorban új közel-keleti nagyberuházások eredményeképpen. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő. |
| --- | --- |

(19)

A „műanyag-alapanyag gyártása” (2416-os NACE-kód) ágazattal kapcsolatban minőségi értékelésre került sor. A piac jelenlegi alakulását figyelembe véve az értékelés megállapította, hogy a szóban forgó ágazat szoros rokonságot mutat a vegyipar egyéb, a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett területeivel; a világpiaci árképzés gátat szab az egyoldalú áremelésnek, és egyes harmadik országok gyártóinak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlata következtében uniós és világpiaci torzulás tapasztalható. A piac várható alakulása szempontjából, amely kereskedelmi intenzitását tekintve már jelenleg is megközelíti a 30 %-os küszöbértéket, az ágazat erőteljes importnövekedése tovább folytatódik elsősorban új közel-keleti nagyberuházások eredményeképpen. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő.

| (20) | A „vasöntés” ágazata (2751-es NACE-kód) minőségi értékelés tárgya lett, főképp mivel a kereskedelmi intenzitás felméréséhez uniós szinten nem állnak rendelkezésre hivatalos kereskedelmi adatok, és mivel az Eurostat COMEXT-adatbázisa a főbb öntvénytermékeket különböző csoportok szerint tovább részletezi. Az értékelés feltárta, hogy a hatásmérséklésre csak korlátozott lehetőségek kínálkoznak a részben elkerülhetetlen technológiai kibocsátás miatt, és hatásmérséklő technológiai beruházásokra is korlátozott az ágazat kapacitása a 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő többletkiadásoknak a haszonkulcsokra gyakorolt jelentős hatása következtében. A piacot alacsony koncentráció jellemzi, szemben az ügyfélágazatok nagyfokú piaci koncentrációjával. Ez egyben azt jelzi, hogy az ágazat a töblettköltségeket csak korlátozott mértékben tudja továbbadni. Alternatív forrásokból származó kereskedelmi adatokból szintén megállapítást nyert, hogy az öntvénygyártás nemzetközi kereskedelme egyre erősödik. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő. |
| --- | --- |

(20)

A „vasöntés” ágazata (2751-es NACE-kód) minőségi értékelés tárgya lett, főképp mivel a kereskedelmi intenzitás felméréséhez uniós szinten nem állnak rendelkezésre hivatalos kereskedelmi adatok, és mivel az Eurostat COMEXT-adatbázisa a főbb öntvénytermékeket különböző csoportok szerint tovább részletezi. Az értékelés feltárta, hogy a hatásmérséklésre csak korlátozott lehetőségek kínálkoznak a részben elkerülhetetlen technológiai kibocsátás miatt, és hatásmérséklő technológiai beruházásokra is korlátozott az ágazat kapacitása a 2003/87/EK irányelv végrehajtásából eredő többletkiadásoknak a haszonkulcsokra gyakorolt jelentős hatása következtében. A piacot alacsony koncentráció jellemzi, szemben az ügyfélágazatok nagyfokú piaci koncentrációjával. Ez egyben azt jelzi, hogy az ágazat a töblettköltségeket csak korlátozott mértékben tudja továbbadni. Alternatív forrásokból származó kereskedelmi adatokból szintén megállapítást nyert, hogy az öntvénygyártás nemzetközi kereskedelme egyre erősödik. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő.

| (21) | A „könnyűfémöntés” ágazata (2753-as NACE-kód) minőségi értékelés tárgya lett, főképp mivel a kereskedelmi intenzitás felméréséhez uniós szinten nem állnak rendelkezésre hivatalos kereskedelmi adatok, és mivel az Eurostat COMEXT-adatbázisa a főbb öntvénytermékeket különböző csoportok szerint tovább részletezi. A piacot az értékelés következtetései alapján alacsony koncentráció és az egyetlen ügyfélágazat keresletétől való erős függés jellemzi. Ez egyben azt jelzi, hogy az ágazat a töbletköltségeket csak korlátozott mértékben tudja továbbadni. Az ágazat emellett a tárgyidőszakban veszteséggel vagy csak szerény haszonnal zárt, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt a hatásmérséklő technológiákba való beruházási kapacitásra, amelyet a többletköltségek tovább súlyosbítanának. Alternatív forrásokból származó kereskedelmi adatokból szintén megállapítást nyert, hogy az öntvénygyártás nemzetközi kereskedelme egyre erősödik. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő. |
| --- | --- |

