# Uradni list L 332/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.332.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 332 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5217. december 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.332.slv

Uradni list

Evropske unije

L 332

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5217. december 2009

---

| Vsebina | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/967/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za tekstilne talne obloge
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9523)

   (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

Stran

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/967/ES

*

Odločba Komisije z dne 30. novembra 2009 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za tekstilne talne obloge
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9523)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9523)

1

1

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2009/968/PNZ z dne 30. novembra 2009 o sprejetju pravil o varovanju tajnosti informacij Europola | 17 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2009/968/PNZ z dne 30. novembra 2009 o sprejetju pravil o varovanju tajnosti informacij Europola

17

| | | IV   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | | Skupni odbor EGP |
| | * | Odločba Nadzornega organa Efte št. 191/08/COL z dne 17. marca 2008 o neplačanem delu v zvezi z dejavnostmi raziskav in razvoja (Norveška) | 23 |

IV   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Skupni odbor EGP

*

Odločba Nadzornega organa Efte št. 191/08/COL z dne 17. marca 2008 o neplačanem delu v zvezi z dejavnostmi raziskav in razvoja (Norveška)

23

| | | V   Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1235/2009 z dne 16. decembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 36 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1236/2009 z dne 10. decembra 2009 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 | 38 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1237/2009 z dne 11. decembra 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Marrone di Caprese Michelangelo (ZOP)) | 46 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1238/2009 z dne 11. decembra 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (ZOP)) | 48 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1239/2009 z dne 15. decembra 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Crudo di Cuneo (ZOP)) | 50 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1240/2009 z dne 16. decembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2008 o določitvi intervencijskih centrov za žita | 52 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1241/2009 z dne 16. decembra 2009 o nadaljevanju in posodobitvi predhodnega nadzora nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz nekaterih tretjih držav | 54 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1242/2009 z dne 16. decembra 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 60 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 1243/2009 z dne 16. decembra 2009 o spremembi Uredbe (EU) št. 1231/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. decembra 2009 | 73 |
| | * | Sklep Sveta 2009/969/SZVP z dne 15. decembra 2009 o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti nekaterim uradnikom Belorusije, določenih v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, in razveljavitvi Skupnega stališča 2009/314/SZVP | 76 |
| | | AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA |
| | | 2009/970/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. decembra 2009 o spremembi Dodatka 2A Priloge k Sklepu 2007/65/ES v zvezi z dostopom osebja iz pogodbenih podjetij v stavbe Komisije | 77 |
| | * | Sklep predsednika Evropske Komisije z dne 2. decembra 2009 o podpisu uredb, direktiv in sklepov Komisije, v katerih ni določeno, na koga so naslovljeni (C(2009) 9848) | 78 |

V   Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom

AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA

Uredba Komisije (EU) št. 1235/2009 z dne 16. decembra 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

36

*

Uredba Komisije (EU) št. 1236/2009 z dne 10. decembra 2009 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011

38

*

Uredba Komisije (EU) št. 1237/2009 z dne 11. decembra 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Marrone di Caprese Michelangelo (ZOP))

46

*

Uredba Komisije (EU) št. 1238/2009 z dne 11. decembra 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (ZOP))

48

*

Uredba Komisije (EU) št. 1239/2009 z dne 15. decembra 2009 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Crudo di Cuneo (ZOP))

50

*

Uredba Komisije (EU) št. 1240/2009 z dne 16. decembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2008 o določitvi intervencijskih centrov za žita

52

*

Uredba Komisije (EU) št. 1241/2009 z dne 16. decembra 2009 o nadaljevanju in posodobitvi predhodnega nadzora nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz nekaterih tretjih držav

54

*

Uredba Komisije (EU) št. 1242/2009 z dne 16. decembra 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

60

Uredba Komisije (EU) št. 1243/2009 z dne 16. decembra 2009 o spremembi Uredbe (EU) št. 1231/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. decembra 2009

73

*

Sklep Sveta 2009/969/SZVP z dne 15. decembra 2009 o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti nekaterim uradnikom Belorusije, določenih v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, in razveljavitvi Skupnega stališča 2009/314/SZVP

76

AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA

2009/970/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. decembra 2009 o spremembi Dodatka 2A Priloge k Sklepu 2007/65/ES v zvezi z dostopom osebja iz pogodbenih podjetij v stavbe Komisije

77

*

Sklep predsednika Evropske Komisije z dne 2. decembra 2009 o podpisu uredb, direktiv in sklepov Komisije, v katerih ni določeno, na koga so naslovljeni (C(2009) 9848)

(C(2009) 9848)

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/1

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. novembra 2009

o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za tekstilne talne obloge

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9523)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/967/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(1) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 se lahko znak Skupnosti za okolje podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000 se lahko znak Skupnosti za okolje podeli proizvodu z značilnostmi, ki mu omogočajo, da znatno prispeva k izboljšanju glede ključnih okoljskih vidikov.

| (2) | V Uredbi (ES) št. 1980/2000 je določeno, da se posebna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov. |
| --- | --- |

(2)

V Uredbi (ES) št. 1980/2000 je določeno, da se posebna merila za podelitev znaka za okolje, oblikovana na podlagi meril, ki jih pripravi Odbor Evropske unije za znak za okolje, določijo po skupinah proizvodov.

| (3) | Okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje morajo veljati štiri leta od datuma uradnega obvestila o tej odločbi. |
| --- | --- |

(3)

Okoljska merila ter z njimi povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje morajo veljati štiri leta od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1980/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Tekstilne talne obloge se opredelijo kot talne obloge, navadno iz tkanega, pletenega ali taftanega tekstila, ki se običajno pritrdijo z žebljički s široko glavo, sponkami ali adhezivnimi sredstvi. Izključeni so nepritrjeni predpražniki in talna prekrivala. Ta opredelitev ne velja za stenske obloge ali obloge za zunanje površine.

V to skupino proizvodov niso vključeni tekstili, obdelani z biocidnimi pripravki, razen če so aktivne snovi v teh biocidnih pripravkih navedene v Prilogi IA k Direktivi 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter je zadevna uporaba biocidnega pripravka dovoljena v skladu s Prilogo V k Direktivi 98/8/ES.

Člen 2

Da se tekstilni talni oblogi lahko podeli znak Skupnosti za okolje v skladu z Uredbo (ES) št. 1980/2000, mora spadati v skupino proizvodov „tekstilne talne obloge“, opredeljeno v členu 1 te odločbe, in ustrezati okoljskim merilom iz Priloge.

Člen 3

Okoljska merila za skupino proizvodov „tekstilne talne obloge“ ter s tem povezane zahteve za ocenjevanje in preverjanje veljajo štiri leta od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 4

Za upravne namene se skupini proizvodov „tekstilne talne obloge“ dodeli številčna oznaka „34“.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

2

---

PRILOGA

OKVIR

Cilji meril

Ta merila so namenjena predvsem spodbujanju:

| — | zmanjševanja vplivov na habitate in z njimi povezane vire, |
| --- | --- |

—

zmanjševanja vplivov na habitate in z njimi povezane vire,

| — | zmanjševanja porabe energije, |
| --- | --- |

—

zmanjševanja porabe energije,

| — | zmanjševanja odvajanja strupenih ali drugače onesnaževalnih snovi v okolje, |
| --- | --- |

—

zmanjševanja odvajanja strupenih ali drugače onesnaževalnih snovi v okolje,

| — | zmanjševanja uporabe nevarnih snovi v materialih in končnih proizvodih, |
| --- | --- |

—

zmanjševanja uporabe nevarnih snovi v materialih in končnih proizvodih,

| — | varnosti in odsotnosti nevarnosti za zdravje v življenjskem okolju, |
| --- | --- |

—

varnosti in odsotnosti nevarnosti za zdravje v življenjskem okolju,

| — | informacij, ki bodo potrošnikom omogočile učinkovito uporabo proizvoda, s katero se čim bolj omeji celoten vpliv na okolje. |
| --- | --- |

—

informacij, ki bodo potrošnikom omogočile učinkovito uporabo proizvoda, s katero se čim bolj omeji celoten vpliv na okolje.

Merila so določena tako, da se z njimi spodbuja označevanje talnih oblog, izdelanih z majhnim vplivom na okolje.

Zahteve za ocenjevanje in preverjanje

Pri vsakem merilu so navedene posebne zahteve za ocenjevanje in preverjanje.

V to skupino proizvodov je vključena družina preprog, opredeljenih kot „talne obloge, navadno iz tkanega, pletenega ali taftanega tekstila, ki se običajno pritrdijo z žebljički s široko glavo, sponkami ali adhezivnimi sredstvi“.

Ta opredelitev ne velja za stenske obloge ali obloge za zunanje površine. Izključeni so nepritrjeni predpražniki in talna prekrivala.

Opredelitev skupine proizvodov tekstilne talne obloge ustreza standardu DIN ISO 2424.

Evropska industrija tekstilnih talnih oblog določi svoje strokovno stališče, kot je opredeljeno v standardu Evropskega odbora za standardizacijo CEN/TC 134.

Funkcionalna enota, na katero se navezujejo vhodni in izhodni podatki, je 1 m2 končnega proizvoda.

Po potrebi se lahko poleg preskusnih metod, ki so navedene za vsako merilo, uporabijo tudi druge, če pristojni organ, ki ocenjuje vlogo, potrdi njihovo enakovrednost.

Kjer je mogoče, morajo preskušanje opravljati ustrezno akreditirani laboratoriji ali laboratoriji, ki izpolnjujejo splošne zahteve, navedene v standardu EN ISO 17025.

Po potrebi lahko pristojni organi zahtevajo dokazila in opravljajo samostojna preverjanja.

MERILA ZA TEKSTILNE TALNE OBLOGE

1.   SUROVINE

Splošne zahteve za materiale

Materiali, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelka, ne vsebujejo snovi ali pripravkov, ki jim je dodeljen ali bi jim ob predložitvi vloge lahko bil dodeljen kateri koli od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihovih kombinacij):

| R23 | (strupeno pri vdihavanju), |
| --- | --- |
| R24 | (strupeno v stiku s kožo), |
| R25 | (strupeno pri zaužitju), |
| R26 | (zelo strupeno pri vdihavanju), |
| R27 | (zelo strupeno v stiku s kožo), |
| R28 | (zelo strupeno pri zaužitju), |
| R39 | (nevarnost zelo resnih trajnih učinkov), |
| R40 | (omejeni dokazi o rakotvornem učinku), |
| R42 | (vdihavanje lahko povzroči preobčutljivost), |
| R43 | (stik s kožo lahko povzroči preobčutljivost), |
| R45 | (lahko povzroči raka), |
| R46 | (lahko povzroči dedne genetske okvare), |
| R48 | (nevarnost hudih okvar zdravja pri dolgotrajnejši izpostavljenosti), |
| R49 | (pri vdihavanju lahko povzroči raka), |
| R50 | (zelo strupeno za vodne organizme), |
| R51 | (strupeno za vodne organizme), |
| R52 | (škodljivo za vodne organizme), |
| R53 | (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju), |
| R60 | (lahko škoduje plodnosti), |
| R61 | (lahko škoduje nerojenemu otroku), |
| R62 | (možna nevarnost oslabitve plodnosti), |
| R63 | (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku), |
| R68 | (možna nevarnost trajnih okvar zdravja), |

R23

(strupeno pri vdihavanju),

R24

(strupeno v stiku s kožo),

R25

(strupeno pri zaužitju),

R26

(zelo strupeno pri vdihavanju),

R27

(zelo strupeno v stiku s kožo),

R28

(zelo strupeno pri zaužitju),

R39

(nevarnost zelo resnih trajnih učinkov),

R40

(omejeni dokazi o rakotvornem učinku),

R42

(vdihavanje lahko povzroči preobčutljivost),

R43

(stik s kožo lahko povzroči preobčutljivost),

R45

(lahko povzroči raka),

R46

(lahko povzroči dedne genetske okvare),

R48

(nevarnost hudih okvar zdravja pri dolgotrajnejši izpostavljenosti),

R49

(pri vdihavanju lahko povzroči raka),

R50

(zelo strupeno za vodne organizme),

R51

(strupeno za vodne organizme),

R52

(škodljivo za vodne organizme),

R53

(lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

R60

(lahko škoduje plodnosti),

R61

(lahko škoduje nerojenemu otroku),

R62

(možna nevarnost oslabitve plodnosti),

R63

(možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

R68

(možna nevarnost trajnih okvar zdravja),

kot so opredeljeni v Direktivi Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (1) (direktiva o nevarnih snoveh) in v njenih poznejših spremembah ter ob upoštevanju Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) (direktiva o nevarnih pripravkih).

Kot druga možnost se lahko upošteva razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi, o spremembi in razveljavitvi direktiv 67/548/EGS in 1999/45/ES ter spremembi Uredbe (ES) št. 1907/2006 (3). V tem primeru se surovinam ne smejo dodati nobene snovi ali pripravki, ki jim je dodeljen ali bi jim lahko bil ob predložitvi vloge dodeljen kateri koli od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihovih kombinacij): H300, H301, H310, H311, H317 H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži tipologijo in sestavo materialov glede na kemijsko analizo ter izjavo o skladnosti z zgoraj navedenimi merili.

1.1   Tekstilna vlakna – kemične snovi

Če so vlakna reciklirana, se merila iz tega oddelka ne uporabljajo. Kar zadeva prisotnost nevarnih snovi, se uporabljajo zahteve, opisane v merilu 1 – Splošne zahteve za materiale.

Posebne zahteve za vlakna so v tem oddelku določene za volno, poliamid, poliester in polipropilen.

Obdelava volne

| (a) | Skupni seštevek vsebnosti naslednjih snovi ne presega 0,5 ppm:






  Snov | Št. CAS |
| --- | --- | --- |
| γ-heksaklorocikloheksan (lindan) | 319-84-6 |
| α-heksaklorocikloheksan | 319-85-7 |
| β-heksaklorocikloheksan | 58-89-9 |
| δ-heksaklorocikloheksan | 319-86-8 |
| aldrin | 309-00-2 |
| dieldrin | 60-57-1 |
| endrin | 72-20-8 |
| p,p’-DDT | 50-29-3 |
| p,p’-DDD | 72-54-8 |

(a)

Skupni seštevek vsebnosti naslednjih snovi ne presega 0,5 ppm:

Snov

Št. CAS

γ-heksaklorocikloheksan (lindan)

319-84-6

α-heksaklorocikloheksan

319-85-7

β-heksaklorocikloheksan

58-89-9

δ-heksaklorocikloheksan

319-86-8

aldrin

309-00-2

dieldrin

60-57-1

endrin

72-20-8

p,p’-DDT

50-29-3

p,p’-DDD

72-54-8

| (b) | Skupni seštevek vsebnosti naslednjih snovi ne presega 2 ppm:






  Snov | Št. CAS |
| --- | --- | --- |
| propetamfos | 31218-83-4 |
| diazinon | 333-41-5 |
| diklofention | 97-17-6 |
| fenklorfos | 299-84-3 |
| klorpirifos | 2921-88-2 |
| klorfenvinfos | 470-90-6 |
| etion | 563-12-2 |
| pirimifos-metil | 29232-93-7 |

(b)

Skupni seštevek vsebnosti naslednjih snovi ne presega 2 ppm:

Snov

Št. CAS

propetamfos

31218-83-4

diazinon

333-41-5

diklofention

97-17-6

fenklorfos

299-84-3

klorpirifos

2921-88-2

klorfenvinfos

470-90-6

etion

563-12-2

pirimifos-metil

29232-93-7

| (c) | Skupni seštevek vsebnosti naslednjih snovi ne presega 0,5 ppm:






  Snov | Št. CAS |
| --- | --- | --- |
| cihalotrin | 68085-85-8 |
| cipermetrin | 52315-07-8 |
| deltametrin | 52918-63-5 |
| fenvalerat | 51630-58-1 |
| flumetrin | 69770-45-2 |

(c)

Skupni seštevek vsebnosti naslednjih snovi ne presega 0,5 ppm:

Snov

Št. CAS

cihalotrin

68085-85-8

cipermetrin

52315-07-8

deltametrin

52918-63-5

fenvalerat

51630-58-1

flumetrin

69770-45-2

| (d) | Skupni seštevek vsebnosti naslednjih snovi ne presega 2 ppm:






  Snov | Št. CAS |
| --- | --- | --- |
| diflubenzuron | 35367-38-5 |
| triflumuron | 64628-44-0 |
| diciklanil | 112636-83-6 |

(d)

Skupni seštevek vsebnosti naslednjih snovi ne presega 2 ppm:

Snov

Št. CAS

diflubenzuron

35367-38-5

triflumuron

64628-44-0

diciklanil

112636-83-6

Te zahteve (kot so opredeljene v točkah (a), (b), (c) in (d) ter upoštevane posebej) se ne uporabljajo, če se predložijo dokazila o identiteti kmetov, ki so pridelali najmanj 75 % zadevnih volnenih ali keratinskih vlaken, in izjave teh kmetov, da zgoraj navedenih snovi niso uporabljali z zadevnimi polji ali živalmi.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži zgoraj navedeno dokumentacijo ali poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: IWTO Osnutek preskusne metode 59. Če je bil uporabljenim tekstilnim materialom podeljen znak EU za okolje za tekstilne izdelke, so zahteve izpolnjene. Vlagatelj predloži samo ustrezno dokumentacijo.

Poliamidna vlakna

Emisije N2O v zrak med proizvodnjo monomerov, izražene kot letno povprečje, ne presegajo 10 g/kg proizvedenih vlaken poliamida 6 ali 50 g/kg proizvedenega poliamida 6,6.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti. Če je bil uporabljenim tekstilnim materialom podeljen znak za okolje za tekstilne izdelke, so zahteve izpolnjene. Vlagatelj predloži samo ustrezno dokumentacijo.

Poliester

| (a) | Količina antimona v poliestrskih vlaknih ne presega 260 ppm. Če se antimon ne uporablja, lahko vlagatelj na proizvod, označen z znakom za okolje, doda navedbo „brez antimona“ (ali enakovredno besedilo). |
| --- | --- |

(a)

Količina antimona v poliestrskih vlaknih ne presega 260 ppm. Če se antimon ne uporablja, lahko vlagatelj na proizvod, označen z znakom za okolje, doda navedbo „brez antimona“ (ali enakovredno besedilo).

| (b) | Emisije hlapnih organskih spojin (HOS) med polimerizacijo poliestra in proizvodnjo poliestrskih vlaken, izmerjene v tisti fazi postopka, v kateri nastajajo, vključno z nezajetimi emisijami, in izražene kot letno povprečje, ne presegajo 1,2 g/kg proizvedene poliestrske smole. (HOS so vse organske spojine s parnim tlakom 0,01 kPa ali več pri 293,15 K ali z ustrezno hlapnostjo pri določenih pogojih uporabe.) |
| --- | --- |

(b)

Emisije hlapnih organskih spojin (HOS) med polimerizacijo poliestra in proizvodnjo poliestrskih vlaken, izmerjene v tisti fazi postopka, v kateri nastajajo, vključno z nezajetimi emisijami, in izražene kot letno povprečje, ne presegajo 1,2 g/kg proizvedene poliestrske smole. (HOS so vse organske spojine s parnim tlakom 0,01 kPa ali več pri 293,15 K ali z ustrezno hlapnostjo pri določenih pogojih uporabe.)

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj za zahteve iz točke (a) predloži izjavo o neuporabi ali poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: direktno določanje z atomsko absorpcijsko spektrometrijo. Preskus se izvede na surovem vlaknu pred kakršno koli mokro obdelavo. Za zahteve iz točke (b) vlagatelj predloži podrobno dokumentacijo in/ali poročila o preskusih, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti. Če je bil uporabljenim tekstilnim materialom podeljen znak za okolje za tekstilne izdelke, so zahteve izpolnjene. Vlagatelj predloži samo ustrezno dokumentacijo.

Polipropilen

| (a) | Barvila na osnovi svinca se ne uporabljajo.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi. |
| --- | --- |

(a)

Barvila na osnovi svinca se ne uporabljajo.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

| (b) | Emisije NOx in SO2 med proizvodnjo polipropilena (PP) (proizvodnja monomerov, polimerizacija in granuliranje) ne smejo preseči naslednjih mejnih vrednosti: | NOx: 12 kg/tono PP |
| --- | --- | --- |

(b)

Emisije NOx in SO2 med proizvodnjo polipropilena (PP) (proizvodnja monomerov, polimerizacija in granuliranje) ne smejo preseči naslednjih mejnih vrednosti:

NOx: 12 kg/tono PP

| | SO2: 11 kg/tono PP |
| --- | --- |

SO2: 11 kg/tono PP

Ocenjevanje in preverjanje: proizvajalec vlaken mora izmeriti ali izračunati količine NOx in SO2, izpuščene med proizvodnjo PP, ter zagotoviti izjavo o skladnosti s tem merilom. Vlagatelj predloži samo ustrezno dokumentacijo.