(21)

A „könnyűfémöntés” ágazata (2753-as NACE-kód) minőségi értékelés tárgya lett, főképp mivel a kereskedelmi intenzitás felméréséhez uniós szinten nem állnak rendelkezésre hivatalos kereskedelmi adatok, és mivel az Eurostat COMEXT-adatbázisa a főbb öntvénytermékeket különböző csoportok szerint tovább részletezi. A piacot az értékelés következtetései alapján alacsony koncentráció és az egyetlen ügyfélágazat keresletétől való erős függés jellemzi. Ez egyben azt jelzi, hogy az ágazat a töbletköltségeket csak korlátozott mértékben tudja továbbadni. Az ágazat emellett a tárgyidőszakban veszteséggel vagy csak szerény haszonnal zárt, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt a hatásmérséklő technológiákba való beruházási kapacitásra, amelyet a többletköltségek tovább súlyosbítanának. Alternatív forrásokból származó kereskedelmi adatokból szintén megállapítást nyert, hogy az öntvénygyártás nemzetközi kereskedelme egyre erősödik. Az említett tényezők összesített hatásait figyelembe véve ez az ágazat a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak tekintendő.

| (22) | Az ágazatok és alágazatok listájának meghatározásakor – amennyiben arra vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok – figyelembe kell venni, hogy a szénátszivárogatás veszélyének vélhetően kitett ágazatokban vagy alágazatokban a termékek világviszonylatban jelentős részét előállító harmadik országok milyen mértékben kötelezik el magukat az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése mellett a vonatkozó ágazatokban vagy alágazatokban az unióshoz hasonló időkereten belül és mértékben, valamint az ezen országokban található létesítmények karbonhatékonysága milyen mértékben felel meg az uniós létesítmények hatékonyságának. Jelenleg csak Norvégia, Izland és Svájc vállalt ilyen mértékű kötelezettségeket, de ők együttvéve sem állítják elő a termékek világviszonylatban jelentős részét a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatokban vagy alágazatokban. A karbonhatékonyságot illetően a statisztikai meghatározások eltérése, az átfogó adatok általános hiánya, valamint a kellő szintű részletezés és ágazati bontás hiánya miatt nem állnak rendelkezésre összevethető adatok az értékeléshez. A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (18) bekezdésében foglalt feltételek így nem befolyásolták az ágazatok és alágazatok listájának tartalmát. |
| --- | --- |

(22)

Az ágazatok és alágazatok listájának meghatározásakor – amennyiben arra vonatkozóan rendelkezésre állnak adatok – figyelembe kell venni, hogy a szénátszivárogatás veszélyének vélhetően kitett ágazatokban vagy alágazatokban a termékek világviszonylatban jelentős részét előállító harmadik országok milyen mértékben kötelezik el magukat az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése mellett a vonatkozó ágazatokban vagy alágazatokban az unióshoz hasonló időkereten belül és mértékben, valamint az ezen országokban található létesítmények karbonhatékonysága milyen mértékben felel meg az uniós létesítmények hatékonyságának. Jelenleg csak Norvégia, Izland és Svájc vállalt ilyen mértékű kötelezettségeket, de ők együttvéve sem állítják elő a termékek világviszonylatban jelentős részét a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatokban vagy alágazatokban. A karbonhatékonyságot illetően a statisztikai meghatározások eltérése, az átfogó adatok általános hiánya, valamint a kellő szintű részletezés és ágazati bontás hiánya miatt nem állnak rendelkezésre összevethető adatok az értékeléshez. A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (18) bekezdésében foglalt feltételek így nem befolyásolták az ágazatok és alágazatok listájának tartalmát.

| (23) | Az ágazatok és alágazatok listájának alapját képező értékelés az 1010-es NACE-kóddal jelzett ágazattól kezdve a 3720-as NACE-kóddal jelzett ágazatig bezárólag az összes ágazatra, így a bányászatra, kőfejtésre és feldolgozóiparra is kiterjedt. A NACE-kódok ezen körén kívül eső, de az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a CO2-kibocsátásáthelyezéssel kapcsolatos rendelkezéseknek potenciálisan a hatálya alá eső, helyhez kötött létesítményekkel rendelkező egyéb ipari ágazatokat a Bizottság 2010 folyamán értékel majd. Amennyiben az értékelés során megállapítást nyer, hogy az említett ágazatok valamelyike megfelel a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14)–(17) bekezdésében foglalt feltételeknek, az az éves aktualizálás alkalmával felkerül a listára. |
| --- | --- |

(23)

Az ágazatok és alágazatok listájának alapját képező értékelés az 1010-es NACE-kóddal jelzett ágazattól kezdve a 3720-as NACE-kóddal jelzett ágazatig bezárólag az összes ágazatra, így a bányászatra, kőfejtésre és feldolgozóiparra is kiterjedt. A NACE-kódok ezen körén kívül eső, de az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a CO2-kibocsátásáthelyezéssel kapcsolatos rendelkezéseknek potenciálisan a hatálya alá eső, helyhez kötött létesítményekkel rendelkező egyéb ipari ágazatokat a Bizottság 2010 folyamán értékel majd. Amennyiben az értékelés során megállapítást nyer, hogy az említett ágazatok valamelyike megfelel a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14)–(17) bekezdésében foglalt feltételeknek, az az éves aktualizálás alkalmával felkerül a listára.

| (24) | A lista – a nemzetközi tárgyalások eredményeitől függően – a 2013–2014-es időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(24)

A lista – a nemzetközi tárgyalások eredményeitől függően – a 2013–2014-es időszakra vonatkozik.

| (25) | A Bizottság az ágazatok és alágazatok listájának összeállításához számos érdekelt, köztük a tagállamok, különböző ágazati szövetségek, civil szervezetek és tudósok véleményét kikérte, a konzultációs folyamattal kapcsolatos információkat pedig weboldalán (5) közzétette. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság az ágazatok és alágazatok listájának összeállításához számos érdekelt, köztük a tagállamok, különböző ágazati szövetségek, civil szervezetek és tudósok véleményét kikérte, a konzultációs folyamattal kapcsolatos információkat pedig weboldalán (5) közzétette.

| (26) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(26)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az éghajlatváltozással foglalkozó ideiglenes bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben felsorolt ágazatok és alágazatok a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának jelentős mértékben kitett ágazatnak és alágazatnak tekintendők.

Az értékelt NACE-kódok körén (azaz az 1010-től a 3720-ig bezárólag tartó tartományon) kívül eső, de az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében a CO2-kibocsátásáthelyezéssel kapcsolatos rendelkezéseknek potenciálisan a hatálya alá tartozó egyes más ipari ágazatokat a Bizottság 2010 folyamán méri fel. Amennyiben az értékelés során megállapítást nyer, hogy az említett ágazatok valamelyike megfelel a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (14)–(17) bekezdésében foglalt feltételeknek, az az éves aktualizálás alkalmával felkerül a listára.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 24-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

1

(2)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

2

(3)  http://ec.europa.eu/energy/climate_actions/doc/2008_res_ia_en.pdf

3

(4)  P. Capros et al., Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables, Primes Model – E3MLab/NTUA, 2008. június:

4

Model-based Analysis of the 2008 EU Policy Package on Climate Change and Renewables

http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/climat_action/analysis.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/environment/climat/emission/carbon_en.htm

5

---

MELLÉKLET

A CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatának a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (13) bekezdése szerint jelentős mértékben kitett ágazatok vagy alágazatok