1.2   Snovi v tekstilni podlagi

Kar zadeva vsebnost nevarnih snovi, se uporabljajo zahteve, opisane v merilu 1 – „Splošne zahteve za materiale“.

Penasta guma (naravni in sintetični lateks ter poliuretan)

Opomba: naslednja merila je treba izpolnjevati samo, če pena iz lateksa pomeni več kot 5 % skupne mase preproge.

| (a) | Težke kovine, ki jih je mogoče ekstrahirati: koncentracije naslednjih kovin ne presegajo navedenih vrednosti:






  Snov | Mejna vrednost
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| antimon | 0,5 |
| arzen | 0,5 |
| svinec | 0,5 |
| kadmij | 0,1 |
| krom | 1,0 |
| kobalt | 0,5 |
| baker | 2,0 |
| nikelj | 1,0 |
| živo srebro | 0,02 |

(a)

Težke kovine, ki jih je mogoče ekstrahirati: koncentracije naslednjih kovin ne presegajo navedenih vrednosti:

Snov

Mejna vrednost

(ppm)

antimon

0,5

arzen

0,5

svinec

0,5

kadmij

0,1

krom

1,0

kobalt

0,5

baker

2,0

nikelj

1,0

živo srebro

0,02

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: vzorec se zmelje in ekstrahira po standardu DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtrira se skozi membranski filter z velikostjo por 0,45 μm. Analiza s pomočjo atomske emisijske spektroskopije z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES), ali s hidridno tehniko, ali tehniko hladnih par.

| (b) | Hlapne organske spojine (4) (HOS): koncentracija HOS ne presega 0,5 mg/m3.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: preskus v komori po standardu DIN ISO 16000-6 za vzorčenje in analizo zraka. |
| --- | --- |

(b)

Hlapne organske spojine (4) (HOS): koncentracija HOS ne presega 0,5 mg/m3.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: preskus v komori po standardu DIN ISO 16000-6 za vzorčenje in analizo zraka.

| (c) | Sestavljena kovinska barvila: sestavljena kovinska barvila na osnovi bakra, svinca, kroma ali niklja se ne uporabljajo.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi. |
| --- | --- |

(c)

Sestavljena kovinska barvila: sestavljena kovinska barvila na osnovi bakra, svinca, kroma ali niklja se ne uporabljajo.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

| (d) | Klorofenoli: koncentracije klorofenolov (soli in estrov) ne presegajo 0,1 ppm, razen mono- in diklorofenolov (soli in estrov), katerih koncentracija ne presega 1 ppm.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: 5 g vzorca se zmelje, nato pa se ekstrahira klorofenol ali natrijeva sol. Analiza s plinsko kromatografijo (GC), detekcija z masnim spektrometrom ali detektorjem na zajetje elektronov (ECD). |
| --- | --- |

(d)

Klorofenoli: koncentracije klorofenolov (soli in estrov) ne presegajo 0,1 ppm, razen mono- in diklorofenolov (soli in estrov), katerih koncentracija ne presega 1 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: 5 g vzorca se zmelje, nato pa se ekstrahira klorofenol ali natrijeva sol. Analiza s plinsko kromatografijo (GC), detekcija z masnim spektrometrom ali detektorjem na zajetje elektronov (ECD).

| (e) | Butadien: koncentracija butadiena ne presega 1 ppm.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: vzorec se zmelje in stehta. Vzorčenje z vzorčevalnikom iz parne faze (headspace). Analiza s plinsko kromatografijo, detekcija s plamensko ionizacijskim detektorjem. |
| --- | --- |

(e)

Butadien: koncentracija butadiena ne presega 1 ppm.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: vzorec se zmelje in stehta. Vzorčenje z vzorčevalnikom iz parne faze (headspace). Analiza s plinsko kromatografijo, detekcija s plamensko ionizacijskim detektorjem.

| (f) | Nitrozamini: koncentracija N-nitrozaminov, izmerjena s preskusom v komori, ne presega 0,001 mg/m3.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: preskus v komori z vzorčenjem in analizo zraka v skladu s pravili Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (Osrednje zveze poklicnih in poslovnih združenj Nemčije) ZH 1/120.23 (ali drugimi enakovrednimi pravili). |
| --- | --- |

(f)

Nitrozamini: koncentracija N-nitrozaminov, izmerjena s preskusom v komori, ne presega 0,001 mg/m3.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: preskus v komori z vzorčenjem in analizo zraka v skladu s pravili Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften (Osrednje zveze poklicnih in poslovnih združenj Nemčije) ZH 1/120.23 (ali drugimi enakovrednimi pravili).

Penasta guma (samo za poliuretan)

| (a) | Organski kositer: kositer v organski obliki (kositer, vezan na ogljikov atom) se ne uporablja.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi. |
| --- | --- |

(a)

Organski kositer: kositer v organski obliki (kositer, vezan na ogljikov atom) se ne uporablja.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

| (b) | Penilci: klorofluoroogljikovodiki (CFC), delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki (HCFC), fluorirani ogljikovodiki (HFC) ali metilen klorid se ne uporabljajo kot penilci ali pomožni penilci.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo, da se navedeni penilci niso uporabljali. |
| --- | --- |

(b)

Penilci: klorofluoroogljikovodiki (CFC), delno halogenirani klorofluoroogljikovodiki (HCFC), fluorirani ogljikovodiki (HFC) ali metilen klorid se ne uporabljajo kot penilci ali pomožni penilci.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo, da se navedeni penilci niso uporabljali.

Vulkanizirane pene

Vulkanizirane pene se ne uporabljajo kot premazi za tekstilne podlage.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

Formaldehid:

Koncentracija formaldehida, izmerjena v skladu s standardom EN ISO 14184-1, ne presega 30 ppm. Kot druga možnost se lahko za meritev uporabi preskus s komoro, pri katerem koncentracija formaldehida ne presega 0,01 mg/m3.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži poročilo o preskusu z naslednjo preskusno metodo: EN ISO 14184-1. Enogramski vzorec se v 100 g vode pri 40 oC segreva 1 uro. Formaldehid v ekstraktu se fotometrično analizira z acetilacetonom.

Kot druga možnost se lahko uporabi preskus v emisijski komori po ENV 13419-1 s standardom EN ISO 16000-3 ali VDI 3484-1 za vzorčenje in analizo zraka.

2.   PROIZVODNJA VSEH MATERIALOV

Kar zadeva vsebnost nevarnih snovi, se uporabljajo zahteve, opisane v merilu 1 – Splošne zahteve za materiale.

Vlagatelj izpolnjuje tudi naslednje posebne zahteve:

Zaviralci gorenja

V proizvodih se lahko uporabljajo le zaviralci gorenja, ki se kemično vežejo v polimerna vlakna ali na njihovo površino (reaktivni zaviralci gorenja). Če za zaviralce gorenja velja kateri koli spodaj navedeni stavek R (opozorilni stavek), morajo ti reaktivni zaviralci gorenja ob uporabi spremeniti svoje kemijske lastnosti tako, da jim ni več mogoče dodeliti nobenega od teh stavkov R: (Na obdelani preji ali tkanini lahko v taki obliki, kot jo je imel zaviralec gorenja pred uporabo, ostane manj kot 0,1 % te snovi.)

| R40 | (omejeni dokazi o rakotvornem učinku), |
| --- | --- |
| R45 | (lahko povzroči raka), |
| R46 | (lahko povzroči dedne genetske okvare), |
| R49 | (pri vdihavanju lahko povzroči raka), |
| R50 | (zelo strupeno za vodne organizme), |
| R51 | (strupeno za vodne organizme), |
| R52 | (škodljivo za vodne organizme), |
| R53 | (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju), |
| R60 | (lahko škoduje plodnosti), |
| R61 | (lahko škoduje nerojenemu otroku), |
| R62 | (možna nevarnost oslabitve plodnosti), |
| R63 | (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku), |
| R68 | (možna nevarnost trajnih okvar zdravja), |

R40

(omejeni dokazi o rakotvornem učinku),

R45

(lahko povzroči raka),

R46

(lahko povzroči dedne genetske okvare),

R49

(pri vdihavanju lahko povzroči raka),

R50

(zelo strupeno za vodne organizme),

R51

(strupeno za vodne organizme),

R52

(škodljivo za vodne organizme),

R53

(lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

R60

(lahko škoduje plodnosti),

R61

(lahko škoduje nerojenemu otroku),

R62

(možna nevarnost oslabitve plodnosti),

R63

(možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

R68

(možna nevarnost trajnih okvar zdravja),

kot so opredeljeni v Direktivi 67/548/EGS.

Kot druga možnost se lahko upošteva razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se surovinam ne smejo dodati nobene snovi ali pripravki, ki jim je dodeljen ali bi jim ob predložitvi vloge lahko bil dodeljen kateri koli od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihovih kombinacij): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Izključeni so zaviralci gorenja, ki so zgolj fizično vmešani v polimerska vlakna ali premaze za tekstil (aditivni zaviralci ognja).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo, da aditivni zaviralci gorenja niso bili uporabljeni, navede, ali so bili reaktivni zaviralci gorenja uporabljeni in kateri so bili uporabljeni, ter predloži dokumentacijo (npr. varnostne liste) in/ali izjave, ki dokazujejo, da so navedeni zaviralci gorenja v skladu s tem merilom.

Mehčala

Če se v proizvodnem postopku uporabljajo mehčala, so to lahko samo ftalati, katerih tveganje je ob predložitvi vloge ocenjeno in ki jim ni dodeljen nobeden od naslednjih stavkov (ali njihova kombinacija):

| R50 | (zelo strupeno za vodne organizme), |
| --- | --- |
| R51 | (strupeno za vodne organizme), |
| R52 | (škodljivo za vodne organizme), |
| R53 | (lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju), |
| R60 | (lahko škoduje plodnosti), |
| R61 | (lahko škoduje nerojenemu otroku), |
| R62 | (možna nevarnost oslabitve plodnosti), |

R50

(zelo strupeno za vodne organizme),

R51

(strupeno za vodne organizme),

R52

(škodljivo za vodne organizme),

R53

(lahko povzroči dolgoročne škodljive učinke v vodnem okolju),

R60

(lahko škoduje plodnosti),

R61

(lahko škoduje nerojenemu otroku),

R62

(možna nevarnost oslabitve plodnosti),

kot so opredeljeni v Direktivi 67/548/EGS.

Kot druga možnost se lahko upošteva razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/. V tem primeru se surovinam ne smejo dodati nobene snovi ali pripravki, ki jim je dodeljen ali bi jim lahko bil ob predložitvi vloge dodeljen kateri koli od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihovih kombinacij): H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

Poleg tega proizvod ne sme vsebovati di-n-oktil ftalata (DNOP), diizononil ftalata (DINP) in diizodecil ftalata (DIDP).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi. Tekstilna talna obloga lahko vsebuje največ 0,1 mas. odstotka ftalata kot nečistoče, kakor je opredeljeno v Direktivi 2005/84/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

2.1.   Pomožne kemikalije za obdelavo tekstilnih vlaken

Alkilfenoletoksilati (APEO), linerani alkilbenzen sulfonati (LAS), bis(hidrogenirani lojni alkil) dimetil amonijev klorid (DTDMAC), distearil dimetil amonijev klorid (DSDMAC), di(utrjeni loj) dimetil amonijev klorid (DHTDMAC), etilen diamin tetraacetat (EDTA) in dietilen triamin pentaacetat (DTPA) se ne uporabljajo in ne smejo biti del nobenega uporabljenega pripravka ali preparata.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi.

2.2   Barvila in pigmenti

Azo barvila

Ne uporabljajo se azo barvila, ki se lahko cepijo v katerega koli od naslednjih aromatskih aminov:

| | 4-aminodifenil (92-67-1) |
| --- | --- |

4-aminodifenil (92-67-1)

| | benzidin (92-87-5) |
| --- | --- |

benzidin (92-87-5)

| | 4-kloro-o-toluidin (95-69-2) |
| --- | --- |

4-kloro-o-toluidin (95-69-2)

| | 2-naftilamin (91-59-8) |
| --- | --- |

2-naftilamin (91-59-8)

| | o-amino-azotoluen (97-56-3) |
| --- | --- |

o-amino-azotoluen (97-56-3)

| | 2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8) |
| --- | --- |

2-amino-4-nitrotoluen (99-55-8)

| | p-kloroanilin (106-47-8) |
| --- | --- |

p-kloroanilin (106-47-8)

| | 2,4-diaminoanizol (615-05-4) |
| --- | --- |

2,4-diaminoanizol (615-05-4)

| | 4,4’-diaminodifenilmetan (101-77-9) |
| --- | --- |

4,4’-diaminodifenilmetan (101-77-9)

| | 3,3’-diklorobenzidin (91-94-1) |
| --- | --- |

3,3’-diklorobenzidin (91-94-1)

| | 3,3’-dimetoksibenzidin (119-90-4) |
| --- | --- |

3,3’-dimetoksibenzidin (119-90-4)

| | 3,3’-dimetilbenzidin (119-93-7) |
| --- | --- |

3,3’-dimetilbenzidin (119-93-7)

| | 3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetan (838-88-0) |
| --- | --- |

3,3’-dimetil-4,4’-diaminodifenilmetan (838-88-0)

| | p-krezidin (120-71-8) |
| --- | --- |

p-krezidin (120-71-8)

| | 4,4’-oksidianilin (101-80-4) |
| --- | --- |

4,4’-oksidianilin (101-80-4)

| | 4,4’-tiodianilin (139-65-1) |
| --- | --- |

4,4’-tiodianilin (139-65-1)

| | o-toluidin (95-53-4) |
| --- | --- |

o-toluidin (95-53-4)

| | 2,4-diaminotoluen (95-80-7) |
| --- | --- |

2,4-diaminotoluen (95-80-7)

| | 2,4,5-trimetilanilin (137-17-7) |
| --- | --- |

2,4,5-trimetilanilin (137-17-7)

| | 4-aminoazobenzen (60-09-3) |
| --- | --- |

4-aminoazobenzen (60-09-3)

| | o-anizidin (90-04-0) |
| --- | --- |

o-anizidin (90-04-0)

| | 2,4-ksilidin |
| --- | --- |

2,4-ksilidin

| | 2,6-ksilidin |
| --- | --- |

2,6-ksilidin

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi teh barvil. V primeru preverjanja te izjave se uporabi naslednji standard: EN 14362-1 in 2. (Opomba: kar zadeva vsebnost 4-aminoazobenzena, so mogoči napačno pozitivni rezultati, zato se priporoča potrditev.)

Barvila, ki so rakotvorna, mutagena ali strupena za razmnoževanje

| (a) | Naslednja barvila se ne uporabljajo: | C.I. Basic Red 9 |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslednja barvila se ne uporabljajo:

C.I. Basic Red 9

| | C.I. Disperse Blue 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 1

| | C.I. Acid Red 26 |
| --- | --- |

C.I. Acid Red 26

| | C.I. Basic Violet 14 |
| --- | --- |

C.I. Basic Violet 14

| | C.I. Disperse Orange 11 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 11

| | C. I. Direct Black 38 |
| --- | --- |

C. I. Direct Black 38

| | C. I. Direct Blue 6 |
| --- | --- |

C. I. Direct Blue 6

| | C. I. Direct Red 28 |
| --- | --- |

C. I. Direct Red 28

| | C. I. Disperse Yellow 3 |
| --- | --- |

C. I. Disperse Yellow 3

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takih barvil.

| (b) | Prepovedana je uporaba barvnih snovi ali barvnih pripravkov z vsebnostjo več kot 0,1 mas. odstotek snovi, ki jim je dodeljen ali bi jim ob predložitvi vloge lahko bil dodeljen kateri koli od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija):






  R40 | (omejeni dokazi o rakotvornem učinku), |
| --- | --- | --- |
| R45 | (lahko povzroči raka), |
| R46 | (lahko povzroči dedne genetske okvare), |
| R49 | (pri vdihavanju lahko povzroči raka), |
| R60 | (lahko škoduje plodnosti), |
| R61 | (lahko škoduje nerojenemu otroku), |
| R62 | (možna nevarnost oslabitve plodnosti), |
| R63 | (možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku), |
| R68 | (možna nevarnost trajnih okvar zdravja), |

(b)

Prepovedana je uporaba barvnih snovi ali barvnih pripravkov z vsebnostjo več kot 0,1 mas. odstotek snovi, ki jim je dodeljen ali bi jim ob predložitvi vloge lahko bil dodeljen kateri koli od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihova kombinacija):

R40

(omejeni dokazi o rakotvornem učinku),

R45

(lahko povzroči raka),

R46

(lahko povzroči dedne genetske okvare),

R49

(pri vdihavanju lahko povzroči raka),

R60

(lahko škoduje plodnosti),

R61

(lahko škoduje nerojenemu otroku),

R62

(možna nevarnost oslabitve plodnosti),

R63

(možna nevarnost škodovanja nerojenemu otroku),

R68

(možna nevarnost trajnih okvar zdravja),

kot so opredeljeni v Direktivi 67/548/EGS.

Kot druga možnost se lahko upošteva razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008. V tem primeru se surovinam ne smejo dodati nobene snovi ali pripravki, ki jim je dodeljen ali bi jim ob predložitvi vloge lahko bil dodeljen kateri koli od naslednjih opozorilnih stavkov (ali njihovih kombinacij): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takih barvil.

Barvila, ki bi lahko povzročala preobčutljivost

Naslednja barvila se ne uporabljajo:

| | C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505

| | C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500

| | C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305

| | C.I. Disperse Blue 35 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 35

| | C.I. Disperse Blue 102 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 102

| | C.I. Disperse Blue 106 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 106

| | C.I. Disperse Blue 124 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 124

| | C.I. Disperse Brown 1 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Brown 1

| | C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080

| | C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005

| | C.I. Disperse Orange 37 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 37

| | C.I. Disperse Orange 76 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 76

| | (prej Orange 37) |
| --- | --- |

(prej Orange 37)

| | C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110

| | C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015

| | C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210

| | C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345

| | C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375

| | C.I. Disperse Yellow 39 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 39

| | C.I. Disperse Yellow 49 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 49

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi teh barvil.

Težke kovine

Barvila in pigmenti, ki kot sestavino recepture za barvanje vsebujejo svinec (Pb), kadmij (Cd), živo srebro (Hg) ali krom (Cr – celokupni ali šestvalentni), se ne smejo uporabljati za barvanje materialov:

mejna vrednost skupne vsebnosti težkih kovin talne obloge je 100 mg/kg.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi takih barvil in dokumentacijo, ki dokazuje, da predpisana omejitev ni prekoračena.

Če imajo uporabljeni proizvodi oznako GUT, je ta zahteva izpolnjena, predloži pa se ustrezna dokumentacija.

2.3   Vodne odplake

Volna – kemijska potreba po kisiku

Kemijska potreba po kisiku (KPK) v odpadnih pralnih vodah, ki se odvedejo v kanalizacijo, ne presega 60 g/kg mastne volne, odpadna voda pa se prečisti zunaj obrata, tako da se doseže najmanj 75-odstotno dodatno zmanjšanje vsebnosti KPK, izraženo kot letno povprečje.

KPK v odpadnih pralnih vodah, ki se prečistijo v obratu in odvedejo v površinske vode, ne presega 45 g/kg mastne volne. Odpadne vode, odvedene v površinske vode, imajo pH od 6 do 9 (razen če je pH sprejemnih voda zunaj tega razpona), in temperaturo, nižjo od 40 °C (razen če je temperatura sprejemnih voda nad to vrednostjo). Obrat za pranje volne podrobno opiše obdelavo odpadnih pralnih voda in stalno spremlja ravni KPK.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži ustrezne podatke in poročila o preskusih za to merilo z naslednjo preskusno metodo: standard ISO 6060.

Odvajanje odpadnih voda iz mokre obdelave

| (a) | Odpadna voda iz obratov za mokro obdelavo (razen obratov za pranje mastne volne) ima pri odvajanju po čiščenju (v obratu ali zunaj njega) nižjo vsebnost KPK od 20 g/kg, izraženo kot letno povprečje.

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podrobno dokumentacijo in poročila o preskusih s preskusno metodo po standardu ISO 6060, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti. |
| --- | --- |

(a)

Odpadna voda iz obratov za mokro obdelavo (razen obratov za pranje mastne volne) ima pri odvajanju po čiščenju (v obratu ali zunaj njega) nižjo vsebnost KPK od 20 g/kg, izraženo kot letno povprečje.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži podrobno dokumentacijo in poročila o preskusih s preskusno metodo po standardu ISO 6060, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti.

| (b) | Če se odpadna voda čisti v obratu in odvede neposredno v zunanje vode, ima pH od 6 do 9 (razen če je pH sprejemnih voda zunaj tega razpona), in temperaturo, nižjo od 40 °C (razen če je temperatura sprejemnih voda nad to vrednostjo).

  Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži dokumentacijo in poročila o preskusih, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti. Če je uporabljenim proizvodom podeljen znak EU za okolje za tekstilne izdelke, je ta zahteva izpolnjena, predloži pa se ustrezna dokumentacija. |
| --- | --- |

(b)

Če se odpadna voda čisti v obratu in odvede neposredno v zunanje vode, ima pH od 6 do 9 (razen če je pH sprejemnih voda zunaj tega razpona), in temperaturo, nižjo od 40 °C (razen če je temperatura sprejemnih voda nad to vrednostjo).

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži dokumentacijo in poročila o preskusih, ki dokazujejo skladnost s tem merilom, ter izjavo o skladnosti. Če je uporabljenim proizvodom podeljen znak EU za okolje za tekstilne izdelke, je ta zahteva izpolnjena, predloži pa se ustrezna dokumentacija.

Detergenti, mehčalci za tkanine in kompleksirajoči reagenti

V vsakem obratu za mokro obdelavo je najmanj 95 mas. odstotkov detergentov, najmanj 95 mas. odstotkov mehčalcev za tkanine in najmanj 95 mas. odstotkov kompleksirajočih reagentov, ki se uporabljajo, ustrezno razgradljivih ali odstranljivih v čistilnih napravah za odpadne vode. Detergenti (ki vsebujejo površinsko aktivne snovi) v vsakem obratu za mokro obdelavo ustrezajo naslednjim merilom: površinsko aktivne snovi ustrezajo merilom za končno aerobno biorazgradljivost. Najmanj 95 mas. odstotkov drugih snovi je ustrezno razgradljivih ali odstranljivih v čistilnih napravah za odpadne vode.

Ocenjevanje in preverjanje:„ustrezna biorazgradljivost“ pomeni, da:

| — | preskus snovi z eno od metod po standardih OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B ali ISO 9888 pokaže najmanj 70-odstotno razgradnjo v 28 dneh, |
| --- | --- |

—

preskus snovi z eno od metod po standardih OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B ali ISO 9888 pokaže najmanj 70-odstotno razgradnjo v 28 dneh,

| — | preskus snovi z eno od metod po standardih OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 ali ISO 14593 pokaže najmanj 60-odstotno razgradnjo v 28 dneh, |
| --- | --- |

—

preskus snovi z eno od metod po standardih OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 ali ISO 14593 pokaže najmanj 60-odstotno razgradnjo v 28 dneh,

| — | preskus snovi z eno od metod po standardih OECD 303 ali ISO 11733 pokaže najmanj 80-odstotno razgradnjo v 28 dneh, |
| --- | --- |

—

preskus snovi z eno od metod po standardih OECD 303 ali ISO 11733 pokaže najmanj 80-odstotno razgradnjo v 28 dneh,

| — | se predloži dokazilo o enakovredni ravni biorazgradljivosti za snovi, za katere zgoraj navedene preskusne metode niso ustrezne. |
| --- | --- |

—

se predloži dokazilo o enakovredni ravni biorazgradljivosti za snovi, za katere zgoraj navedene preskusne metode niso ustrezne.

Vlagatelj predloži ustrezno dokumentacijo, varnostne liste, poročila o preskusih in/ali izjave o zgoraj navedenih preskusnih metodah in njihovih rezultatih, ki dokazujejo skladnost s tem merilom za vsa uporabljena škrobila.

Sestavljena kovinska barvila

| (a) | Pri celuloznem barvanju, pri katerem so sestavljena kovinska barvila del recepture za barvanje, se v čiščenje odpadne vode (v obratu ali zunaj njega) odvede manj kot 20 % vsakega od navedenih sestavljenih kovinskih barvil, ki se uporabljajo (vhodni material v postopku).
  Pri vseh drugih postopkih barvanja, pri katerih so sestavljena kovinska barvila del recepture za barvanje, se v čiščenje odpadne vode (v obratu ali zunaj njega) odvede manj kot 7 % vsakega od navedenih sestavljenih kovinskih barvil, ki se uporabljajo (vhodni material v postopku). |
| --- | --- |

(a)

Pri celuloznem barvanju, pri katerem so sestavljena kovinska barvila del recepture za barvanje, se v čiščenje odpadne vode (v obratu ali zunaj njega) odvede manj kot 20 % vsakega od navedenih sestavljenih kovinskih barvil, ki se uporabljajo (vhodni material v postopku).

Pri vseh drugih postopkih barvanja, pri katerih so sestavljena kovinska barvila del recepture za barvanje, se v čiščenje odpadne vode (v obratu ali zunaj njega) odvede manj kot 7 % vsakega od navedenih sestavljenih kovinskih barvil, ki se uporabljajo (vhodni material v postopku).

| (b) | Emisije v vodo po čiščenju ne presegajo: Cu – 75 mg/kg (vlakna, preja ali tkanina); Cr – 50 mg/kg; Ni – 75 mg/kg. |
| --- | --- |

(b)

Emisije v vodo po čiščenju ne presegajo: Cu – 75 mg/kg (vlakna, preja ali tkanina); Cr – 50 mg/kg; Ni – 75 mg/kg.

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži izjavo o neuporabi ali dokumentacijo in poročila o preskusih z naslednjimi preskusnimi metodami: standard ISO 8288 za Cu in Ni ter standard EN 1233 za Cr.

2.4   Poraba energije

Poraba energije se izračuna kot procesna energija, porabljena pri proizvodnji talnih oblog.

Procesna energija, ki se izračuna v skladu s Tehnično prilogo, presega naslednje mejne vrednosti (P = vrednost za ocenjevanje).

| Družina proizvodov | Mejna vrednost
  (P) |
| --- | --- |
| sintetične preproge | 8 |

Družina proizvodov

Mejna vrednost

(P)

sintetične preproge

8

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj izračuna porabo energije v proizvodnem postopku v skladu z navodili iz Tehnične priloge. Vlagatelj predloži zadevne rezultate in dokazila.

3.   FAZA UPORABE

3.1   Sproščanje nevarnih snovi

Ne presežejo se naslednje vrednosti emisij:

| Snov | Zahteva
  (po 3 dneh) |
| --- | --- |
| skupaj organske spojine znotraj območja retencije
  C6–C16 (skupaj hlapne organske spojine) | 0,25 mg/m3 zraka |
| skupaj organske spojine znotraj območja retencije
  > C16–C22 (skupaj polhlapne organske spojine) | 0,03 mg/m3 zraka |
| skupaj HOS brez NIK (6) | 0,05 mg/m3 zraka |

Snov

Zahteva

(po 3 dneh)

skupaj organske spojine znotraj območja retencije

C6–C16 (skupaj hlapne organske spojine)

0,25 mg/m3 zraka

skupaj organske spojine znotraj območja retencije

> C16–C22 (skupaj polhlapne organske spojine)

0,03 mg/m3 zraka

skupaj HOS brez NIK (6)

0,05 mg/m3 zraka

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži potrdilo o preskusu v skladu s preskusi emisij po standardu prEN 15052 ali DIN ISO 16000-9.

4.   PRIMERNOST ZA UPORABO

Proizvod je primeren za uporabo. To se lahko dokazuje s podatki, pridobljenimi z ustreznimi preskusnimi metodami na podlagi standardov ISO ali CEN ali z enakovrednimi metodami, kot so nacionalni preskusni postopki.

Ocenjevanje in preverjanje: predložijo se podrobni podatki o preskusnih postopkih in rezultati ter izjava, da je proizvod primeren za uporabo na podlagi vseh drugih informacij o najboljši uporabi za končnega uporabnika. V skladu z Direktivo Sveta 89/106/EGS (7) se domneva, da je proizvod primeren za uporabo, če ustreza usklajenemu standardu, evropskemu tehničnemu soglasju ali neusklajeni tehnični specifikaciji, priznani na ravni Skupnosti. Označevanje skladnosti ES „CE“ za gradbene proizvode omogoča proizvajalcem lahko prepoznavno potrjevanje skladnosti in se v tem smislu lahko šteje za zadostno. Poleg tega se lahko za dokazovanje skladnosti s tem merilom uporabi standard CEN/TS 14472-2.

5.   OBVEŠČANJE POTROŠNIKOV

Proizvod se prodaja z ustreznimi podatki za uporabnika, ki vsebujejo napotke o pravilni ter najboljši splošni in tehnični uporabi ter vzdrževanju proizvoda. Na embalaži in/ali v proizvodu priloženi dokumentaciji morajo biti naslednji podatki:

| (a) | podatek, da je bil proizvodu podeljen znak EU za okolje, s kratko, vendar natančno razlago, kaj to pomeni, poleg splošnih podatkov v polju 2 logotipa; |
| --- | --- |

(a)

podatek, da je bil proizvodu podeljen znak EU za okolje, s kratko, vendar natančno razlago, kaj to pomeni, poleg splošnih podatkov v polju 2 logotipa;

| (b) | priporočila glede uporabe in vzdrževanja proizvoda. V teh podatkih morajo biti pojasnjena vsa ustrezna navodila, še zlasti za vzdrževanje in uporabo proizvodov. Če je to primerno, je treba navesti značilnosti uporabe proizvoda v zahtevnih klimatskih ali drugih razmerah, na primer odpornost na slano/absorpcija vode, odpornost na madeže, odpornost na kemikalije, potrebna priprava temeljnih površin, navodila za čiščenje in priporočene vrste čistilnih sredstev ter pogostnost čiščenja. Ti podatki morajo vsebovati tudi morebitno pričakovano življenjsko dobo proizvoda v tehničnem smislu, izraženo s povprečno vrednostjo ali razponom; |
| --- | --- |

(b)

priporočila glede uporabe in vzdrževanja proizvoda. V teh podatkih morajo biti pojasnjena vsa ustrezna navodila, še zlasti za vzdrževanje in uporabo proizvodov. Če je to primerno, je treba navesti značilnosti uporabe proizvoda v zahtevnih klimatskih ali drugih razmerah, na primer odpornost na slano/absorpcija vode, odpornost na madeže, odpornost na kemikalije, potrebna priprava temeljnih površin, navodila za čiščenje in priporočene vrste čistilnih sredstev ter pogostnost čiščenja. Ti podatki morajo vsebovati tudi morebitno pričakovano življenjsko dobo proizvoda v tehničnem smislu, izraženo s povprečno vrednostjo ali razponom;

| (c) | navedba o poteku recikliranja ali odstranjevanja (pojasnilo za obveščanje potrošnika o najboljšem delovanju takega proizvoda); |
| --- | --- |

(c)

navedba o poteku recikliranja ali odstranjevanja (pojasnilo za obveščanje potrošnika o najboljšem delovanju takega proizvoda);

| (d) | podatek o znaku EU za okolje in z njim povezanih skupinah proizvodov, vključno z naslednjim (ali podobnim) besedilom: „Več informacij dobite na spletni strani, namenjeni znaku EU za okolje: http://www.ecolabel.eu.“ |
| --- | --- |

(d)

podatek o znaku EU za okolje in z njim povezanih skupinah proizvodov, vključno z naslednjim (ali podobnim) besedilom: „Več informacij dobite na spletni strani, namenjeni znaku EU za okolje: http://www.ecolabel.eu.“

Ocenjevanje in preverjanje: vlagatelj predloži vzorec embalaže in/ali priloženega besedila, prav tako v skladu s standardom ISO 6347: Tekstilne talne obloge – Obveščanje potrošnikov.

6.   PODATKI NA ZNAKU ZA OKOLJE

Polje 2 znaka za okolje vsebuje naslednje besedilo:

| — | omejena količina nevarnih in strupenih snovi, |
| --- | --- |

—

omejena količina nevarnih in strupenih snovi,

| — | varčevanje z energijo v proizvodnem postopku, |
| --- | --- |

—

varčevanje z energijo v proizvodnem postopku,

| — | omejene emisije onesnaževal v vodo, |
| --- | --- |

—

omejene emisije onesnaževal v vodo,

| — | manjša nevarnost za zdravje v življenjskem okolju. |
| --- | --- |

—

manjša nevarnost za zdravje v življenjskem okolju.

---

(1)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

(2)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

(3)  UL L 353, 31.12.2008, str. 1.

(4)  HOS so vse organske spojine s parnim tlakom 0,01 kPa ali več pri 293,15 K ali z ustrezno hlapnostjo pri določenih pogojih uporabe.

(5)  UL L 344, 27.12.2005, str. 40.

NIK= najmanjša izbrana koncentracija.

(7)  UL L 40, 11.2.1989, str. 12.

Tehnična priloga za tekstilne talne obloge

IZRAČUN PORABE ENERGIJE

Poraba energije se izračuna kot letno povprečje energije, porabljene v proizvodnem postopku (razen ogrevanja prostorov) od surovine do končne talne obloge.

Za sintetične (neobnovljive) surovine se izračuni začnejo pri izdelavi uporabljenega proizvoda. Izračun ne vključuje energijske vsebnosti surovine (tj. energije vhodnih materialov).

Izračun energije vključuje najmanj 95 mas. odstotkov surovin, za katere se porabi energija. Energija, potrebna za proizvodnjo adhezivnih sredstev in lakov, se ne vključi v izračune.

Enota, izbrana za izračune, je MJ/m2.

Podane so energijske vsebnosti različnih goriv.

Poraba električne energije se nanaša na električno energijo, kupljeno od zunanjega dobavitelja.

Če ima proizvajalec presežek energije, ki se prodaja kot električna energija, para ali toplota, se lahko prodana količina odšteje od porabe goriva. V izračune se vključi samo gorivo, ki se dejansko uporablja za proizvodnjo talnih oblog.

Okoljski parametri

| A | = | delež obnovljivih surovin in recikliranih neobnovljivih surovin (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | delež obnovljivih goriv (%) |
| C | = | poraba električne energije (MJ/m2) |
| D | = | poraba goriva (MJ/m2) |

A

=

delež obnovljivih surovin in recikliranih neobnovljivih surovin (%) (1)

B

=

delež obnovljivih goriv (%)

C

=

poraba električne energije (MJ/m2)

D

=

poraba goriva (MJ/m2)

Formula

V spodnji razpredelnici so podane energijske vsebnosti različnih goriv.

Izračun porabe goriva

Obdobje proizvodnje – leto:

Dnevi:

Od:

Do:

| Gorivo | Količina | Enota | Pretvorbeni faktor | Energija
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| slama (15 % W) | | kg | 14,5 | |
| peleti (7 % W) | | kg | 17,5 | |
| odpadni les (20 % W) | | kg | 14,7 | |
| sekanci (45 % W) | | kg | 9,4 | |
| šota | | kg | 20 | |
| zemeljski plin | | kg | 54,1 | |
| zemeljski plin | | Nm3 | 38,8 | |
| butan | | kg | 49,3 | |
| kerozin | | kg | 46,5 | |
| bencin | | kg | 52,7 | |
| dizelsko gorivo | | kg | 44,6 | |
| plinsko olje | | kg | 45,2 | |
| težko kurilno olje | | kg | 42,7 | |
| suhi parni premog | | kg | 30,6 | |
| antracit | | kg | 29,7 | |
| oglje | | kg | 33,7 | |
| industrijski koks | | kg | 27,9 | |
| električna energija (iz omrežja) | | kWh | 3,6 | |
| Skupaj energija (MJ) | |

Gorivo

Količina

Enota

Pretvorbeni faktor

Energija

(MJ)

slama (15 % W)

kg

14,5

peleti (7 % W)

kg

17,5

odpadni les (20 % W)

kg

14,7

sekanci (45 % W)

kg

9,4

šota

kg

20

zemeljski plin

kg

54,1

zemeljski plin

Nm3

38,8

butan

kg

49,3

kerozin

kg

46,5

bencin

kg

52,7

dizelsko gorivo

kg

44,6

plinsko olje

kg

45,2

težko kurilno olje

kg

42,7

suhi parni premog

kg

30,6

antracit

kg

29,7

oglje

kg

33,7

industrijski koks

kg

27,9

električna energija (iz omrežja)

kWh

3,6

Skupaj energija (MJ)

---

(1)  Uporaba „obnovljivih surovin“ in/ali „recikliranih neobnovljivih surovin“ je prostovoljna.

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/17

---

SKLEP SVETA 2009/968/PNZ

z dne 30. novembra 2009

o sprejetju pravil o varovanju tajnosti informacij Europola

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (1) („Sklep o Europolu“) in zlasti člena 40 Sklepa,

ob upoštevanju osnutka pravil, ki ga je predložil upravni odbor,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ker v skladu s Sklepom o Europolu Svet s kvalificirano večino po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme izvedbena pravila o varovanju tajnosti informacij, ki jih pridobi Europol ali so z njim izmenjane (v nadaljnjem besedilu: pravila) –

SKLENIL:

POGLAVJE I

OPREDELITEV POJMOV IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene teh pravil:

| (a) | „obdelava informacij“ ali „obdelava“ pomeni vsak postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi ali neosebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje podatkov; |
| --- | --- |

(a)

„obdelava informacij“ ali „obdelava“ pomeni vsak postopek ali niz postopkov, ki se izvajajo v zvezi z osebnimi ali neosebnimi podatki z avtomatskimi sredstvi ali brez njih, kot je zbiranje, beleženje, urejanje, shranjevanje, prilagajanje ali predelava, iskanje, vpogled, uporaba, razkritje s pošiljanjem, širjenje ali drugačno omogočanje dostopa, prilagajanje ali kombiniranje, blokiranje, izbris ali uničenje podatkov;

| (b) | „tretja stranka“ pomeni subjekte iz členov 22(1) in 23(1) Sklepa o Europolu; |
| --- | --- |

(b)

„tretja stranka“ pomeni subjekte iz členov 22(1) in 23(1) Sklepa o Europolu;

| (c) | „varnostni odbor“ pomeni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in Europola, kot je opisan v členu 4; |
| --- | --- |

(c)

„varnostni odbor“ pomeni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in Europola, kot je opisan v členu 4;

| (d) | „varnostni koordinator“ pomeni namestnika direktorja, kateremu direktor Europola v skladu s členom 38(2) Sklepa o Europolu poleg drugih nalog dodeli tudi nalogo usklajevanja in nadzora v varnostnih zadevah; |
| --- | --- |

(d)

„varnostni koordinator“ pomeni namestnika direktorja, kateremu direktor Europola v skladu s členom 38(2) Sklepa o Europolu poleg drugih nalog dodeli tudi nalogo usklajevanja in nadzora v varnostnih zadevah;

| (e) | „varnostni uradniki“ pomeni osebje Europola, ki ga imenuje direktor Europola in je odgovorno za varnostna vprašanja v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(e)

„varnostni uradniki“ pomeni osebje Europola, ki ga imenuje direktor Europola in je odgovorno za varnostna vprašanja v skladu s členom 6;

| (f) | „varnostni priročnik“ pomeni priročnik, s katerim se izvajajo ta pravila, ki se pripravi v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(f)

„varnostni priročnik“ pomeni priročnik, s katerim se izvajajo ta pravila, ki se pripravi v skladu s členom 7;

| (g) | „stopnja tajnosti“ pomeni zaščitno oznako, dodeljeno dokumentu, ki se obdeluje v Europolu ali prek Europola, kot je navedeno v členu 10; |
| --- | --- |

(g)

„stopnja tajnosti“ pomeni zaščitno oznako, dodeljeno dokumentu, ki se obdeluje v Europolu ali prek Europola, kot je navedeno v členu 10;

| (h) | „varnostni sveženj“ pomeni posebno kombinacijo varnostnih ukrepov, ki se uporabljajo za informacije s stopnjo tajnosti Europola, kot je navedeno v členu 10; |
| --- | --- |

(h)

„varnostni sveženj“ pomeni posebno kombinacijo varnostnih ukrepov, ki se uporabljajo za informacije s stopnjo tajnosti Europola, kot je navedeno v členu 10;

| (i) | „osnovna stopnja zaščite“ pomeni stopnjo zaščite, ki se bo uporabljala za vse informacije, ki se obdelujejo v Europolu ali prek Europola, razen informacij, ki so izrecno označene ali jasno prepoznavne kot informacije javnega značaja, kot je navedeno v členu 10(1); |
| --- | --- |

(i)

„osnovna stopnja zaščite“ pomeni stopnjo zaščite, ki se bo uporabljala za vse informacije, ki se obdelujejo v Europolu ali prek Europola, razen informacij, ki so izrecno označene ali jasno prepoznavne kot informacije javnega značaja, kot je navedeno v členu 10(1);

| (j) | „osebje“ pomeni začasne in pogodbene uslužbence, kot so opredeljeni v členu 39(4) Sklepa o Europolu; |
| --- | --- |

(j)

„osebje“ pomeni začasne in pogodbene uslužbence, kot so opredeljeni v členu 39(4) Sklepa o Europolu;

| (k) | „tajne informacije Europola“ pomeni vse informacije in gradivo v vseh oblikah, katerih nepooblaščeno razkritje bi lahko bolj ali manj škodovalo temeljnim interesom Europola ali ene ali več držav članici in za katere je treba uporabiti ustrezne varnostne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 7(2)(b). |
| --- | --- |

(k)

„tajne informacije Europola“ pomeni vse informacije in gradivo v vseh oblikah, katerih nepooblaščeno razkritje bi lahko bolj ali manj škodovalo temeljnim interesom Europola ali ene ali več držav članici in za katere je treba uporabiti ustrezne varnostne ukrepe, kakor so opredeljeni v členu 7(2)(b).