1.   A NACE-4 SZINTJÉN

1.1.   A 2003/87/EK IRÁNYELV 10A. CIKKÉNEK (15) ÉS (16) BEKEZDÉSÉBEN FOGLALT MENNYISÉGI FELTÉTELEK ALAPJÁN

| NACE-kód | Megnevezés |
| --- | --- |
| 1010 | Feketeszén-bányászat |
| 1430 | Vegyiásvány-bányászat |
| 1597 | Malátagyártás |
| 1711 | Pamutfonás |
| 1810 | Bőrruházat gyártása |
| 2310 | Kokszgyártás |
| 2413 | Egyéb szervetlen vegyi alapanyag gyártása |
| 2414 | Egyéb szerves vegyi alapanyag gyártása |
| 2415 | Műtrágya, nitrogénvegyület gyártása |
| 2417 | Szintetikus kaucsuk gyártása |
| 2710 | Vas-, acél-, vasötvözet-alapanyag gyártása |
| 2731 | Hidegen húzott vas-, acéltermék gyártása |
| 2742 | Alumíniumgyártás |
| 2744 | Rézgyártás |
| 2745 | Egyéb nemvas fém gyártása |
| 2931 | Mezőgazdasági traktor gyártása |

NACE-kód

Megnevezés

1010

Feketeszén-bányászat

1430

Vegyiásvány-bányászat

1597

Malátagyártás

1711

Pamutfonás

1810

Bőrruházat gyártása

2310

Kokszgyártás

2413

Egyéb szervetlen vegyi alapanyag gyártása

2414

Egyéb szerves vegyi alapanyag gyártása

2415

Műtrágya, nitrogénvegyület gyártása

2417

Szintetikus kaucsuk gyártása

2710

Vas-, acél-, vasötvözet-alapanyag gyártása

2731

Hidegen húzott vas-, acéltermék gyártása

2742

Alumíniumgyártás

2744

Rézgyártás

2745

Egyéb nemvas fém gyártása

2931

Mezőgazdasági traktor gyártása

1.2.   A 2003/87/EK IRÁNYELV 10A. CIKKÉNEK (15) BEKEZDÉSÉBEN FOGLALT MENNYISÉGI FELTÉTELEK ALAPJÁN

| NACE-kód | Megnevezés |
| --- | --- |
| 1562 | Keményítőgyártás |
| 1583 | Cukorgyártás |
| 1595 | Egyéb nem desztillált, erjesztett ital gyártása |
| 1592 | Etil-alkohol gyártása erjesztett anyagokból |
| 2112 | Papírgyártás |
| 2320 | Kőolaj-feldolgozás |
| 2611 | Síküveggyártás |
| 2613 | Öblösüveggyártás |
| 2630 | Kerámiacsempe, -lap gyártása |
| 2721 | Öntöttvas cső gyártása |
| 2743 | Ólom, cink, ón gyártása |

NACE-kód

Megnevezés

1562

Keményítőgyártás

1583

Cukorgyártás

1595

Egyéb nem desztillált, erjesztett ital gyártása

1592

Etil-alkohol gyártása erjesztett anyagokból

2112

Papírgyártás

2320

Kőolaj-feldolgozás

2611

Síküveggyártás

2613

Öblösüveggyártás

2630

Kerámiacsempe, -lap gyártása

2721

Öntöttvas cső gyártása

2743

Ólom, cink, ón gyártása

1.3.   A 2003/87/EK IRÁNYELV 10A. CIKKE (16) BEKEZDÉSÉNEK A) PONTJÁBAN FOGLALT MENNYISÉGI FELTÉTEL ALAPJÁN

| NACE-kód | Megnevezés |
| --- | --- |
| 2651 | Cementgyártás |
| 2652 | Mészgyártás |