Člen 2

Področje uporabe

1.   S temi pravili so določeni varnostni ukrepi, ki se uporabljajo za vse informacije, ki se obdelujejo v Europolu ali prek Europola.

2.   Pri načinih komunikacije med Europolom in nacionalnimi enotami držav članic iz člena 8 Sklepa o Europolu je zagotovljena enaka stopnja zaščite kot je določena s temi ukrepi. Skupni standard za te načine komunikacije odobri varnostni odbor.

3.   V Prilogi je pregled Europolovih stopenj tajnosti, navedenih v členu 10, ter enakovredna oznaka, ki jo trenutno uporabljajo države članice za informacije, za katere veljajo te stopnje tajnosti. Kadar bo država članica obvestila druge države članice in Europol o spremembah nacionalnih določb o stopnji tajnosti ali enakovrednih oznak, Europol pripravi revidirano različico pregleda, kakor je navedena v Prilogi. Varnostni odbor vsaj enkrat letno preveri, ali je pregled ažuren.

POGLAVJE II

ODGOVORNOST ZA VARSTVO

Člen 3

Odgovornost držav članic

1.   Države članice poskrbijo, da imajo na njihovem ozemlju informacije Europola enako stopnjo zaščite, ki je enaka stopnji zaščite, kot je nudijo varnostni ukrepi, določeni s temi pravili.

2.   Države članice poskrbijo, da je varnostni koordinator obveščen o vseh varnostih kršitvah, ki bi lahko škodovale interesom Europola ali države članice. Če so ogroženi interesi držav članic, so te neposredno obveščene prek nacionalne enote.

Člen 4

Varnostni odbor

1.   Ustanovi se varnostni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in Europola in ki se sestane vsaj dvakrat letno.

2.   Naloga varnostnega odbora je svetovanje upravnemu odboru in direktorju Europola o vprašanjih varnostne politike, vključno z uporabo varnostnega priročnika.

3.   Varnostni odbor določi svoj poslovnik. Sestankom varnostnega odbora Europola predseduje varnostni koordinator.

Člen 5

Varnostni koordinator

1.   Varnostni koordinator je splošno odgovoren za vsa vprašanja varnosti, tudi za varnostne ukrepe, določene v teh pravilih in varnostnem priročniku. Varnostni koordinator spremlja uveljavljanje varnostnih določb in o vseh varnostnih kršitvah obvešča direktorja. Direktor v resnih primerih obvesti tudi upravni odbor. Če bi lahko taka kršitev škodovala interesom države članice, je obveščena tudi ta država članica.

2.   Varnostni koordinator odgovarja neposredno direktorju Europola.

3.   Varnostni koordinator je varnostno preverjen na najvišjih stopnji v skladu z zakonodajo, ki se uporablja v državi članici, katere državljan je varnostni koordinator.

Člen 6

Varnostni uradniki

1.   Varnostni uradniki pomagajo direktorju pri izvajanju varnostnih ukrepov, določenih v teh pravilih in varnostnem priročniku. Varnostni uradniki odgovarjajo neposredno varnostnemu koordinatorju. Varnostni uradniki imajo te posebne naloge:

| (a) | dajanje navodil, pomoč in svetovanje vsem osebam v Europolu ter vsem drugim osebam, za katere velja posebna obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti glede dejavnosti Europola, v zvezi z njihovimi dolžnostmi v skladu s temi pravili in varnostnim priročnikom; |
| --- | --- |

(a)

dajanje navodil, pomoč in svetovanje vsem osebam v Europolu ter vsem drugim osebam, za katere velja posebna obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti glede dejavnosti Europola, v zvezi z njihovimi dolžnostmi v skladu s temi pravili in varnostnim priročnikom;

| (b) | uveljavljanje varnostnih določb, preiskovanje kršitev teh določb in poročanje o njih neposredno varnostnemu koordinatorju; |
| --- | --- |

(b)

uveljavljanje varnostnih določb, preiskovanje kršitev teh določb in poročanje o njih neposredno varnostnemu koordinatorju;

| (c) | redno preverjanje ustreznosti varnostnih ukrepov na podlagi ocene tveganja; v ta namen poročajo varnostnemu koordinatorju praviloma vsaj enkrat mesečno in, v izjemnih primerih, kadar se zdi nujno ter dajejo primerna priporočila in nasvete; |
| --- | --- |

(c)

redno preverjanje ustreznosti varnostnih ukrepov na podlagi ocene tveganja; v ta namen poročajo varnostnemu koordinatorju praviloma vsaj enkrat mesečno in, v izjemnih primerih, kadar se zdi nujno ter dajejo primerna priporočila in nasvete;

| (d) | izvajanje nalog, ki so jim dodeljene v skladu s temi pravili in varnostnim priročnikom; |
| --- | --- |

(d)

izvajanje nalog, ki so jim dodeljene v skladu s temi pravili in varnostnim priročnikom;

| (e) | izvajanje nalog, ki jim jih naloži varnostni koordinator. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje nalog, ki jim jih naloži varnostni koordinator.

2.   Varnostni uradniki so varnostno preverjeni na stopnji, primerni za njihove naloge, v skladu z zakonodajo, ki se uporablja v državi članici, katere državljani so.

Člen 7

Varnosti priročnik, postopek in vsebina

1.   Varnostni priročnik sprejme upravni odbor po posvetovanju z varnostnim odborom.

2.   Varnostni priročnik vsebuje smernice za upravljanje in podpiranje varnosti v skladu z operativnimi zahtevami ter določa Europolov pristop k skrbi za varnost. Varnostni priročnik vsebuje:

| (a) | podrobna pravila o vseh varnostnih ukrepih, ki se uporabljajo v Europolu za zagotavljanje osnovne stopnje zaščite, kot je navedeno v členu 10(1) teh pravil, pri čemer sta podlaga za te ukrepe člena 35 in 41(2) Sklepa o Europolu, upošteva pa se tudi člen 40(3) Sklepa o Europolu; in |
| --- | --- |

(a)

podrobna pravila o vseh varnostnih ukrepih, ki se uporabljajo v Europolu za zagotavljanje osnovne stopnje zaščite, kot je navedeno v členu 10(1) teh pravil, pri čemer sta podlaga za te ukrepe člena 35 in 41(2) Sklepa o Europolu, upošteva pa se tudi člen 40(3) Sklepa o Europolu; in

| (b) | podrobna pravila o varnostnih ukrepih, povezanih z različnimi Europolovimi stopnjami tajnosti, in ustreznih varnostnih svežnjih, navedenih v členu 10(2) in (3). V varnostnem priročniku je upoštevan člen 46 Sklepa o Europolu. |
| --- | --- |

(b)

podrobna pravila o varnostnih ukrepih, povezanih z različnimi Europolovimi stopnjami tajnosti, in ustreznih varnostnih svežnjih, navedenih v členu 10(2) in (3). V varnostnem priročniku je upoštevan člen 46 Sklepa o Europolu.

3.   Varnosti priročnik se pregleduje v rednih časovnih obdobjih ali kadar pride de večjih sprememb, s čimer se zagotovi, da je vedno primeren, zadosten in učinkovit.

4.   Spremembe varnostnega priročnika se sprejmejo v skladu s postopkom iz odstavka 1.

Člen 8

Varnostna akreditacija sistemov

1.   Upravni odbor akreditira vse sisteme Europola, ki se uporabljajo za obdelavo tajnih informacij Europola, potem ko se je posvetoval z varnostnim odborom in pridobil zagotovilo, da se učinkovito izvajajo varnostni ukrepi, ki izhajajo iz posebnih varnostnih zahtev za sistem, registra informacijskih tveganj in drugih ustreznih dokumentov. Podsistemi in oddaljeni terminali ali delovne postaje se akreditirajo kot sestavni del vseh sistemov, na katere so priključeni.

2.   Posebne varnostne zahteve za sistem sprejme in spreminja upravni odbor po posvetovanju z varnostnim odborom. Posebne varnostne zahteve za sistem so skladne z ustreznimi določbami varnostnega priročnika.

Člen 9

Spoštovanje

1.   Varnostne ukrepe, določene v teh pravilih in varnostnem priročniku, spoštujejo vse osebe v Europolu ter vse druge osebe, ki so udeležene v dejavnostih, povezanih z Europolom, in za katere velja posebna obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti.

2.   Direktor, urad za zvezo in nacionalne enote Europola so odgovorni za zagotavljanje spoštovanja teh pravil in varnostnega priročnika v skladu z odstavkom 1.

POGLAVJE III

SPLOŠNA NAČELA

Člen 10

Osnovna stopnja zaščite, stopnje tajnosti in varnostni svežnji

1.   V organizaciji Europol in državah članicah velja osnovna stopnja zaščite za vse informacije, ki se obdelujejo v Europolu ali prek njega, razen informacij, ki so izrecno označene ali jasno prepoznavne kot informacije javnega značaja.

2.   V skladu s členom 3 države članice zagotovijo uporabo osnovne stopnje zaščite iz odstavka 1 z raznimi vrstami ukrepov v skladu z nacionalno zakonodajo in predpisi, vključno z obveznostjo nerazkrivanja in varovanja tajnosti, omejevanjem dostopa do informacij samo za pooblaščeno osebje, zaščito osebnih podatkov in splošnimi tehničnimi in proceduralnimi ukrepi za zagotavljanje varnosti informacij ob upoštevanju člena 41(2) Sklepa o Europolu.

3.   Za informacije, za katere so potrebni dodatni varnostni ukrepi, se uporablja Europolova stopnja tajnosti, ki se označi s posebno oznako. Za informacije se uporablja varnostna stopnja le, kadar je to nujno potrebno in le tako dolgo, kolikor je nujno potrebno.

4.   Uporabljajo se naslednje Europolove stopnje tajnosti:

(a)   „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ (Europol interno):: ta oznaka se uporablja za informacije in gradivo, katerih nepooblaščeno razkritje bi škodilo interesom Europola, EU ali ene ali več držav članic;

(b)   „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ (Europol zaupno):: ta oznaka se uporablja za informacije in gradivo, katerih nepooblaščeno razkritje bi škodilo bistvenim interesom Europola, EU ali ene ali več držav članic;

(c)   „SECRET UE/EU SECRET“ (Europol tajno):: ta oznaka se uporablja samo za informacije in gradivo, katerih nepooblaščeno razkritje bi resno škodilo temeljnim interesom Europola, EU ali ene ali več držav članic;

(d)   „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ (Europol strogo tajno):: ta oznaka se uporablja za informacije in gradivo, katerih nepooblaščeno razkritje bi izjemno močno škodilo temeljnim interesom Europola, EU ali ene ali več držav članic.

Takšne tajne informacije in gradivo pod oznako stopnje tajnosti nosijo dodatno oznako („EUROPOL“), s čimer se pojasni, da izvirajo iz Europola.

Vsaka Europolova stopnja tajnosti se nanaša na poseben varnostni sveženj, ki se uporablja v Europolu. Varnostni svežnji ponujajo različne stopnje zaščite, ki je odvisna od vsebine informacij in možnih škodljivih posledic, ki bi jih za interese držav članic ali Europola utegnili imeti nepooblaščen dostop, razširjanje ali uporaba informacij.

Če se zbirajo informacije različnih stopenj tajnosti, se uporablja stopnja tajnosti, ki je vsaj tako visoka kakor tista, ki se uporablja pri najbolj zaščitenih informacijah. V vsakem primeru lahko skupina informacij dobi višjo stopnjo zaščite kakor vsak izmed njenih delov.

Prevod tajnih dokumentov ima enako stopnjo tajnosti kot izvirnik in zanj se uporablja enaka zaščita kot za izvirnik.

5.   Za določitev dodatnih pogojev, kot je uporaba posebnih načinov izmenjave informacij za razširjanje informacij, embargo in posebno razširjanje na podlagi potrebe po seznanitvi z informacijami zaradi opravljanja funkcije ali delovnih nalog, se lahko uporablja opozorilna oznaka. Take opozorilne oznake so opredeljene v varnostnem priročniku.

6.   Varnostne svežnje sestavljajo različni ukrepi fizične, tehnične, organizacijske ali upravne narave, kot so določeni v varnostnem priročniku.

Člen 11

Določitev stopnje tajnosti

1.   Države članice, ki posredujejo informacije Europolu, so pristojne za določitev ustrezne stopnje tajnosti za te informacije v skladu s členom 10. Po potrebi država članica informacije, ki jih posreduje Europolu, označi z Europolovo stopnjo tajnosti iz člena 10(4).

2.   Države članice pri določitvi stopnje tajnosti upoštevajo stopnje tajnosti informacij po svojih nacionalnih predpisih, potrebo po operativni fleksibilnosti, potrebni za pravilno delovanje Europola, in pogoj, da bi morala biti tajnost informacije kazenskega pregona izjema in da se uporabi najnižja možna stopnja, če morajo biti takšne informacije označene kot tajne.

3.   Če Europol na podlagi informacij, ki jih že ima, sklene, da je treba stopnjo tajnosti spremeniti (na primer morebitna razveljavitev ali dodajanje take stopnje, vključno z dodajanjem stopnje tajnosti dokumentu, za katerega se je prej uporabljala osnovna stopnja zaščite), o tem obvesti zadevno državo članico in si prizadeva doseči soglasje o ustrezni stopnji tajnosti. Europol ne določi, spremeni, doda ali razveljavi stopnje zaupnosti brez takega soglasja.

4.   Kadar informacije, zbrane v Europolu, temeljijo na informacijah, ki jih je posredovala država članica, ali take informacije vsebujejo, Europol v soglasju z zadevno državo članico določi, ali osnovna stopnja zaščite zadostuje ali je treba uporabiti Europolovo stopnje tajnosti.

5.   Kadar informacije zbere Europol sam in te ne temeljijo na informacijah, ki jih je posredovala država članica, in takih informacij ne vsebujejo, Europol zanje določi ustrezno stopnjo tajnosti z uporabo meril, ki jih določi varnostni odbor. Po potrebi Europol informacije ustrezno označi.

6.   Kadar informacije zadevajo tudi vitalne interese druge države članice, se države članice in Europol posvetujejo z navedeno državo članico, ali naj se zanje uporabi stopnja tajnosti, in če da, katera.

Člen 12

Sprememba stopnje tajnosti

1.   Država članica, ki je Europolu posredovala informacije, lahko kadar koli zahteva spremembo določene stopnje tajnosti, vključno z morebitno razveljavitvijo ali dodatkom take stopnje. Europol mora razveljaviti, spremeniti ali dodati stopnjo tajnosti v skladu z željami zadevne države članice.

2.   Zadevna država članica zahteva, da se zadevna stopnja tajnosti zniža ali razveljavi, takoj ko okoliščine to omogočajo.

3.   Država članica, ki Europolu posreduje informacije, lahko določi časovno obdobje, do katerega se uporablja določena stopnja tajnosti, in vse morebitne spremembe stopnje tajnosti po izteku tega roka.

4.   Kadar Europol osnovno stopnjo zaščite ali stopnjo tajnosti določi v skladu s členom 11(4), Europol spremeni osnovno stopnjo zaščite ali stopnjo tajnosti le v soglasju z zadevno državo članico.

5.   Kadar Europol stopnjo tajnosti določi v skladu s členom 11(5), jo lahko spremeni ali razveljavi kadar koli sodi, da je to potrebno.

6.   Kadar so informacije, katerim je bila spremenjena stopnja tajnosti v skladu s tem členom, že posredovane drugim državam članicam, mora Europol prejemnike obvestiti o spremembi stopnje tajnosti.

Člen 13

Obdelava, dostop in varnostno preverjanje

1.   Dostop do informacij in razpolaganje z njimi se v okviru Europola omeji na tiste osebe, ki morajo biti zaradi narave svojega dela seznanjene s takimi informacijami ali jih morajo obdelovati. Osebe, ki jim je zaupana obdelava informacij, so bile ustrezno varnostno preverjene in se nadalje posebno usposabljajo.

2.   Vse osebe, ki imajo dostop do informacije, za katere se uporablja stopnja tajnosti in ki se obdelujejo v Europolu, opravijo varnostno preverjanje v skladu s členom 40(2) Sklepa o Europolu in varnostnim priročnikom. Varnostni koordinator na podlagi rezultata postopka varnostnega preverjanja v skladu z določbami varnostnega priročnika izda pooblastilo tistim osebam, ki so varnostno preverjene na ustrezni nacionalni ravni in morajo biti zaradi narave svojega dela seznanjene s takimi informacijami ali jih morajo obdelovati. Pooblastilo varnostni koordinator redno pregleduje. Varnostni koordinator lahko pooblastilo takoj odvzame, če za to obstajajo utemeljeni razlogi. Varnostni koordinator je odgovoren tudi za zagotavljanje izvajanja odstavka 3.

3.   Nihče nima dostopa do informacij, za katere se uporablja stopnja tajnosti, brez varnostnega preverjanja na ustrezni stopnji. Varnostni koordinator lahko izjemoma po posvetovanju z varnostnim uradnikom:

| (a) | dodeli posebno in omejeno pooblastilo osebam, ki so varnostno preverjene na stopnji „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, za dostop do posebnih informacij do stopnje „SECRET UE/EU SECRET“, če morajo biti zaradi narave svojega dela v tem posebnem primeru seznanjene z informacijami, za katere se uporablja višja Europolova stopnja tajnosti, ali |
| --- | --- |

(a)

dodeli posebno in omejeno pooblastilo osebam, ki so varnostno preverjene na stopnji „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, za dostop do posebnih informacij do stopnje „SECRET UE/EU SECRET“, če morajo biti zaradi narave svojega dela v tem posebnem primeru seznanjene z informacijami, za katere se uporablja višja Europolova stopnja tajnosti, ali

| (b) | če je v interesu Europola, potem ko je uradno obvestil pristojne organe in pod pogojem, da od njih v roku treh mesecev ni dobil odziva – podeli začasno pooblastilo za obdobje, ki ne presega šest mesecev, med čakanjem na rezultat preverjanja iz odstavka 2. Varnostni koordinator obvesti zadevne nacionalne pristojne organe o podelitvi takega začasnega pooblastila. Podelitev takega začasnega pooblastila ne daje dostopa do informacij s stopnjo tajnosti „SECRET UE/EU SECRET“ in višje. |
| --- | --- |

(b)

če je v interesu Europola, potem ko je uradno obvestil pristojne organe in pod pogojem, da od njih v roku treh mesecev ni dobil odziva – podeli začasno pooblastilo za obdobje, ki ne presega šest mesecev, med čakanjem na rezultat preverjanja iz odstavka 2. Varnostni koordinator obvesti zadevne nacionalne pristojne organe o podelitvi takega začasnega pooblastila. Podelitev takega začasnega pooblastila ne daje dostopa do informacij s stopnjo tajnosti „SECRET UE/EU SECRET“ in višje.

4.   Tako pooblastilo se ne podeli, če je država članica pri posredovanju zadevnih informacij, navedla, da diskrecijska pravica, dodeljena varnostnemu koordinatorju v odstavku 3, ne velja za navedene informacije.

Člen 14

Tretje stranke

Pri sklepanju sporazumov o varovanju tajnosti s tretjimi strankami, ali sporazumov v skladu s členoma 22(4) in 23(7) Sklepa o Europolu, Europol upošteva načela iz teh pravil in varnostnega priročnika, ki bi se morala ustrezno uporabljati tudi za informacije, ki se izmenjujejo s tretjimi stranmi.

POGLAVJE IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 15

Pregled pravil

Upravni odbor preuči morebitne predloge sprememb teh pravil, ki jih nato sprejme Svet v skladu s postopkom iz člena 40(1) Sklepa o Europolu.

Člen 16

Začetek veljavnosti

Ta pravila začnejo veljati na 1. januarja 2010.

V Bruslju, 30. novembra 2009

Za Svet

Predsednica

B. ASK

---

(1)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

1

---

PRILOGA

RAZPREDELNICA USTREZNOSTI STOPENJ TAJNOSTI

| Ustreznost stopenj tajnosti |
| --- |
| Europol (1) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| Belgija | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bolgarija | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Češka republika | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Danska | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Nemčija | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Estonija | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Irska | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Grčija | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Španija | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Francija | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Italija | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Ciper | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Latvija | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luksemburg | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Madžarska | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Nizozemska | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Avstrija | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Poljska | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugalska | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Romunija | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovenija | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovaška | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Finska | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Švedska | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Združeno kraljestvo | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Ustreznost stopenj tajnosti

Europol (1)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Belgija

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bolgarija

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Češka republika

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Danska

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Nemčija

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Estonija

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Irska

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Grčija

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Španija

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Francija

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Italija

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Ciper

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Latvija

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litva

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luksemburg

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Madžarska

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Nizozemska

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Avstrija

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Poljska

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugalska

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Romunija

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovenija

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovaška

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Finska

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Švedska

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Združeno kraljestvo

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  Oznaka „Europol“ se vnese pod oznako stopnje tajnosti.

---

IV Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Skupni odbor EGP

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/23

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTE

št. 191/08/COL

z dne 17. marca 2008

o neplačanem delu v zvezi z dejavnostmi raziskav in razvoja (Norveška)

NADZORNI ORGAN EFTE JE (1) –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) ter zlasti členov 61 do 63 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

ob upoštevanju člena 1(2) in (3) dela I in členov 4(4), 6 in 7(4) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

ob upoštevanju Smernic Nadzornega organa o državni pomoči (4) glede uporabe in razlage členov 61 in 62 Sporazuma EGP, zlasti oddelkov o pomoči za raziskave in razvoj ter pomoči za inovacije,

ob upoštevanju Odločbe št. 59/06/COL Nadzornega organa z dne 8. marca 2006 o začetku formalnega postopka preiskave, predvidenega v členu 1(2) dela I in členu 6 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

potem ko je zainteresirane stranke pozval k predložitvi pripomb v skladu z navedeno določbo (5),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Postopek

Z dopisom z dne 14. oktobra 2005 norveške misije pri Evropski uniji, v katerem je posredovala dopis norveškega Ministrstva za trgovino in industrijo z dne 5. oktobra 2005, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral 17. oktobra 2005 (št. dogodka: 346675), so norveški organi v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču priglasili predlog nove sheme državne pomoči v podporo neplačanemu delu v zvezi z dejavnostmi raziskav in razvoja. Predlagana shema je v nadaljevanju navedena kot „shema za neplačano delo za R-R“.

Z dopisom z dne 8. marca 2006 (št. dogodka: 364666) in po izmenjavi različnih sporočil (6), je Nadzorni organ norveške organe obvestil, da je sklenil uvesti postopek, določen v členu 6 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v zvezi s shemo za neplačano delo za raziskave in razvoj ter jih pozval k predložitvi pripomb o Odločbi.

Z dopisom z dne 19. aprila 2006 predstavništva Norveške pri Evropski uniji, v katerem je posredovalo dopisa Ministrstva za javno upravo in reforme ter Ministrstva za trgovino in industrijo, z dne 11. oz. 7. aprila 2006, so norveški organi predložili pripombe. Dopisa je Nadzorni organ prejel in evidentiral dne 20. aprila 2006 (št. dogodka: 370829).

Odločba št. 59/06/COL o začetku formalnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije
   (7). Nadzorni organ je zainteresirane stranke pozval k predložitvi pripomb. Nadzorni organ ni prejel nobenih pripomb zainteresiranih strank.

Norveški organi so v dopisu, ki ga je Ministrstvo za javno upravo in reforme v elektronski obliki poslalo dne 15. februarja 2008 (št. dogodka: 465311), povzeli informacije, posredovane kot rezultat neformalnih stikov po telefonu in elektronski pošti v letu 2007 ter v januarju 2008.

2.   OPIS PREDLAGANEGA UKREPA

2.1   CILJ, PRAVNA PODLAGA IN DELOVANJE SHEME ZA NEPLAČANO DELO ZA R-R

Iz pripravljalnih zakonodajnih del izhaja, da je splošni cilj sheme za neplačano delo za R-R spodbuditi večja vlaganja v dejavnosti raziskav in razvoja pri majhnih družbah, kot so podjetniki in enoosebne družbe. (8) Cilj nove sheme je posebej spodbuditi prizadevanja posameznikov v družbah, usmerjenih v raziskave in razvoj, ki so v zagonski fazi pogosto odvisne od delovne sile, ki je ni mogoče plačati. Družbe, usmerjene v raziskave in razvoj, so po mnenju norveških organov pomembne za ustvarjanje vrednosti, ki izhaja iz raziskav, pa tudi za inovacije.

Norveški organi so podrobneje razložili, da je bila shema za neplačano delo za R-R predlagana, ker v okviru obstoječe sheme „Skattefunn“ (9) ni mogoče podpreti neplačanega dela v dejavnostih raziskav in razvoja, ki jih opravljajo podjetniki in enoosebne družbe, ker je shema Skattefunn upravičena do davčnega odbitka (10). V tem smislu so organi razložili, da se v okviru sheme Skattefunn pomoč za dejavnosti raziskav in razvoja zagotavlja v obliki davčne olajšave (ali dobropisa na plačan davek), pri čemer se znesek, ki ustreza odstotku upravičenih stroškov, odbije od zneska davka, ki bi ga družba morala plačati. Vendar pa norveški organi menijo, da je nezdružljivo s splošno davčno zakonodajo, da se od obdavčljivega zneska odšteje znesek, ki ne temelji na dejanskih upravičenih stroških, ampak na neplačanem delu, tj. „stroških“, ki jih ni bilo, saj ni bila izplačana nobena plača ter v računovodskih knjigah podjetja ni nič izkazano. Na tej podlagi je obveljalo, da neplačanega dela ni mogoče šteti za upravičen strošek v okviru sheme Skattefunn.

Zaradi teh okoliščin so norveški organi predlagali uvedbo sheme za neplačano delo za R-R, po kateri bi se dodeljevala finančna podpora za neplačano delo za raziskave in razvoj v obliki subvencij, ki so oproščene davka. Zato norveški organi menijo, da je shema za neplačano delo za R-R nekak popravek ali dopolnilo k obstoječi shemi Skattefunn.

Norveški organi so v obvestilu nadalje pojasnili, da so številne družbe vodile projekte, odobrene po shemi Skattefunn, vendar pa nekatere od njih nato niso mogle uveljavljati davčne olajšave (ali pa so morale plačati zneske, ki so ustrezali že odobrenim davčnim olajšavam), saj je bilo vključeno neplačano delo. Norveški organi so zato sklenili uvesti „odškodninsko shemo“ kot nadomestilo družbam za finančne izgube, ki so jih te imele s svojimi projekti raziskav in razvoja med letoma 2000 in 2004 ter so bile posledica dejstva, da shema Skattefunn (11) ni vključevala neplačanega dela. V svoji odločbi o začetku formalnega postopka preiskave glede sheme za neplačano delo za R-R je Nadzorni organ sprejel stališče, da se pomoč, dodeljena podjetju v okviru odškodninske sheme lahko opredeli kot pomoč de minimis v okviru „Uredbe de minimis“ (12). Odškodninska shema ni bila vključena v formalni postopek preiskave.

V prvotnem predlogu proračuna, ki ga je norveška vlada poslala norveškemu parlamentu (13) in mu je sledilo priporočilo parlamentarnega odbora parlamentu (14), je vlada predlagala nameniti skupno 70 milijonov NOK tako shemi za neplačano delo za R-R, kot tudi odškodninski shemi (15). Med čakanjem na odobritev Nadzornega organa niso bila izplačana nikakršna sredstva v okviru sheme za neplačano delo za R-R, vendar so norveški organi pojasnili, da bo po pričakovanjih letni proračun za shemo največ okoli 50 milijonov NOK (16).

Poleg sprejetja prvotnega proračuna za shemo za neplačano delo za R-R je norveški parlament 17. junija 2005 sprejel predlog sprememb norveškega Zakona o obdavčenju premoženja in dohodka, ki uvaja določbe o davčni obravnavi in zgornjih mejah dodeljevanja sredstev v okviru sheme za neplačano delo za R-R (17) (v nadaljnjem besedilu: davčno pravo glede sheme za neplačano delo za R-R).

Poleg sprejetja proračuna in davčnega prava o shemi za neplačano delo za R-R je norveško Ministrstvo za trgovino in industrijo izdalo osnutek Smernic za izvajanje sheme za neplačano delo za R-R (18) (v nadaljnjem besedilu: Smernice za shemo za neplačano delo za R-R). Osnutek smernic določa, da je Norveški raziskovalni svet („Norges forskningsråd“) organ, pristojen za upravljanje in izvajanje sheme.

Iz Smernic za shemo za neplačano delo za R-R izhaja, da morajo upravičeni projekti vključevati dejavnosti raziskav in razvoja, ki jih izvajajo posamezniki, ki ne prejemajo plačila ali drugega nadomestila za svoje delo. Posamezniki, ki prejemajo plačilo iz drugih proračunskih virov, tukaj niso zajeti (19).

Na podlagi Smernic za shemo za neplačano delo za R-R so upravičeni projekti:

| (i) | tisti, ki vključujejo načrtovane raziskave ali kritične preiskave, katerih namen je pridobivanje novega znanja in spoznanj za razvijanje novih izdelkov, procesov ali storitev ali pri zagotavljanju pomembnih izboljšav obstoječih proizvodov, procesov ali storitev. Zajemajo ustvarjanje komponent kompleksnih sistemov, ki so potrebni za tovrstne raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije, razen prototipov, ki so zajeti v opciji (ii) (20); in |
| --- | --- |

(i)

tisti, ki vključujejo načrtovane raziskave ali kritične preiskave, katerih namen je pridobivanje novega znanja in spoznanj za razvijanje novih izdelkov, procesov ali storitev ali pri zagotavljanju pomembnih izboljšav obstoječih proizvodov, procesov ali storitev. Zajemajo ustvarjanje komponent kompleksnih sistemov, ki so potrebni za tovrstne raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije, razen prototipov, ki so zajeti v opciji (ii) (20); in

| (ii) | tisti, katerih namen je prispevati nove informacije, znanje ali izkušnje, ki jih podjetje lahko uporabi v povezavi z razvojem novih ali boljših izdelkov, storitev ali proizvodnih metod. Poleg tega so v okviru te sheme upravičene tudi dejavnosti, pri katerih se rezultati iz industrijskih raziskav prenesejo v konceptualno oblikovanje, projekt ali zasnovo novih izboljšanih izdelkov, storitev ali proizvodnih procesov, pa tudi razvoj predstavitvenega ali pilotnega projekta, ki ga ni mogoče uporabiti v komercialne namene (21). |
| --- | --- |

(ii)

tisti, katerih namen je prispevati nove informacije, znanje ali izkušnje, ki jih podjetje lahko uporabi v povezavi z razvojem novih ali boljših izdelkov, storitev ali proizvodnih metod. Poleg tega so v okviru te sheme upravičene tudi dejavnosti, pri katerih se rezultati iz industrijskih raziskav prenesejo v konceptualno oblikovanje, projekt ali zasnovo novih izboljšanih izdelkov, storitev ali proizvodnih procesov, pa tudi razvoj predstavitvenega ali pilotnega projekta, ki ga ni mogoče uporabiti v komercialne namene (21).

Norveški organi so navedli, da so te definicije upravičenih projektov za raziskave in razvoj enake definicijam upravičenih projektov za raziskave in razvoj v okviru obstoječe sheme Skattefunn. Pravzaprav norveški organi v praksi navajajo upravičene projekte v okviru sheme za neplačano delo za R-R kot projekte, ki izpolnjujejo „merila Skattefunn“, ali so bili odobreni v okviru sheme Skattefunn (22).

Kot je navedeno zgoraj, bo shemo za neplačano delo za R-R upravljal in izvajal Norveški raziskovalni svet. Ta organ je obenem sekretariat in upravni organ, ki ocenjuje, ali so projekti upravičeni v okviru sheme Skattefunn (23). Norveški organi so pojasnili, da ker so upravičene dejavnosti raziskav in razvoja opredeljene na enak način v okviru sheme Skattefunn kot tudi sheme za neplačano delo za R-R, in ker je upravni organ, ki ocenjuje, ali so projekti lahko opredeljeni kot upravičeni, isti za obe shemi, se za potrebe izvajanja obe shemi med seboj usklajujeta. Namen tega je, da vlagatelj prošnje za pomoč pri upravičeni dejavnosti raziskav in razvoja izpolni samo eno vlogo, v kateri lahko navede, ali prosi za pomoč v zvezi s plačanim in/ali neplačanim delom za ustrezno dejavnost raziskav in razvoja (24). Poleg tega se bo finančna pomoč, dodeljena v okviru sheme za neplačano delo za R-R, upoštevala tudi, ko bo vlagatelj prosil za pomoč v okviru sheme Skattefunn in bo za skupno pomoč veljala zgornja meja za pomoč v okviru slednje sheme (25). Pravzaprav je po mnenju norveških organov edina razlika med obema shemama v vrsti upravičenih stroškov (tj. ali gre za plačano ali neplačano delo) in v obliki dajanja pomoči (tj. davčna oprostitev ali neobdavčene subvencije).

Poleg tega so norveški organi navedli, da za upravičene v okviru sheme za neplačano delo za R-R veljajo le projekti, ki se niso začeli pred vložitvijo prošnje za pomoč (26).

2.2   PREJEMNIKI

Norveški organi so v obvestilu pojasnili, da bi bila shema za neplačano delo za R-R odprta za vse davkoplačevalce, ki so davčni zavezanci na Norveškem, vključno s podjetji, ne glede na njihov obseg, sektor in regijo (27). Podjetja, ki nastopajo skupno v projektu sodelovanja, so tudi upravičena do uporabe sheme (28).

Norveški organi so pojasnili, da je razlog za vključitev malih in srednje velikih podjetjih v shemo za neplačano delo za R-R zagotovitev njene skladnosti s pogoji sheme Skattefunn (ki je odprta za vsa podjetja ne glede na njihov obseg). Norveški organi so v tem okviru navedli, da „[ravno] zato v opredelitvi upravičencev sheme za neplačano delo za R-R ni formalne diskriminacije do velikih podjetij“ (poudarek dodan) (29).

Vendar so norveški organi prav tako pojasnili, da je shema za neplačano delo za R-R v praksi usmerjena samo pomoči podjetnikom in enoosebnim družbam: „Čeprav shema vključuje različno velika podjetja, sama narava sheme (pomoč za neplačano delo) pomeni, da je spodbudni učinek največji v primeru podjetnikov in enoosebnih družb“ (30). Poleg tega so organi navedli, da je shema za neplačano delo za R-R „(...) primarno namenjena novoustanovljenim tehnološkim družbam, ki niso sposobne izplačevati plač posameznikom, ki opravljajo dejavnosti R-R“ in „(ker) se iz sheme za neplačano delo za R-R dodeljuje pomoč za neplačano delo, ki ga opravlja osebje na področju R-R, ki ne prejema plače ali drugega nadomestila za delo, shema ni primerna za navadna mala in srednje velika podjetja“ (31).

Na tej podlagi so norveški organi navedli, da „družbe, katerih skupni letni promet ali letni izkaz prihodkov in izdatkov ustreza ESR opredelitvam srednje velikih podjetij, v praksi ne bodo prejemale pomoči za neplačano delo“ (32). Organi so dodali, da „večje družbe na splošno uporabljajo zaposleno in plačano osebje na področju raziskav in razvoja za opravljanje teh dejavnosti pri projektih v okviru sheme Skattefunn“ in „[da] so stroški plačevanja teh zaposlenih upravičeni do davčnega povračila iz sheme Skattefunn, zato te družbe nimajo niti potrebe, niti osnove, da bi zaprosile za subvencije iz sheme za neplačano delo za R-R“ (33).

Nazadnje so norveški organi navedli, da glede na to, da je zgornja meja pomoči za upravičene projekte enaka, če se dodeli izključno v obliki davčne olajšave v okviru sheme Skattefunn, ali v kombinaciji davčne olajšave in subvencije iz sheme za neplačano delo za R-R, to večjih družb ne spodbuja k pridobivanju pomoči iz obeh shem.

Zaradi tega so norveški organi z dopisom z dne 15. februarja 2008 (dogodek št. 465311) Nadzorni organ obvestili, da „je shema formalno omejena na opredelitev malih in mikro podjetij Nadzornega organa“.

2.3   UPRAVIČENI STROŠKI IN INTENZIVNOST POMOČI

Norveški organi so izjavili, da v okviru sheme za neplačano delo za R-R upravičeni izdatki zajemajo stroške za neplačano delo v zvezi z upravičenim projektom (34). Kar zadeva opredelitev ustreznih(-e) urnih(-e) postavk(-e) za neplačano delo, so norveški organi pojasnili, da ker se formalna usposobljenost posameznika vedno ne odraža v zmogljivosti za izvajanje projektov raziskav in razvoja, je težko določiti ločene postavke, ki ustrezajo izobrazbi, izkušnjam in področju dela. Zato so se odločili, da bodo za izračun pomoči v okviru sheme za neplačano delo za R-R uporabljali enotno urno postavko.

Urna postavka, ki so jo predlagali norveški organi, temelji na izračunu 1,6 ‰ nominalne letne plače delavca v industriji za leto 2005 (348 300 NOK) (35), po katerem znaša urna postavka 557,28 NOK, ki je bila zaradi poenostavitve zaokrožena na 500 NOK. Ministrstvo za trgovino in industrijo lahko urno postavko 500 NOK prilagodi na podlagi splošnega gibanja plač.

Metodologijo za izračun urne postavke (kot 1,6 ‰ nominalne letne plače) je oblikoval Norveški raziskovalni svet. Glede tega so norveški organi pojasnili, da se urna postavka za delo lahko pravzaprav zlahka določi s sklicevanjem na povprečno letno plačo (na podlagi statistike) ter povprečje delovnih ur na leto. Vendar je Norveški raziskovalni svet zaradi nadaljnje poenostavitve dodeljevanja pomoči za dejavnost raziskav in razvoja želel to še izpopolniti, zato je razvil metodologijo, po kateri urna postavka vključuje ne samo (i) čiste stroške za plačo, ampak tudi (ii) „druge operativne stroške“, izračunane na zaposlenega, ki vključujejo (a) socialne stroške iz naslova plače (kot je pokojninsko in socialno zavarovanje itd.); (b) stroške za uporabo opreme na zaposlenega (npr. uporaba telefona, računalnika/IT opreme, kopirnega stroja itd.); (c) splošne režijske stroške za elektriko, ogrevanje, najem pisarniških prostorov, menzo in strežno osebje ter začasno uporabo pomožnega osebja; ter (d) najem/nakup pripomočkov in pisarniške opreme.

Urna postavka za „neplačano delo“ torej zajema ne samo čiste stroške za plačo, ampak tudi „druge operativne stroške“, izračunane na posameznega zaposlenega (36).

Pri oblikovanju metodologije je Norveški raziskovalni svet opravil pregled poslovanja številnih norveških družb, ki je pokazal, da so letni operativni stroški v povprečju 1,8-krat večji od letnih stroškov za plače (vključno s socialnimi stroški) (37). Po popravku letnih stroškov za plače zaradi vključitve socialnih stroškov (ki ustrezajo 40 % plače) se je izkazalo, da povprečni operativni stroški znašajo 2,52-krat več od čistih stroškov za plače. Če to število delimo z letnim povprečjem delovnih ur (1 500) (38), znašajo operativni stroški, izmerjeni po urni postavki, 1,68 ‰ (zaokroženo na 1,6 ‰) krat stroški za čisto letno plačo. V skladu s tem je po metodologiji urna postavka za neplačano delo (ki zajema čiste stroške za plačo in „druge operativne stroške“) izračunana kot 1,6 ‰ ustrezne letne plače.

Smernice za shemo za neplačano delo za R-R določajo, da morajo upravičeni stroški za neplačano delo upoštevati fiksno zgornjo mejo 2 milijona NOK letno za posamezno podjetje (39).

Končno mora kot kontrolni ukrep za vsako vlogo za pomoč računovodja potrditi stroške neplačanega dela in druge stroške projekta (40). Medtem ko se dokazila za „druge operativne stroške“ preverijo preko faktur, so norveški organi pojasnili, da glede na to, da ni dokazil za prijavljene ure neplačanega dela, morajo družbe zabeležiti datum, zadolžitev, število opravljenih ur in ime zadevne osebe. V projektih z več kot eno osebo mora zapisnik poleg osebe, ki je opravila neplačano delo podpisati tudi oseba, odgovorna za projekt. Poleg tega lahko Norveški raziskovalni svet zmanjša priglašeno število ur, če se med postopkom ugotovi, da je bilo prijavljeno nepravilno število ur.