NACE-kód

Megnevezés

2651

Cementgyártás

2652

Mészgyártás

1.4.   A 2003/87/EK IRÁNYELV 10A. CIKKE (16) BEKEZDÉSÉNEK B) PONTJÁBAN FOGLALT MENNYISÉGI FELTÉTEL ALAPJÁN

| NACE-kód | Megnevezés |
| --- | --- |
| 1110 | Kőolaj-, földgázkitermelés |
| 1310 | Vasércbányászat |
| 1320 | Színesfémérc bányászata, kivéve urán és tóriumérc |
| 1411 | Építési célú kő és díszkő fejtése |
| 1422 | Agyag-, kaolinbányászat |
| 1450 | Máshova nem sorolt egyéb bányászat |
| 1520 | Halfeldolgozás |
| 1541 | Nyers olaj és zsír gyártása |
| 1591 | Desztillált szeszes ital gyártása |
| 1593 | Bortermelés |
| 1712 | Gyapjúfonás |
| 1713 | Fésűsgyapjúfonás |
| 1714 | Lenfonás |
| 1715 | Selyemfonás |
| 1716 | Varrócérna gyártása |
| 1717 | Egyéb textilszálak fonása |
| 1721 | Pamutszövés |
| 1722 | Gyapjúszövés |
| 1723 | Fésűsgyapjúszövés |
| 1724 | Selyemszövés |
| 1725 | Egyéb textilszövés |
| 1740 | Konfekcionált textiláru gyártása (kivéve: ruházat) |
| 1751 | Szőnyeggyártás |
| 1752 | Kötéláru gyártása |
| 1753 | Nem szőtt textíliák, termékek gyártása (kivéve: ruházat) |
| 1754 | Máshova nem sorolt egyéb textiltermék gyártása |
| 1760 | Kötött, hurkolt kelme gyártása |
| 1771 | Kötött, hurkolt harisnyafélék gyártása |
| 1772 | Kötött, hurkolt pulóverfélék gyártása |
| 1821 | Munkaruházat gyártása |
| 1822 | Felsőruházat gyártása (kivéve: munkaruházat) |
| 1823 | Alsóruházat gyártása |
| 1824 | Egyéb ruházat gyártása |
| 1830 | Szőrmekikészítés, szőrmecikk gyártása |
| 1910 | Bőrkikészítés |
| 1920 | Táskafélék, szíjazat gyártása |
| 1930 | Lábbeligyártás |
| 2010 | Fűrészárugyártás |
| 2052 | Parafa-, szalma és fonottáru gyártása |
| 2111 | Papíripari rostanyag (cellulóz) gyártása |
| 2124 | Tapétagyártás |
| 2215 | Egyéb kiadás |
| 2330 | Nukleáris fűtőanyag gyártása |
| 2412 | Színezék, pigment gyártása |
| 2420 | Peszticid és más mezőgazdasági vegyi termék gyártása |
| 2441 | Gyógyszeralapanyag-gyártás |
| 2442 | Gyógyszerkészítmény gyártása |
| 2452 | Testápolási cikk gyártása |
| 2463 | Illóolajgyártás |
| 2464 | Fényképészeti vegyi anyag gyártása |
| 2465 | Felvétel nélküli hang-, kép-, adathordozó gyártása |
| 2466 | Máshova nem sorolt egyéb vegyi termék gyártása |
| 2470 | Vegyi szál gyártása |
| 2511 | Gumiabroncs, gumitömlő gyártása |
| 2615 | Műszaki, egyéb üvegtermék gyártása |
| 2621 | Háztartási kerámia gyártása |
| 2622 | Egészségügyi kerámia gyártása |
| 2623 | Kerámiaszigetelő gyártása |
| 2624 | Egyéb műszaki kerámia gyártása |
| 2625 | Egyéb kerámiatermék gyártása |
| 2626 | Tűzálló kerámiatermék gyártása |
| 2681 | Csiszolótermék gyártása |