Smernice za shemo za neplačano delo za R-R določajo, da za subvencije, dodeljene v okviru sheme, velja prag, določen v oddelkih 16–40 norveškega Zakona o obdavčenju premoženja in dohodka (41). Ta določba je podlaga za shemo Skattefunn in določa, da je intenzivnost pomoči do največ 20 % v primeru malih in srednje velikih podjetij (MSP) sprejemljiva.

V priglasitvi so norveški organi predložili podatke o bruto intenzivnosti pomoči v višini 27,8 % za MSP (42). Pomoč v okviru sheme za neplačano delo za R-R se izplačuje v obliki subvencije, ki ustreza 20 % upravičenih stroškov (43). Vendar so poleg tega na podlagi davčnega prava za shemo za neplačano delo za R-R subvencije oproščene davka na dohodke pravnih oseb, katerega stopnja trenutno znaša 28 %. Neobdavčena subvencija 20 % upravičenih stroškov torej ustreza obdavčljivi subvenciji 27,8 % teh stroškov. Bruto intenzivnost pomoči je zato 27,8 %.

Subvencije, dodeljene v okviru sheme za neplačano delo za R-R, se upoštevajo v povezavi s pomočjo, prejeto v okviru sheme Skattefunn, pomoč v okviru prve sheme pa se vključi v izračun zgornje meje v okviru slednje sheme. Celotni znesek pomoči za MSP v okviru sheme Skattefunn ne sme presegati 20 % upravičenih stroškov, ki ne smejo znašati več kot 4 milijone NOK letno za posamezno podjetje. Če skupni znesek finančne pomoči presega meje, določene v okviru sheme Skattefunn, se bo temu ustrezno zmanjšala davčna olajšava. Norveški organi so pojasnili, da te meje ne vplivajo na dejstvo, da morajo biti v vsakem primeru stroški za neplačano delo v okviru zgoraj navedene zgornje meje 2 milijonov NOK letno za posamezno podjetje. Končno so organi pojasnili, da bodo v primerih, ko projekt prejme subvencije v okviru sheme za neplačano delo za R-R ter javna sredstva iz drugih virov, kot je shema Skattefunn, in ki skupaj presegajo mejo skupne pomoči, zmanjšali znesek pomoči, dodeljene v okviru sheme za neplačano delo za R-R.

2.4   PRORAČUN IN TRAJANJE

Kot je navedeno zgoraj, so norveški organi predvideli, da bo prihodnji proračun sheme za neplačano delo za R-R največ okoli 50 milijonov NOK letno.

Shema za neplačano delo za R-R je bila priglašena kot časovno neomejena. Vendar so v dopisu z dne 15. februarja 2008 (dogodek št. 465311) norveški organi navedli, da bo maksimalno trajanje sheme vezano na veljavnost sedanjih Smernic o državni pomoči za raziskave in razvoj ter inovacije (v nadaljevanju „Smernice R-R-I“), ki preteče 31. decembra 2013. Norveški organi se zavedajo, da daljše trajanje sheme za neplačano delo za R-R zahteva novo priglasitev.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

Nadzorni organ je začel formalni postopek preiskave na podlagi predhodne ugotovitve, da shema za neplačano delo za R-R vključuje državno pomoč, za katero dvomi, da se lahko šteje kot združljiva s Sporazumom EGP. Ena od skrbi Nadzornega organa je bila, ali intenzivnost pomoči v okviru sheme za neplačano delo za R-R lahko presega tisto, določeno v Smernicah o državni pomoči (44). Dejansko so subvencije, ki se lahko dodelijo v okviru sheme za neplačano delo za R-R, oproščene davka, zato lahko sprememba davčne stopnje povzroči višjo bruto intenzivnost pomoči. Poleg tega, ker stroški za „neplačano delo“ dejansko niso nastali, Nadzorni organ dvomi, ali se lahko štejejo kot upravičeni stroški na podlagi teh smernic. V tem smislu je Nadzorni organ upošteval dejstvo, da v okviru 6. okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave pomoč za „neplačano“ delo ni dovoljena. Končno je Nadzorni organ izrazil zaskrbljenost tudi glede potrebnega spodbudnega učinka.

4.   PRIPOMBE NORVEŠKIH OBLASTI

Norveški organi so pojasnili, da če se poveča davčna stopnja, se bo po potrebi zmanjšala subvencija v okviru sheme za neplačano delo za R-R, da se zagotovi, da intenzivnost pomoči ne bo presegla največje intenzivnosti pomoči, določene v okviru Smernic R-R-I. Norveški organi so to izjavo utemeljili na zadnjem odstavku oddelka 3 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R, ki (v angleškem prevodu) določajo, da „(če) upoštevamo skupno proračunsko financiranje projekta, se subvencija (za neplačano delo) upošteva na enak način kakor davčna olajšava. Če skupno proračunsko financiranje projekta presega (zgornjo mejo) dovoljene pomoči v skladu s pravili ESR, se davčna olajšava zmanjša. Če pomoč za neplačano delo sama po sebi povzroči prekoračenje meje skupne dovoljene pomoči, se subvencija za neplačano delo zmanjša“ (45).

V zvezi z izjavo, da „(fizične) osebe ne smejo zaračunati stroškov za delo v zvezi z njihovo osebno vključenostjo v projekt“ iz 6. okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave, so norveški organi trdili, da se izraz „fizične osebe“ nanaša na zaposleno osebje na univerzah/kolidžih, ki prejemajo plačo od raziskovalne institucije (v nasprotju z enoosebno družbo). Ker te osebe nikakor niso upravičene do pomoči v okviru sheme za neplačano delo za R-R, je po mnenju norveških organov sklicevanje na 6. okvirni program Evropske skupnosti za raziskave neustrezno.

Kar zadeva predlagano urno postavko, so norveški organi poudarili, da je izhodišče za izračun urne postavke 500 NOK nominalna letna plača delavca v industriji, kar je veliko manj kot nominalna letna plača osebja na področju raziskav in razvoja. Ker izobrazbena raven v enoosebnih družbah in podjetnikov na splošno ustreza višji ravni izobrazbe osebja na področju raziskav in razvoja, bi lahko izračun urne postavke za namene sheme za neplačano delo za R-R temeljil na višji plači za gradbene inženirje. V letu 2005 je ta znašala 460 000 oz. 530 000 NOK (glede na to, ali imajo zaposleni pet ali deset let delovnih izkušenj), kar pomeni urno postavko 772,80 oz. 890,40 NOK (46). Na tej podlagi so norveški organi trdili, da se s tem, ko se predlaga urna postavka, ki je izračunana na podlagi veliko nižje nominalne letne plače za delavce v industriji, urna postavka ohranja na najnižji ravni.

Kar zadeva spodbudni učinek, norveški organi trdijo, da glede na to, da so v zagonski fazi največji problem denarna sredstva, bo spodbudni učinek avtomatično občutila glavna ciljna skupina sheme, to so majhni podjetniki in enoosebne družbe.

II.   OCENA

1.   PRISOTNOST DRŽAVNE POMOČI V SMISLU ČLENA 61(1) SPORAZUMA EGP

Člen 61(1) Sporazuma EGP določa:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodelijo države članice ES, države Efte, ali je dodeljena v kakršni koli obliki iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma, kolikor škodi trgovini med pogodbenicami.“

Da bi ukrep označili za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora ta izpolnjevati vsa naslednja štiri merila: (i) ukrep mora prejemnikom prinesti gospodarsko prednost, ki je ne bi bili deležni pri običajnem poteku poslovanja; (ii) ugodnost mora dodeliti država ali mora biti dodeljena iz državnih sredstev; (iii) ukrep mora dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga; in (iv) ukrep mora izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovino med pogodbenicami. Sledi pregled, ali so v tem primeru izpolnjena vsa štiri merila.

1.1   GOSPODARSKA PREDNOST

Ukrep mora prejemnikom prinesti gospodarsko prednost, ki je ne bi bili deležni pri običajnem poteku poslovanja.

V okviru sheme za neplačano delo za R-R bodo norveški organi dodelili finančna sredstva davkoplačevalcem, vključno s podjetji. Podjetja, ki prejemajo take subvencije, imajo torej gospodarsko prednost, ki je ne bi bila deležna pri običajnem poteku poslovanja.

Poleg tega so subvencije oproščene davka na dohodek pravnih oseb. Davčna oprostitev prejemnike razbremeni obveznosti, ki običajno bremeni njihov proračun, zato ta oprostitev, poleg same subvencije, predstavlja dodatno gospodarsko prednost.

1.2   PRISOTNOST DRŽAVNIH SREDSTEV

Pomoč mora dodeliti država ali mora biti dodeljena iz državnih sredstev.

Subvencije, dodeljene v okviru sheme za neplačano delo za R-R, financira Ministrstvo za trgovino in industrijo, torej jih financira država.

Poleg tega, kar zadeva izvzetje subvencij iz davka na dohodek pravnih oseb, davčna oprostitev pomeni, da se država odreka davčnemu prihodku in je izguba davčnega prihodka enakovredna porabi državnih virov v obliki davčnih izdatkov (47).

47

1.3   DAJANJE PREDNOSTI POSAMEZNIM PODJETJEM ALI PROIZVODNJI POSAMEZNEGA BLAGA

Ukrep mora dajati prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“.

V priglasitvi je bilo navedeno, da bo financiranje v okviru sheme za neplačano delo za R-R na voljo vsem podjetjem ne glede na njihov obseg, sektor in regijo.

V Odločbi št. 16/03/COL z dne 5. februarja 2003, s katero se odobri širitev sheme Skattefunn na vsa podjetja ne glede na njihov obseg in sektor (48), Nadzorni organ ugotavlja, da organ, pristojen za upravljanje in izvajanje sheme Skattefunn (Norveški raziskovalni svet) uživa diskrecijsko pravico za namene ocenjevanja raziskovalnega značaja projektov in spodbudnega učinka podpornega ukrepa.

48

Glede na zgoraj navedeno in na dejstvo, da so merila za določanje upravičenosti projektov v okviru sheme Skattefunn in sheme za neplačano delo za R-R enake in jih ocenjuje isti upravni organ, tj. Norveški raziskovalni svet, Nadzorni organ meni, da slednji uživa diskrecijsko pravico tudi za namene izvajanja sheme za neplačano delo za R-R. V tem smislu Nadzorni organ opozarja na stališče Evropskega sodišča, da so diskrecijske pravice, ki jih uživajo javni organi, ki upravljajo shemo za finančno pomoč, dejansko selektivne (49). Zato Nadzorni organ sklepa, da bi bila tovrstna shema dejansko selektivna.

49

Dejansko izjave norveških organov, da čeprav „(...) v opredelitvi upravičencev sheme za neplačano delo za R-R ni formalne diskriminacije do velikih podjetij“ (poudarek dodan), „družbe, katerih skupni letni promet ali letni izkaz prihodkov in izdatkov ustreza ESR opredelitvam srednje velikih podjetij, v praksi ne prejemajo pomoči za neplačano delo“, potrjujejo, da bi Norveški raziskovalni svet uporabil svoje diskrecijske pravice, da bi v praksi večje družbe izvzel iz sheme pomoči.

formalne

Zgoraj navedena ocena bi enako veljala za oprostitev davka na dohodek pravnih oseb, ki jo uživajo prejemniki subvencij v okviru sheme za neplačano delo za R-R.

Zato so med postopkom formalne preiskave norveški organi sklenili formalno omejiti shemo za neplačano delo za R-R na mikro ter mala podjetja v skladu z opredelitvami v Smernicah o državni pomoči za MSP (50). Shema je zato selektivna.

50

1.4   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO MED POGODBENICAMI

Ukrep mora izkrivljati konkurenco in vplivati na trgovino med pogodbenicami.

Shema za neplačano delo za R-R se nanaša na vse sektorje gospodarstva na Norveškem. Ker je v letu 2006 izvoz v EU predstavljal okoli 82 % celotnega norveškega izvoza, medtem ko je uvoz iz EU predstavljal okoli 69 % skupnega uvoza v Norveško, obstaja obsežna trgovinska menjava med Norveško in EU (51).

51

V teh okoliščinah Nadzorni organ meni, da bo dodelitev pomoči in z njo povezana davčna oprostitev v okviru sheme za neplačano delo za R-R sorazmerno okrepila položaj prejemnikov v primerjavi s podjetji, ki se nahajajo v drugih državah EGP in tekmujejo v podobnih sektorjih ali poslih. Poleg tega se bo glede na formalno izključitev večjih družb iz sheme okrepil položaj malih in mikro podjetij, ki prejemajo pomoč v okviru sheme. Shemo za neplačano delo za R-R je zato treba obravnavati kot shemo, ki vpliva na trgovanje in izkrivlja konkurenco.

1.5   SKLEPNA UGOTOVITEV

Glede na zgoraj navedeno Nadzorni organ sklepa, da dodelitev pomoči, vključno z davčno oprostitvijo v okviru sheme za neplačano delo za R-R pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

2.   POSTOPKOVNE ZAHTEVE

POSTOPKOVNE ZAHTEVE

V skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču se „Nadzorni organ EFTA pravočasno obvesti, kar mu omogoča, da lahko predloži pripombe na kakršne koli načrte dodelitve ali spremembe pomoči [...]. Zadevna država članica ne sme izvajati svojih predlaganih ukrepov, dokler v tem postopku ni sprejeta dokončna odločitev“.

Z dopisom z dne 14. oktobra 2005 so norveški organi priglasili shemo za neplačano delo za R-R. Na podlagi pripravljalnih zakonodajnih del lahko shema za neplačano delo za R-R začne veljati šele po priglasitvi in odobritvi Nadzornega organa (52). Zato sta odobritev norveških organov začetka veljavnosti davčnih predpisov o shemi za neplačano delo za R-R in končno sprejetje osnutka Smernic za shemo za neplačano delo za R-R odvisna od predhodne odobritve sheme s strani Nadzornega organa (53).

52

53

V teh okoliščinah Nadzorni organ meni, da so norveški organi upoštevali priglasitev in mirovanje obveznosti v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

3.   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

ZDRUŽLJIVOST POMOČI

Ker je sklepna ugotovitev Nadzornega organa, da shema za neplačano delo za R-R vključuje državno pomoč, je treba preveriti, ali shemo lahko štejemo kot združljivo z delovanjem Sporazuma EGP po členu 61(2) ali (3) Sporazuma EGP.

3.1   ZDRUŽLJIVOST S ČLENOM 61(2) SPORAZUMA EGP

V tem primeru se ne uporablja nobena od izjem iz člena 61(2) Sporazuma EGP, saj shema za neplačano delo za R-R ni namenjena ciljem, navedenim v tej določbi.

3.2   ZDRUŽLJIVOST S ČLENOM 61(3) SPORAZUMA EGP

Ukrep državne pomoči velja za združljivega z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(a) Sporazuma EGP, kadar je namenjen pospeševanju gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka, ali kjer je podzaposlenost velika. Ker pa norveški zemljevid regionalne pomoči ne opredeljuje nobenih takih območij, se ta določba ne uporablja (54).

54

Poleg tega se izjema iz člena 61(3)(b) Sporazuma EGP ne uporablja, ker državna pomoč, dodeljena v okviru sheme za neplačano delo za R-R, ni namenjena pospeševanju izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Norveške.

Vendar pa bi se lahko uporabljala izjema iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, ki določa, da se državna pomoč lahko šteje za združljivo z delovanjem skupnega trga, če pospešuje razvoj nekaterih gospodarskih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

V nadaljevanju Nadzorni organ obravnava združljivost sheme za neplačano delo za R-R z delovanjem Sporazuma EGP v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP na podlagi Smernic za R-R-I.

V skladu s Smernicami za R-R-I se na splošno predpostavlja združljivost pomoči v skladu s členom 61(3)(c) Sporazuma EGP, če so izpolnjeni pogoji, določeni v oddelku 5 teh smernic in če pomoč pomeni spodbudo za večje prizadevanje na področju raziskav in razvoja v skladu z oddelkom 6 Smernic (55).

55

Oddelek 5 Smernic za R-R-I našteva različne vrste raziskav in razvoja, kot so „temeljne raziskave“, „industrijske raziskave“ in „eksperimentalni razvoj“ ter navaja, kakšna intenzivnost pomoči se uporablja za posamezno kategorijo raziskav.

temeljne raziskave

industrijske raziskave

eksperimentalni razvoj

Iz oddelka 2.2, pododstavka (f) Smernic za R-R-I izhaja, da „industrijske raziskave“ pomenijo „načrtovane raziskave ali kritične preiskave, katerih namen je pridobivanje novega znanja in spoznanj za razvijanje novih izdelkov, procesov ali storitev ali pri zagotavljanju pomembnih izboljšav obstoječih proizvodov, procesov ali storitev. Zajemajo ustvarjanje komponent kompleksnih sistemov, ki je potrebno za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije, razen prototipov, ki so zajeti v (eksperimentalni razvoj) točki (g)“. Pododstavek (g) tega oddelka določa, da je „eksperimentalni razvoj“ opredeljen kot „pridobivanje, kombiniranje, oblikovanje in uporaba obstoječih znanstvenih, tehnoloških, poslovnih in drugih ustreznih znanj ter spoznanj za oblikovanje načrtov, ureditev ali zasnove za nove, spremenjene ali izboljšane izdelke, procese ali storitve. To lahko vključuje na primer tudi druge dejavnosti, če so namenjene konceptualnemu oblikovanju, načrtovanju in dokumentiranju novih izdelkov, procesov ali storitev. Dejavnosti lahko vključujejo tudi izdelavo osnutkov, načrtov in druge dokumentacije, če jih ni mogoče izkoristiti v komercialne namene. Razvoj komercialno uporabnih prototipov in pilotnih projektov je prav tako vključen, če je prototip končni komercialni izdelek in če je predrag, da bi ga proizvedli samo za predstavitev in ovrednotenje. V primeru naknadne komercialne uporabe predstavitvenih ali pilotnih projektov se prihodki iz te uporabe odbijejo od upravičenih stroškov“.

industrijske raziskave

eksperimentalni razvoj

Nadzorni organ meni, da so opisi upravičenih projektov v okviru sheme za neplačano delo za R-R, kot je določeno v oddelku 2.1 dela I zgoraj, v skladu z opisi, podanimi v zvezi z „industrijskimi raziskavami“ in „eksperimentalnim razvojem“ v oddelku 2.2, pododstavkih (f) in (g) Smernic za R-R-I.

industrijskimi raziskavami

eksperimentalnim razvojem

(i)   Intenzivnost pomoči

Intenzivnost pomoči

Na podlagi oddelka 5.1.2 Smernic za R-R-I je dovoljena bruto intenzivnost pomoči za industrijske raziskave in eksperimentalni razvoj določena na 50 % oziroma 25 % upravičenih stroškov. Poleg tega se, glede na oddelek 5.1.3, če se pomoč dodeli MSP (kot je opredeljeno v Prilogi k Uredbi o skupinskih izjemah o pomoči MSP), lahko dodeli dodatnih 10 odstotnih točk (za srednja podjetja) ali 20 (za mala podjetja) (56). To pomeni, da je dovoljena intenzivnost pomoči do 60 % upravičenih stroškov (za srednja podjetja) ali 70 % upravičenih stroškov (za mala podjetja) v primeru industrijskih raziskav. V primeru eksperimentalnega razvoja je največja intenzivnost pomoči torej 35 % (za srednja podjetja) za 45 % (za mala podjetja).

56

Norveški organi so sicer v okviru sheme za neplačano delo za R-R priglasili intenzivnost pomoči tako za MSP kot za velika podjetja, vendar je treba opozoriti, da so sklenili shemo omejiti samo na mikro in mala podjetja. Zato je pomembna samo intenzivnost pomoči za mala in srednja podjetja (20 %). Za subvencijo velja davčna oprostitev po sedanji stopnji 28 %. Bruto intenzivnost pomoči je zato 27,8 % (57). Največja intenzivnost pomoči za mikro in mala podjetja v okviru sheme za neplačano delo za R-R je torej na podlagi oddelka 5 Smernic o državni pomoči za R-R-I na sprejemljivi ravni.