| 2722 | Acélcsőgyártás |
| 2741 | Nemesfémgyártás |
| 2861 | Evőeszköz, késáru gyártása |
| 2862 | Szerszámgyártás |
| 2874 | Kötőelem, csavar gyártása |
| 2875 | Máshova nem sorolt egyéb fémfeldolgozási termék gyártása |
| 2911 | Motor, turbina gyártása, kivéve légi és közúti járműmotorok |
| 2912 | Szivattyú, kompresszor gyártása |
| 2913 | Csap, szelep gyártása |
| 2914 | Csapágy, erőátviteli elem gyártása |
| 2921 | Kemence gyártása |
| 2923 | Nem háztartási hűtő, légállapot-szabályozó gyártása |
| 2924 | Máshova nem sorolt, egyéb általános gép gyártása |
| 2932 | Egyéb mezőgazdasági és erdészeti gép gyártása |
| 2941 | Gépi meghajtású hordozható kézi szerszámgép gyártása |
| 2942 | Egyéb fémmegmunkáló szerszámgép gyártása |
| 2943 | Máshova nem sorolt egyéb szerszámgép gyártása |
| 2951 | Kohászati gép gyártása |
| 2952 | Bányászati, építőipari gép gyártása |
| 2953 | Élelmiszer-, ital- és dohányipari gép gyártása |
| 2954 | Textilipari, ruházati ipari, bőripari gép gyártása |
| 2955 | Papíripari gép gyártása |
| 2956 | Máshova nem sorolt, egyéb speciális gép gyártása |
| 2960 | Fegyver-, lőszergyártás |
| 2971 | Háztartási villamos készülék gyártása |
| 3001 | Irodagépgyártás |
| 3002 | Számítógép és más információfeldolgozó felszerelés gyártása |
| 3110 | Villamos motor, áramfejlesztő gyártása |
| 3120 | Áramelosztó, -szabályozó készülék gyártása |
| 3130 | Szigetelt vezeték, kábel gyártása |
| 3140 | Akkumulátor, szárazelem gyártása |
| 3150 | Világítóeszköz és elektromos lámpa gyártása |
| 3162 | Máshova nem sorolt, egyéb villamos termék gyártása |
| 3210 | Elektronikai szelepek, csövek és más alkatrészek gyártása |
| 3220 | Televízió és rádió-távbeszélő és ipari híradástechnikai termék gyártása |
| 3230 | Televízió- és rádióvevő, hang- és képrögzítő, valamint -lejátszó készülékek gyártása |
| 3310 | Orvosi műszer gyártása |
| 3320 | Mérőműszer gyártása, kivéve ipari folyamatirányító rendszerek |
| 3340 | Optikai, fényképészeti eszköz gyártása |
| 3350 | Óragyártás |
| 3511 | Hajógyártás, -javítás |
| 3512 | Szabadidő-, sporthajó gyártása, javítása |
| 3530 | Légi, űrjármű gyártása, javítása |
| 3541 | Motorkerékpár gyártása |
| 3542 | Kerékpár gyártása |
| 3543 | Mozgássérültek kocsijának gyártása |
| 3550 | Máshova nem sorolt egyéb jármű gyártása |
| 3621 | Pénzérme, érem gyártása |
| 3622 | Ékszer és hasonló cikkek gyártása |
| 3630 | Hangszergyártás |
| 3640 | Sportszergyártás |
| 3650 | Játékgyártás |
| 3661 | Divatékszergyártás |
| 3662 | Seprű-, kefegyártás |
| 3663 | Egyéb, máshova nem sorolt feldolgozóipar |

NACE-kód

Megnevezés

1110

Kőolaj-, földgázkitermelés

1310

Vasércbányászat

1320

Színesfémérc bányászata, kivéve urán és tóriumérc

1411

Építési célú kő és díszkő fejtése

1422

Agyag-, kaolinbányászat

1450

Máshova nem sorolt egyéb bányászat

1520

Halfeldolgozás

1541

Nyers olaj és zsír gyártása

1591

Desztillált szeszes ital gyártása

1593

Bortermelés

1712

Gyapjúfonás

1713

Fésűsgyapjúfonás

1714

Lenfonás

1715

Selyemfonás

1716

Varrócérna gyártása

1717

Egyéb textilszálak fonása

1721

Pamutszövés

1722

Gyapjúszövés

1723

Fésűsgyapjúszövés

1724

Selyemszövés

1725

Egyéb textilszövés

1740

Konfekcionált textiláru gyártása (kivéve: ruházat)

1751

Szőnyeggyártás

1752

Kötéláru gyártása

1753

Nem szőtt textíliák, termékek gyártása (kivéve: ruházat)

1754

Máshova nem sorolt egyéb textiltermék gyártása

1760

Kötött, hurkolt kelme gyártása

1771

Kötött, hurkolt harisnyafélék gyártása

1772

Kötött, hurkolt pulóverfélék gyártása

1821

Munkaruházat gyártása

1822

Felsőruházat gyártása (kivéve: munkaruházat)

1823

Alsóruházat gyártása

1824

Egyéb ruházat gyártása

1830

Szőrmekikészítés, szőrmecikk gyártása

1910

Bőrkikészítés

1920

Táskafélék, szíjazat gyártása

1930

Lábbeligyártás

2010

Fűrészárugyártás

2052

Parafa-, szalma és fonottáru gyártása

2111

Papíripari rostanyag (cellulóz) gyártása

2124

Tapétagyártás

2215

Egyéb kiadás

2330

Nukleáris fűtőanyag gyártása

2412

Színezék, pigment gyártása

2420

Peszticid és más mezőgazdasági vegyi termék gyártása

2441

Gyógyszeralapanyag-gyártás

2442

Gyógyszerkészítmény gyártása

2452

Testápolási cikk gyártása

2463

Illóolajgyártás

2464

Fényképészeti vegyi anyag gyártása

2465

Felvétel nélküli hang-, kép-, adathordozó gyártása

2466

Máshova nem sorolt egyéb vegyi termék gyártása

2470

Vegyi szál gyártása

2511

Gumiabroncs, gumitömlő gyártása

2615

Műszaki, egyéb üvegtermék gyártása

2621

Háztartási kerámia gyártása

2622

Egészségügyi kerámia gyártása

2623

Kerámiaszigetelő gyártása

2624

Egyéb műszaki kerámia gyártása

2625

Egyéb kerámiatermék gyártása

2626

Tűzálló kerámiatermék gyártása

2681

Csiszolótermék gyártása

2722

Acélcsőgyártás

2741

Nemesfémgyártás

2861

Evőeszköz, késáru gyártása

2862

Szerszámgyártás

2874

Kötőelem, csavar gyártása

2875

Máshova nem sorolt egyéb fémfeldolgozási termék gyártása

2911

Motor, turbina gyártása, kivéve légi és közúti járműmotorok

2912

Szivattyú, kompresszor gyártása

2913

Csap, szelep gyártása

2914

Csapágy, erőátviteli elem gyártása

2921

Kemence gyártása

2923

Nem háztartási hűtő, légállapot-szabályozó gyártása

2924

Máshova nem sorolt, egyéb általános gép gyártása

2932

Egyéb mezőgazdasági és erdészeti gép gyártása

2941

Gépi meghajtású hordozható kézi szerszámgép gyártása

2942

Egyéb fémmegmunkáló szerszámgép gyártása

2943

Máshova nem sorolt egyéb szerszámgép gyártása

2951

Kohászati gép gyártása

2952

Bányászati, építőipari gép gyártása

2953

Élelmiszer-, ital- és dohányipari gép gyártása

2954

Textilipari, ruházati ipari, bőripari gép gyártása

2955

Papíripari gép gyártása

2956

Máshova nem sorolt, egyéb speciális gép gyártása

2960

Fegyver-, lőszergyártás

2971

Háztartási villamos készülék gyártása

3001

Irodagépgyártás

3002

Számítógép és más információfeldolgozó felszerelés gyártása

3110

Villamos motor, áramfejlesztő gyártása

3120

Áramelosztó, -szabályozó készülék gyártása

3130

Szigetelt vezeték, kábel gyártása

3140

Akkumulátor, szárazelem gyártása

3150

Világítóeszköz és elektromos lámpa gyártása

3162

Máshova nem sorolt, egyéb villamos termék gyártása

3210

Elektronikai szelepek, csövek és más alkatrészek gyártása

3220

Televízió és rádió-távbeszélő és ipari híradástechnikai termék gyártása

3230

Televízió- és rádióvevő, hang- és képrögzítő, valamint -lejátszó készülékek gyártása