57

Če se poveča davek na dohodek pravnih oseb, se bo ustrezno povečala tudi skupna bruto intenzivnost pomoči. Vendar so norveški organi glede tega pojasnili, da tudi če se davčna stopnja poveča, Smernice za shemo za neplačano delo za R-R zahtevajo, da subvencije ne smejo presegati intenzivnosti pomoči z uporabo Smernic o državni pomoči. Ker je shema za neplačano delo za R-R omejena na mikro in mala podjetja, je na podlagi sedanjih Smernic za R-R-I največja zgornja meja torej 70 % za industrijske raziskave in 45 % za eksperimentalni razvoj. Nadzorni organ se strinja, da se ob dvigu davčne stopnje za dohodek pravnih oseb lahko skupna intenzivnost pomoči za mikro in mala podjetja v okviru sheme za neplačano delo za R-R poveča do teh zgornjih mej.

Nadzorni organ potrjuje intenzivnost pomoči 27,8 %, ki se uporablja za mikro in mala podjetja, in dodaja, da zaradi povečanja davčne stopnje za dohodek pravnih oseb to lahko spodbudi povečanje za industrijske raziskave na 70 % in za eksperimentalni razvoj na 45 %. Norveški organi so Nadzorni organ obvestili, da bodo Smernice za shemo za neplačano delo za R-R formalno spremenjene in bodo odražale splošno mejo za vsako kategorijo raziskav in največjo stopnjo, do katere se pomoč lahko poveča kot posledica povečanja davčne stopnje (58).

58

(ii)   Upravičeni stroški

Upravičeni stroški

Oddelek 5.1.4 Smernic za R-R-I navaja seznam stroškov, ki jih lahko opredelimo kot upravičene za izračun intenzivnosti pomoči. Ti stroški med drugim vključujejo (i) stroške za osebje, ki zajemajo stroške za raziskovalce, tehnike in drugo pomožno osebje, zaposleno izključno na področju raziskovalnih dejavnosti; (ii) dodatne režijske stroške, ki so neposredno povezani z raziskovalnim projektom; in (iii) druge operativne stroške, vključno s stroški za material, sredstva za oskrbo in podobne izdelke, neposredno povezane z raziskovalno dejavnostjo (59).

59

Oddelek 5.1.4 Smernic za R-R-I ne navaja podrobneje, ali se iz stroškov za osebje lahko krijejo stroški za neplačano delo. Vendar Nadzorni organ meni, da je mogoče smernice za razlago izraza, kot se uporablja v Smernicah o državni pomoči, pridobiti s proučitvijo rabe tega izraza v tako imenovanem Okvirnem raziskovalnem programu Skupnosti (60).

60

Kot je navedeno v Odločbi o začetku formalnega postopka preiskave, v okviru 6. okvirnega programa Evropske skupnosti za raziskave ni mogoče pridobiti pomoči za neplačano delo. Del B.II.22.3 Priloge II k Splošnemu vzorčnemu sporazumu, ki se uporablja za dodeljevanje pomoči v okviru 6. okvirnega programa, navaja, da „(fizične) osebe ne smejo zaračunati stroškov za delo v zvezi s svojo osebno vključenostjo v projekt“, iz dela B.II.19.1(a) pa izhaja, da morajo upravičeni stroški „biti dejanski, racionalni in potrebni za izvajanje projekta“. V tem smislu je Evropska komisija sprejela mnenje, da če ni mogoče opredeliti in zabeležiti vrednosti stroškov dela v knjigovodstvu družbe, z njimi tudi ni mogoče obremeniti okvirnega programa. V skladu s tem je Nadzorni organ v svoji Odločbi o začetku formalnega postopka preiskave v zvezi s shemo za neplačano delo za R-R izrazil dvome o tem, ali se stroški za neplačano delo lahko opredelijo kot upravičeni stroški v okviru Smernic za R-R-I.

Vendar je zdaj sprejet 7. okvirni program, ki določa, da se lahko pod določenimi pogoji zahteva pomoč za stroške, ki niso „dejanski“ stroški (61). V tem smislu standardni sporazum o subvencijah, ki ga uporablja Evropska komisija (Splošni vzorčni sporazum o pomoči v okviru Sedmega okvirnega programa) navaja, da ne glede na splošni pogoj, da morajo biti upravičeni stroški dejanski, „lahko upravičenci prijavijo povprečne stroške za osebje, če ti temeljijo na metodologiji, ki jo je odobrila Komisija, in se ujemajo z načeli upravljanja ter običajno računovodsko prakso upravičenca. Povprečni stroški za osebje, ki jih po tem sporazumu zaračuna upravičenec, ki je predložil potrdilo o metodologiji, se štejejo kot stroški, ki se bistveno ne razlikujejo od dejanskih stroškov za osebje (62)“.

61

62

V ustreznih navodilih je razloženo, da zgoraj navedeno pravilo, ki se navaja kot „metoda povprečnih stroškov za osebje, ki temelji na certificirani metodologiji“, omogoča (i) fizičnim osebam, povezanim z MSP; in (ii) lastnikom MSP, ki ne prejemajo plače za svoje delo v okviru MSP, da zaprosijo in prejmejo pomoč za svoje delo v zvezi s projekti R-R. Čeprav ne obstaja nobena izrecna zahteva glede metodologije, ki jo je treba uporabiti, iz navodil jasno izhaja, da v okviru programa Skupnosti „certificirana metodologija“ pomeni, da mora revizor potrditi metodologijo, ki je osnova za izračun vrednosti dela ali „stroškov dela“ (tj., dejansko, urne postavke).

certificirana metodologija

V zvezi s sprejemljivimi metodologijami Nadzorni organ najprej ugotavlja, da smernice v zvezi s fizičnimi osebami navajajo metodologijo za opredelitev urne postavke na podlagi dohodka (npr. davčne napovedi) (63). Vendar zlasti v smislu smernic Evropske komisije v primeru lastnikov MSP, ki ne prejemajo plače in ne morejo izkazovati stroškov za svoje delo v računovodskih knjigah družbe, kar pomeni, da se stroški lahko izračunajo z uporabo ocen, Nadzorni organ meni, da sklicevanje na metodologijo na podlagi dohodka ne zadostuje za to, da bi samodejno izključili uporabo alternativnih metodologij. Cilj 7. okvirnega programa je omogočiti izračun vrednosti dela v okviru projektov za R-R. Ne obstaja pa izrecna zahteva, da mora potencialni upravičenec prejemati kakršen koli dohodek v zvezi s to dejavnostjo. Na tej podlagi je Nadzorni organ sprejel stališče, da v zvezi z navedbami pod točkama (i) in (ii) zgoraj prisotnost dohodka sama po sebi ni pogoj za upravičenost do pomoči in da so lahko sprejemljive druge metodologije za določitev urne postavke.

63

Kar pa zadeva metodologijo, ki so jo predlagali norveški organi, Nadzorni organ ugotavlja kot izhodiščno točko, da se s pristopom za izračun 1,6 ‰ nominalne letne plače določa urna postavka, ki vključuje ne samo element stroška za delo, ampak tudi element „drugih operativnih stroškov“. Čeprav je bil namen te analize preveriti upravičenost stroškov za delo, je zato, da bi lahko sprejeli končni zaključek o tem, ali je metodologija sprejemljiva, treba preveriti, ali se element, ki se nanaša na „druge operativne stroške“, lahko opredeli kot upravičeni strošek v okviru Smernic za R-R-I. Ta dva elementa se zato v nadaljevanju obravnavata ločeno.

Kar zadeva stroške, ki izhajajo iz neplačanega dela, je ta element metodologije enostavno opredeljen s sklicevanjem na statistiko plač. Predlagana metodologija dejansko pomeni, da element stroška za delo ustreza temu, kar bi bil rezultat, če bi urne postavke določili z deljenjem letnega povprečja delovnih ur z nominalno letno plačo delavca v industriji, kot izhaja iz statistike za leto 2005. Element stroška za plačo delavca v industriji je enak urni postavki 232,20 NOK (348 300/1 500).

Nadzorni organ meni, da urna postavka, opredeljena s sklicevanjem na uradno statistiko plač (za leto 2005) zagotavlja, da element stroška za delo ni napihnjen. Poleg tega dejstvo, da se urna postavka določa s sklicevanjem na letno plačo delavca v industriji (namesto na veliko višjo plačo na primer gradbenega inženirja), pomeni, da se element stroška za delo ohranja na sorazmerno nizki ravni (64). Končno pa dejstvo, da mora prijavljene ure neplačanega dela na vsaki vlogi sopodpisati vodja projekta in potrditi računovodja, pomeni jamstvo revizorskega nadzora, ki je v skladu z – ali celo strožji kot revizorski certifikat, naveden v Splošnem vzorčnem sporazumu v okviru 7. okvirnega programa (65). Nadzorni organ torej ugotavlja, da nadzor poleg tega izvaja tudi Norveški raziskovalni svet, ki preverja, ali prijavljeni podatki niso očitno nepravilni.

64

65

V teh okoliščinah Nadzorni organ ugotavlja, da je opredelitev elementa stroška za neplačano delo v metodologiji za izračun urne postavke sprejemljiva. Stroški za neplačano delo, ki se upoštevajo ločeno, zato veljajo kot upravičeni stroški za osebje v smislu Smernic za R-R-I.

Nadzorni organ meni, da opis „drugih operativnih stroškov“ v okviru sheme za neplačano delo za R-R (kot so navedeni v oddelku 2.3 dela I) ustreza upravičenim stroškom v obliki „dodatnih režijskih stroškov“ in/ali „drugih operativnih stroškov“ v pododstavkih (e) in (f) oddelka 5.1.4 Smernic za R-R-I. Obseg operativnih stroškov se izračuna samodejno na podlagi urne postavke na zaposlenega v zvezi s plačo za delavca v industriji namesto na podlagi stroškov, navedenih na fakturah (66). Vendar je element operativnih stroškov v okviru metodologije izračunan na podlagi revizije družbe, ki jo je opravil Norveški raziskovalni svet. To zagotavlja, da je obseg operativnih stroškov realen. Poleg tega se delež operativnih stroškov izračunava na podlagi nizke plače delavca v industriji in element operativnega stroška ostaja na fiksno določeni najvišji urni postavki. Glede na to in ob upoštevanju, da se dejanski nastanek operativnih stroškov preverja s fakturami v okviru revizorskega nadzora, Nadzorni organ meni, da je predlagana metodologija sprejemljiv način opredelitve obsega „drugih operativnih stroškov“, zato se jih lahko opredeli kot upravičene stroške v smislu Smernic za R-R-I.

dodatnih režijskih stroškov

drugih operativnih stroškov

66

Nadzorni organ v sklepni ugotovitvi meni, da se na podlagi sprememb načela v 7. okvirnem programu stroški za neplačano delo lahko opredelijo kot upravičeni stroški, odvisno od metodologije za določitev urne postavke. Kot izhaja iz zgoraj navedenega, Nadzorni organ meni, da je na podlagi metodologije, ki jo predlagajo norveški organi, način, s katerim se določa obseg stroškov za delo in operativnih stroškov, sprejemljiv. Zato potrjuje metodologijo in stroški se štejejo za upravičene v okviru Smernic za R-R-I. Ta sklep je tudi v skladu s stališčem Nadzornega organa, ki ga je sprejel leta 2002 v Odločbi o shemi Skattefunn, v kateri je odobril enako metodologijo za določanje (obsega) upravičenih stroškov (67).

67

Čeprav predlagana metodologija pomeni, da se uporablja ena sama urna postavka, četudi se obseg potencialnih upravičencev v okviru sheme lahko spreminja, je treba opozoriti, da so norveški organi sklenili omejiti shemo na mikro in mala podjetja, zato potencialni upravičenci predstavljajo dokaj homogeno skupino. Nadzorni organ zaradi tega odobrava uporabo enotne stopnje.

(iii)   Spodbujevalni učinek

Spodbujevalni učinek

Na podlagi oddelka 6 Smernic za R-R-I samodejno velja, da gre za spodbujevalni učinek, če se R-R-I projekt ni začel pred vložitvijo prošnje za pomoč, če je upravičenec za pomoč MSP, in če je znesek za pomoč manjši od 7,5 milijona EUR na projekt za posamezno MSP (68).

68

Iz zgoraj navedenega je razvidno, da so norveški organi shemo za neplačano delo za R-R omejili na mala in mikro podjetja. Poleg tega ob upoštevanju dejstva, da za upravičene stroške v okviru sheme za neplačano delo za R-R velja fiksna zgornja meja upravičenih stroškov 2 milijona NOK letno za posamezno podjetje, in da je veljavna intenzivnost pomoči 27,8 %, bi bila najvišja vrednost pomoči, dodeljena podjetju v posameznem letu, 556 000 NOK (približno 70 500 EUR), kar je daleč pod navedeno zgornjo mejo. Tudi če upoštevamo največjo intenzivnost pomoči do 45 % (ki jo lahko sproži povečanje davčne stopnje), je lahko največji znesek pomoči 900 000 NOK (približno 114 000 EUR), kar je še vedno daleč pod navedeno zgornjo mejo, določeno v Smernicah za R-R-I (69).

69

Končno so norveški organi potrdili, da se pomoč v okviru sheme ne bo dodelila, če so se raziskovalni projekti začeti pred vložitvijo prošnje za pomoč.

Na tej podlagi Nadzorni organ meni, da imajo subvencije, ki se lahko dodelijo v okviru sheme za neplačano delo za R-R, spodbujevalni učinek v skladu z oddelkom 6 Smernic za R-R-I.

(iv)   Trajanje

Trajanje

Shemo za neplačano delo za R-R so norveški organi priglasili kot časovno neomejeno. Vendar so se strinjali s formalno omejitvijo trajanja sheme do 31. decembra 2013, ki je hkrati datum preteka zdaj veljavnih Smernic za R-R-I. Nadzorni organ zato meni, da je trajanje sheme sprejemljivo.

3.3   SKLEP O ZDRUŽLJIVOSTI SHEME S SPORAZUMOM EGP

Kot izhaja iz zgoraj navedenega, Nadzorni organ meni, da se projekti in elementi stroškov po shemi za neplačano delo za R-R lahko opredelijo kot upravičeni v okviru Smernic za R-R-I. Ker je shema omejena na mala in mikro podjetja, ker je intenzivnost pomoči v skladu s temi smernicami, ker je bil izkazan spodbudni učinek in je trajanje sheme omejeno v skladu s Smernicami, je Nadzorni organ sprejel stališče, da je shema za neplačano delo za R-R združljiva z delovanjem Sporazuma EGP.

4.   ODLOČBA

ODLOČBA

Na podlagi zgornje ocene Nadzorni organ meni, da je shema za neplačano delo za R-R združljiva s Sporazumom EGP, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | obseg sheme za neplačano delo za R-R je omejen na mikro in mala podjetja, kot so opredeljena v Smernicah o državni pomoči za MSP; |
| --- | --- |

(a)

obseg sheme za neplačano delo za R-R je omejen na mikro in mala podjetja, kot so opredeljena v Smernicah o državni pomoči za MSP;

| (b) | skupna intenzivnost pomoči za mikro in mala podjetja je 27,8 %, ki pa se lahko poveča zaradi morebitnega povečanja stopnje davka na dohodke pravnih oseb (v tem primeru je veljavna zgornja meja največ 45 % za eksperimentalni razvoj in 70 % za industrijske raziskave); in |
| --- | --- |

(b)

skupna intenzivnost pomoči za mikro in mala podjetja je 27,8 %, ki pa se lahko poveča zaradi morebitnega povečanja stopnje davka na dohodke pravnih oseb (v tem primeru je veljavna zgornja meja največ 45 % za eksperimentalni razvoj in 70 % za industrijske raziskave); in

| (c) | trajanje sheme je največ do 31. decembra 2013, ki je hkrati datum, ko potečejo zdaj veljavne Smernice za R-R-I. |
| --- | --- |

(c)

trajanje sheme je največ do 31. decembra 2013, ki je hkrati datum, ko potečejo zdaj veljavne Smernice za R-R-I.

Norveški organi so opozorjeni na obveznost predložitve letnega poročila o izvajanju sheme v skladu členom 21 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču v povezavi s členom 6 Odločbe št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004.

Norveški organi so navedli, da se lahko urne postavke, ki se uporabljajo okviru sheme za neplačano delo za R-R, prilagodijo v skladu z gibanjem plač. Pri tem Nadzorni organ norveške organe opozarja na obveznost, da v skladu s členom 1 dela 1 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču sporočijo kakršne koli spremembe v smislu člena 1 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (70) –

70

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Shema za neplačano delo za R-R, ki jo norveški organi nameravajo izvajati, pomeni državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, vendar se lahko opredeli kot združljiva z delovanjem Sporazuma EGP na podlagi člena 61(3)(c) Sporazuma EGP in Smernic za R-R-I ter pogojev, določenih v členu 2 spodaj.

Člen 2

Shema za neplačano delo za R-R je omejena na mikro in mala podjetja, kot je navedeno v Smernicah o pomoči za mikro, mala in srednje velika podjetja (MSP), največja skupna intenzivnost pomoči pa je 27,8 %, ki se lahko poveča v primeru morebitnega povečanja stopnje davka na dohodek pravnih oseb (v tem primeru bo največja veljavna zgornja meja 45 % za eksperimentalni razvoj in 70 % za industrijske raziskave). Trajanje sheme za neplačano delo za R-R je omejeno na 31. december 2013.

Člen 3

Norveški organi v dveh mesecih od prejetja uradnega obvestila o tej odločbi obvestijo Nadzorni organ Efte o ukrepih, sprejetih za uskladitev s to odločbo.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Norveško.

Člen 5

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 17. marca 2008

Za Nadzorni organ Efte

Per SANDERUD

Predsednik

Kurt JAEGER

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu: Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu: Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Postopkovna in vsebinska pravila na področju državne pomoči – Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču, ki jih je Nadzorni organ sprejel in izdal 19. januarja 1994, in so objavljena v UL L 231, 3.9.1994, str. 1, in v Dopolnilu EGP št. 32, 3.9.1994, str. 1. Smernice so bile nazadnje spremenjene z Odločbo Nadzornega organa št. 154/07/COL z dne 3. maja 2007. V nadaljnjem besedilu: Smernice o državni pomoči.

4

(5)  UL C 258, 26.10.2006, str. 28, in Dopolnilo EGP št. 53, 26.10.2006.

5

(6)  Podrobnejše informacije o tem dopisovanju so navedene v Odločbi št. 59/06/COL o začetku formalnega postopka preiskave, katere povzetek je objavljen v UL C 258, 26.10.2006, str. 28, in v Dopolnilu EGP št. 53, 26.10.2006. Celotno besedilo odločbe je objavljeno na spletni strani Nadzornega organa: www.eftasurv.int

6

(7)  Podrobnosti o objavi so navedene v opombi 6 zgoraj.

7

(8)  Oddelek 3.9 v St. prp. št. 65 (2004–2005).

8

(9)  Shemo Skattefunn je Nadzorni organ odobril v svoji Odločbi št. 171/02/COL z dne 25. septembra 2002, spremembe sheme Skattefunn pa v svoji Odločbi št. 16/03/COL z dne 5. februarja 2003.

9

(10)  Izraza, ki ju norveški organi uporabljajo za navedeni obliki podjetij, sta „gründerselskaper“ in „enkeltpersonforetak“.

10

gründerselskaper

enkeltpersonforetak

(11)  Dne 2. julija 2006 so norveški organi sprejeli Kraljevi odlok št. 123 o izvajanju odškodninske sheme: „Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004“. Glej tudi opis v oddelku 3.9 St. prp. št. 65 (2004–2005).

11

Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004

(12)  Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis (UL L 10, 13.1.2001, str. 30), ki je bila vključena v točko 1(e) Priloge XV k Sporazumu EGP.

12

de minimis

(13)  Oddelek 3.9 St. prp. št. 65 (2004–2005), poglavje 928, točka 71.

13

(14)  Oddelek 10.1.1.2 Innst. S. št. 240 (2004–2005), poglavje 928, točka 71.

14

(15)  Proračun je odobril parlament 17. junija 2005. V obdobju 2006–2007 je bilo v okviru odškodninske sheme dodeljenih 35 milijonov NOK.

15

(16)  To je samo ocena, zato ni vsebovana v pravnih besedilih.

16

(17)  Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Predlog vlade parlamentu je v oddelku 14.1 Ot. prp. št. 92 (2004–2005) in se nanaša na prvotni predlog proračuna v St. prp. št. 65 (2004–2005). Parlamentarni Odbor za finance je predlog podprl v svojem priporočilu, glej oddelek 15.1 Innst. O. št. 125 (2004–2005).

17

Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven)

(18)  Osnutek Smernic za shemo za neplačano delo za R-R je upravno navodilo, izdano na podlagi notranjih predpisov o upravljanju financ v državi z naslovoma „Reglement for økonomistrying i staten“ in „Bestemmelser om økonomistyring i staten“.

18

Reglement for økonomistrying i staten

Bestemmelser om økonomistyring i staten

(19)  Oddelek 6 dela III.6.A v standardnem obrazcu za priglasitev in oddelek 3 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R.