3310

Orvosi műszer gyártása

3320

Mérőműszer gyártása, kivéve ipari folyamatirányító rendszerek

3340

Optikai, fényképészeti eszköz gyártása

3350

Óragyártás

3511

Hajógyártás, -javítás

3512

Szabadidő-, sporthajó gyártása, javítása

3530

Légi, űrjármű gyártása, javítása

3541

Motorkerékpár gyártása

3542

Kerékpár gyártása

3543

Mozgássérültek kocsijának gyártása

3550

Máshova nem sorolt egyéb jármű gyártása

3621

Pénzérme, érem gyártása

3622

Ékszer és hasonló cikkek gyártása

3630

Hangszergyártás

3640

Sportszergyártás

3650

Játékgyártás

3661

Divatékszergyártás

3662

Seprű-, kefegyártás

3663

Egyéb, máshova nem sorolt feldolgozóipar

2.   A 2003/87/EK IRÁNYELV 10A. CIKKÉNEK (15) ÉS (16) BEKEZDÉSÉBEN FOGLALT MENNYISÉGI FELTÉTELEK ALAPJÁN, NACE-4 SZINTNÉL NAGYOBB BONTÁSBAN

| Prodcom-kód | Megnevezés |
| --- | --- |
| 15331427 | Sűrített paradicsompüré vagy -krém |
| 155120 | Tej és tejszín, szilárd formában |
| 155153 | Kazein |
| 155154 | Tejcukor és tejcukorszirup |
| 15891333 | Szárított sütőélesztő |
| 24111150 | Hidrogén (beleértve a hidrogén/szintetikusgáz-gyártást) |
| 24111160 | Nitrogén |
| 24111170 | Oxigén |
| 243021 | Feldolgozott pigmentek, opalizáló és színező anyagok, üvegesedő zománcok és mázak, folyékony fénymázak és hasonló készítmények, üvegolvadék |
| 24621030 | Zselatin és származékai, halenyv (a kazeinenyv és a csontenyv kivételével) |
| 261411 | Pászma, előfonat, fonal, vágott szál üvegrostból |
| 26821400 | Mesterséges grafit; kolloid vagy szemikolloid grafit, és készítményeik |
| 26821620 | Rétegesen duzzasztott vermikulit, duzzasztott (expandált) agyag, habsalak és hasonló duzzasztott (expandált) ásványi anyag és ezek keveréke |

Prodcom-kód

Megnevezés

15331427

Sűrített paradicsompüré vagy -krém

155120

Tej és tejszín, szilárd formában

155153

Kazein

155154

Tejcukor és tejcukorszirup

15891333

Szárított sütőélesztő

24111150

Hidrogén (beleértve a hidrogén/szintetikusgáz-gyártást)

24111160

Nitrogén

24111170

Oxigén

243021

Feldolgozott pigmentek, opalizáló és színező anyagok, üvegesedő zománcok és mázak, folyékony fénymázak és hasonló készítmények, üvegolvadék

24621030

Zselatin és származékai, halenyv (a kazeinenyv és a csontenyv kivételével)

261411

Pászma, előfonat, fonal, vágott szál üvegrostból

26821400

Mesterséges grafit; kolloid vagy szemikolloid grafit, és készítményeik

26821620

Rétegesen duzzasztott vermikulit, duzzasztott (expandált) agyag, habsalak és hasonló duzzasztott (expandált) ásványi anyag és ezek keveréke

3.   A 2003/87/EK IRÁNYELV 10A. CIKKÉNEK (17) BEKEZDÉSÉBEN FOGLALT MENNYISÉGI FELTÉTEL ALAPJÁN, NACE-4 SZINT SZERINTI BONTÁSBAN

| NACE-kód | Megnevezés |
| --- | --- |
| 1730 | Textilkikészítés |
| 2020 | Farostlemez, furnérlemez, többrétegű préselt és egyéb falemez és tábla gyártása |
| 2416 | Műanyag-alapanyag gyártása |
| 2751 | Vasöntés |
| 2753 | Könnyűfémöntés |

NACE-kód

Megnevezés

1730

Textilkikészítés

2020

Farostlemez, furnérlemez, többrétegű préselt és egyéb falemez és tábla gyártása

2416

Műanyag-alapanyag gyártása

2751

Vasöntés

2753

Könnyűfémöntés

---