19

(20)  Priglasitev se je nanašala na shemo Skattefunn in posebej omenjala vrsto projekta iz točke (ii) spodaj, zato ni bilo jasno, če so bile druge vrste projektov tudi vključene v okvir sheme za neplačano delo za R-R. Vendar so v elektronski pošti z dne 12. marca 2008 (dogodek št. 469276) norveški organi potrdili, da je vrsta raziskav in razvoja, opisana v točki (i) zgoraj, zajeta v shemi.

20

(21)  Oddelek 6 dela I v standardnem obrazcu za priglasitev in oddelek 3 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R. Vendar v to ni zajet običajen poslovno usmerjen razvoj izdelkov, ki ni raziskovalne narave, na primer projekti, ki so trajni ali vsebujejo spremembo metod in ne zahtevajo razvoja novega znanja ali uporabe obstoječega znanja na nove načine, ki so organizacijske narave ali jih sestavljajo poizvedbe ipd.

21

(22)  Oddelek 3 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R in oddelek IX davčnega prava glede sheme za neplačano delo za R-R.

22

(23)  Oddelek 3.9 St. prp. št. 65 (2004–2005), oddelek 14.1 Ot. prp. št. 92 (2004–2005) in uvod v Smernice za shemo za neplačano delo za R-R. Čeprav je „Innovasjon Norge“, ali prej imenovani „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“ tudi vključen v upravljanje sheme Skattefunn, ima le podrejeno vlogo.

23

Innovasjon Norge

Statens nærings- og distriktsutviklingsfond

(24)  Oddelek 7 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R.

24

(25)  Glej tudi oddelek 2.3 o „upravičenih stroških in intenzivnosti pomoči“ spodaj.

25

upravičenih stroških in intenzivnosti pomoči

(26)  Elektronsko sporočilo norveških organov z dne 12. marca 2008 (dogodek št. 469275).

26

(27)  Glej tudi oddelek 3.9 St. prp. št. 65 (2004–2005), ki navaja, da je shema za neplačano delo za R-R namenjena enoosebnim družbam, družbam z omejeno odgovornostjo in drugim vrstam družb.

27

(28)  V tem primeru so stroški projekta dodeljeni udeležencem sorazmerno z njihovim deležem.

28

(29)  Dopis norveških organov z dne 10. januarja (dogodek št. 356994).

29

(30)  Oddelek 8.1 dela III.6.A standardnega obrazca priglasitve.

30

(31)  Glej opombo 29.

31

(32)  Glej opombo 29.

32

(33)  Glej opombo 29.

33

(34)  Oddelek 6 dela III.6.A standardnega obrazca priglasitve.

34

(35)  Glej NOU: 2004:14 z naslovom „Om grunnlaget for inntektsoppgjørene“, to je poročilo o pregledu podlag za določitev ravni plač v javni statistiki, ki ga izdaja vladni organ. Glede na poročilo je povprečna letna plača delavca v industriji (zaposlenega za polni delovni čas) za leto 2003 znašala 319 600 NOK. Ob upoštevanju rasti letnih plač, ocenjene na 4,4 % v obdobju 2004–2005 (ki ustreza rasti letnih plač v letih 2002 in 2003), je bila povprečna letna plača delavca v industriji za leto 2005 ocenjena na 348 300 NOK. Razlog za ta pristop je, da so bili v času priglasitve leta 2005 to najboljši razpoložljivi podatki. Za primerjavo NOU: 2007:3 kaže, da je povprečna letna plača delavca v industriji za leto 2006 znašala 355 600 NOK.

35

Om grunnlaget for inntektsoppgjørene

(36)  Medtem ko se obseg teh „drugih operativnih stroškov“ izračuna na posameznega zaposlenega/na uro, se dejstvo, ali so ti stroški dejansko nastali, preverja prek faktur, kot je razloženo v nadaljevanju.

36

obseg

(37)  Pregled je bil opravljen leta 1990 na podlagi številnih podjetij različnega obsega.

37

(38)  Po popravkih za bolezen, porodniški dopust itd.

38

(39)  Oddelek 3 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R. Iz oddelka 3.9 St. prp. št. 65 (2004–2005) izhaja, da je zgornja meja v resnici 50 % zgornje meje stroškov (za projekte, ki jih izvaja podjetje samo) v okviru sheme Skattefunn (4 milijoni NOK).

39

(40)  Oddelek 4 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R.

40

(41)  Oddelek 3 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R.

41

(42)  Oddelek 7 dela III.6.A standardnega obrazca priglasitve.

42

(43)  Norveški organi so navedli, da glede na dejstvo, da je zgornja meja za upravičene stroške za neplačano delo 2 milijona NOK in da je intenzivnost pomoči 20 % za MSP, bi bila zgornja meja pomoči v absolutnih številkah 400 000 NOK letno. Oddelek 3 Smernic za shemo za neplačano delo za R-R in oddelek 6 dela I v standardnem obrazcu priglasitve.

43

(44)  Prejšnje Smernice o državni pomoči za raziskave in razvoj so nadomestile nove Smernice o raziskavah, razvoju in inovacijah z dne 7. februarja 2007. Ob sprejetju odločitve za začetek formalnega postopka preiskave v zvezi s shemo za neplačano delo za R-R so prejšnje smernice še veljale. Ker pa so vsebinska pravila, ki se nanašajo na oceno sedanje zadeve, ostala skoraj enaka, v nadaljevanju ni pripomb na zakonodajno spremembo.

44

(45)  Prevod Nadzornega organa.

45

(46)  Vir: Plačna statistika, ki jo je leta 2007 objavila „TEKNA“, norveško združenje za osebe z višjo tehnično izobrazbo.

46

Vir:

TEKNA

(47)  Oddelek 3(3) Smernic o državni pomoči za uporabo pravil državne pomoči glede ukrepov na področju obdavčenja podjetij.

47

(48)  Čeprav ni izrecno navedeno, so bila sredstva dodeljena tudi ne glede na regijo.

48

(49)  Glej zadevo C-241/94 Francija proti Komisiji, Recueil 1996, str. I-4551, odstavka 23 in 24; zadevo C-200/97 Ecotrade proti AFS, Recueil 1998, str. I-7907, odstavek 40; in zadevo C-295/97 Piaggio proti Ifitalia, Recueil 1999, str. I-3735, odstavek 39.

49

Francija proti Komisiji

Ecotrade proti AFS

Piaggio proti Ifitalia

(50)  Dopis norveških organov z dne 15. februarja 2008 (dogodek št. 465311). Na podlagi oddelka 2.2 Smernic o državni pomoči za mikro, mala in srednje velika podjetja (MSP) je malo podjetje opredeljeno kot podjetje, ki zaposluje manj kot 50 oseb in katerega letni promet in/ali letni proračunski izkaz stanja ne presega 10 milijonov EUR, mikro podjetje pa je opredeljeno kot podjetje, ki zaposluje manj kot 10 oseb in katerega letni promet in/ali letni proračunski izkaz stanja ne presega 2 milijonov EUR. Lastniška struktura lahko izloči mala in mikro podjetja iz obsega opredelitve, določene v Smernicah o državni pomoči za MSP.

50

(51)  Te statistične podatke je izdal statistični urad „Statistisk Sentralbyrå“ in se imenujejo „Utenrikshandel med varer, årsserier 2006“ (tabela 17 „Import etter handelsområder, verdensdeler og land“ za obdobje 2001–2006 in tabela 18 „Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land“ za obdobje 2001–2006). Statistični podatki so na voljo na naslovu: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

Statistisk Sentralbyrå

Utenrikshandel med varer, årsserier 2006

Import etter handelsområder, verdensdeler og land

Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land

(52)  Oddelek 14.3 Ot. prp. št. 92 (2004–2005), ki se nanaša na oddelek 3.9 St. prp. št. 65 (2004–2005).

52

(53)  Oddelek 15.1 Innst. O. št. 125 (2004–2005) in Oddelek 14.3 Ot. prp. št. 92 (2004–2005), ki se nanaša na oddelek 3.9 St. prp. št. 65 (2004–2005).

53

(54)  Odločba št. 226/06/COL z dne 19. julija 2006 o zemljevidu območij, ki so prejela pomoč, in obsegu pomoči na Norveškem.

54

(55)  Odstavka 29 in 30 oddelka 1.4 Smernic za R-R-I.

55

(56)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 22). Obe uredbi sta vključeni v točko 1(f) Priloge XV k Sporazumu EGP. Tam navedena opredelitev ustreza opredelitvi v Smernicah o državni pomoči za MSP (glej oddelek 1.3 v delu II).

56

(57)  Prejem neobdavčene subvencije v višini 20 % stroškov po davčni stopnji 28 % ustreza prejemu 27,8 % bruto stroškov (28 % od 27,8 = 7,8, ki jih je treba „plačati“ v dajatvah, 20 pa ostane kot subvencija).

57

(58)  Izjava v Smernicah za shemo za neplačano delo za R-R, da največja intenzivnost pomoči, navedena v Smernicah za R-R-I, ni zadostna.

58

(59)  Ustrezajo pododstavkom: (a) stroški za osebje, (e) dodatni režijski stroški in (f) drugi operativni izdatki v oddelku 5.1.4 Smernic za R-R-I.

59

(60)  Okvirni program Skupnosti za raziskave je osrednji instrument Skupnosti za financiranje raziskav v Evropi in je naveden v Okviru Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (UL C 323, 30.12.2006, str. 1).

60

(61)  Sklep št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (UL L 412, 30.12.2006, str. 1).

61

(62)  Del B.II.14.1(g) Priloge II k Splošnemu vzorčnemu sporazumu o pomoči v okviru Sedmega okvirnega programa. Besedilo Sporazuma je na voljo na spletni strani GD za raziskave: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

62

(63)  V skladu s členom II.12.3 „Neupravičeni stroški“, str. 42 „Navodila za finančna vprašanja, povezana s posrednimi ukrepi 7. okvirnega programa“ (pripravljena za razlago Splošnega vzorčnega sporazuma v okviru 7. okvirnega programa), se lahko ti posamezniki odločijo „prijaviti povprečne stroške za osebje na podlagi certificirane metodologije, ki jo je odobrila Komisija, in ki temeljijo na njihovem dohodku (npr. davčne napovedi), kot jih priznava nacionalna zakonodaja (običajno davčno pravo)“.

63

(64)  Letna plača delavca v industriji 348 300 NOK, v nasprotju s plačo gradbenega inženirja 460 000 NOK (ali 530 000 NOK), prinese urno postavko 500 NOK namesto 772,80 NOK (ali 890,40 NOK), če bi temeljila na metodologiji. Element stroška za delo ustreza 232,20 NOK za delavce v industriji, v primerjavi s 333,33 NOK oz. 353,33 NOK za gradbene inženirje.

64

(65)  Dejansko je kontrola vsakega posameznega primera podobna ali celo strožja od enkratnega revizorskega nadzora metodologije.

65

(66)  Element za operativne stroške predstavlja 267,80 NOK, kar je razlika med kombinirano urno postavko in elementom stroška za delo: 500 NOK – 232,20 NOK = 267,80 NOK.

66

(67)  Odločba št. 171/02/COL z dne 25. septembra 2002, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 16/03/COL z dne 5. februarja 2003.

67

(68)  Odstavki 122–124 Smernic za R-R-I.

68

(69)  Dejansko je omejitev na posamezno podjetje strožja od omejitve na projekt. Tudi če bi podjetje letno prejemalo sredstva iz sheme do največjega zneska za isti projekt v celotnem obdobju trajanja sheme, še vedno ne bi bila dosežena zgornja meja 7,5 milijona EUR.

69

(70)  Razen če bi bilo spremembe treba priglasiti po poenostavljenem postopku v skladu z Odločbo št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 o izvedbenih določbah, navedenih v členu 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (UL L 139, 25.5.2006, str. 37).

70

---

V Akti, sprejeti od 1. decembra 2009 na podlagi Pogodbe o Evropski uniji, Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe Euratom

AKTI, KATERIH OBJAVA JE OBVEZNA

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/36

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1235/2009

z dne 16. decembra 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/38

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1236/2009

z dne 10. decembra 2009

o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011 in spremembah uredb (ES) št. 552/97, (ES) št. 1933/2006 in uredb Komisije (ES) št. 1100/2006 in (ES) št. 964/2007 (1) ter zlasti člena 25 Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za splošne preferenciale,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je z Odločbo Komisije 2008/938/ES z dne 9. decembra 2008 (2), kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/454/ES (3), sestavila seznam držav, upravičenih do ugodnosti posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz Uredbe (ES) št. 732/2008, za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Odločbo Komisije 2008/938/ES z dne 9. decembra 2008 (2), kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/454/ES (3), sestavila seznam držav, upravičenih do ugodnosti posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz Uredbe (ES) št. 732/2008, za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011.

| (2) | Stolpec E Priloge I k Uredbi (ES) št. 732/2008 mora vključevati podatke o državah, upravičenih do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 732/2008 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Stolpec E Priloge I k Uredbi (ES) št. 732/2008 mora vključevati podatke o državah, upravičenih do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 732/2008 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 732/2008 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 211, 6.8.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 334, 12.12.2008, str. 90.

2

(3)  UL L 149, 12.6.2009, str. 78.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

Države upravičenke
   (1)
  in ozemlja, za katere velja shema splošnih tarifnih preferencialov Skupnosti

| Stolpec A | : | abecedna oznaka v skladu z nomenklaturo držav in ozemelj za potrebe zunanjetrgovinske statistike Skupnosti |
| --- | --- | --- |
| Stolpec B | : | ime države ali ozemlja |
| Stolpec C | : | oddelki, v zvezi s katerimi so bili tarifni preferenciali za zadevno državo upravičenko odpravljeni (člen 13) |
| Stolpec D | : | država, za katero velja poseben režim za najmanj razvite države (člen 11) |
| Stolpec E | : | država, za katero velja poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (člen 7) |

Stolpec A

:

abecedna oznaka v skladu z nomenklaturo držav in ozemelj za potrebe zunanjetrgovinske statistike Skupnosti

Stolpec B

:

ime države ali ozemlja

Stolpec C

:

oddelki, v zvezi s katerimi so bili tarifni preferenciali za zadevno državo upravičenko odpravljeni (člen 13)

Stolpec D

:

država, za katero velja poseben režim za najmanj razvite države (člen 11)

Stolpec E

:

država, za katero velja poseben spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (člen 7)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Združeni arabski emirati | | | | |
| AF | Afganistan | | | X | |
| AG | Antigva in Barbuda | | | | |
| AI | Angvila | | | | |
| AM | Armenija | | | | X |
| AN | Nizozemski Antili | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarktika | | | | |
| AR | Argentina | | | | |
| AS | Ameriška Samoa | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Azerbajdžan | | | | X |
| BB | Barbados | | | | |
| BD | Bangladeš | | | X | |
| BF | Burkina Faso | | | X | |
| BH | Bahrajn | | | | |
| BI | Burundi | | | X | |
| BJ | Benin | | | X | |
| BM | Bermudi | | | | |
| BN | Država Brunej | | | | |
| BO | Bolivija | | | | X |
| BR | Brazilija | S-IV | Proizvodi živilske industrije; pijače, alkoholne tekočine in kis; tobak in tobačni nadomestki | | |
| S-IX | Les in lesni izdelki; lesno oglje; pluta in plutasti izdelki; izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki | | |
| BS | Bahami | | | | |
| BT | Butan | | | X | |
| BV | Bouvetov otok | | | | |
| BW | Bocvana | | | | |
| BY | Belorusija | | | | |
| BZ | Belize | | | | |
| CC | Kokosovi (Keeling) otoki | | | | |
| CD | Demokratična republika Kongo | | | X | |
| CF | Srednjeafriška republika | | | X | |
| CG | Kongo | | | | |
| CI | Slonokoščena obala | | | | |
| CK | Cookovi otoki | | | | |
| CM | Kamerun | | | | |
| CN | Ljudska republika Kitajska | S-VI | Proizvodi kemične industrije ali podobnih industrij | | |
| S-VII | Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas; kavčuk in proizvodi iz kavčuka in gume | | |
| S-VIII | Surove kože z dlako ali brez dlake, usnje, krzna in krzneni izdelki; sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega katguta) | | |
| S-IX | Les in lesni izdelki; lesno oglje; pluta in plutasti izdelki; izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki | | |
| S-XI(a) | Tekstil; S-XI(b) tekstilni izdelki | | |
| S-XII | Obutev, pokrivala, dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice-stolčki, biči, korobači in njihovi deli; preparirano perje in izdelki iz perja; umetno cvetje; izdelki iz človeških las | | |
| S-XIII | Izdelki iz kamna, sadre, cementa, azbesta, sljude ali podobnih materialov; keramični izdelki; steklo in stekleni izdelki | | |
| S-XIV | Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci | | |
| S-XV | Navadne kovine in izdelki iz navadnih kovin | | |
| S-XVI | Stroji in mehanske naprave; elektrotehniška oprema; njihovi deli; aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te izdelke | | |
| S-XVII | Vozila, zrakoplovi, plovila in spremljajoča transportna oprema | | |
| S-XVIII | Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; ure; glasbila; njuni deli in pribor | | |
| S-XX | Razni izdelki | | |
| CO | Kolumbija | | | | X |
| CR | Kostarika | | | | X |
| CU | Kuba | | | | |
| CV | Zelenortski otoki | | | X | |
| CX | Božični otok | | | | |
| DJ | Džibuti | | | X | |
| DM | Dominika | | | | |
| DO | Dominikanska republika | | | | |
| DZ | Alžirija | | | | |
| EC | Ekvador | | | | X |
| EG | Egipt | | | | |
| ER | Eritreja | | | X | |
| ET | Etiopija | | | X | |
| FJ | Fidži | | | | |
| FK | Falklandski otoki | | | | |
| FM | Federativne države Mikronezije | | | | |
| GA | Gabon | | | | |
| GD | Grenada | | | | |
| GE | Gruzija | | | | X |
| GH | Gana | | | | |
| GI | Gibraltar | | | | |
| GL | Grenlandija | | | | |
| GM | Gambija | | | X | |
| GN | Gvineja | | | X | |
| GQ | Ekvatorialna Gvineja | | | X | |
| GS | Južna Georgia in otoki Južni Sandwich | | | | |
| GT | Gvatemala | | | | X |
| GU | Guam | | | | |
| GW | Gvineja Bissau | | | X | |
| GY | Gvajana | | | | |
| HM | Heardov otok in McDonaldovi otoki | | | | |
| HN | Honduras | | | | X |
| HT | Haiti | | | X | |
| ID | Indonezija | S-III | Masti in olja živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega in rastlinskega izvora | | |
| IN | Indija | S-XI(a) | Tekstil | | |
| IO | Britansko ozemlje Indijskega oceana | | | | |
| IQ | Irak | | | | |
| IR | Iran | | | | |
| JM | Jamajka | | | | |
| JO | Jordanija | | | | |
| KE | Kenija | | | | |
| KG | Kirgistan | | | | |
| KH | Kambodža | | | X | |
| KI | Kiribati | | | X | |
| KM | Komori | | | X | |
| KN | Saint Kitts in Nevis | | | | |
| KW | Kuvajt | | | | |
| KY | Kajmanski otoki | | | | |
| KZ | Kazahstan | | | | |
| LA | Laoška ljudska demokratična republika | | | X | |
| LB | Libanon | | | | |
| LC | Saint Lucia | | | | |
| LK | Šrilanka | | | | X |
| LR | Liberija | | | X | |
| LS | Lesoto | | | X | |
| LY | Libijska arabska džamahirija | | | | |
| MA | Maroko | | | | |
| MG | Madagaskar | | | X | |
| MH | Marshallovi otoki | | | | |
| ML | Mali | | | X | |
| MM | Mjanmar | | | X | |
| MN | Mongolija | | | | X |
| MO | Macau | | | | |
| MP | Severni Marianski otoki | | | | |
| MR | Mavretanija | | | X | |
| MS | Montserrat | | | | |
| MU | Mauritius | | | | |
| MV | Maldivi | | | X | |
| MW | Malavi | | | X | |
| MX | Mehika | | | | |
| MY | Malezija | S-III | Masti in olja živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega in rastlinskega izvora | | |
| MZ | Mozambik | | | X | |
| NA | Namibija | | | | |
| NC | Nova Kaledonija | | | | |
| NE | Niger | | | X | |
| NF | Norfolški otok | | | | |
| NG | Nigerija | | | | |
| NI | Nikaragva | | | | X |
| NP | Nepal | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niue | | | | |
| OM | Oman | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Francoska Polinezija | | | | |
| PG | Papua Nova Gvineja | | | | |
| PH | Filipini | | | | |
| PK | Pakistan | | | | |
| PM | Saint Pierre in Miquelon | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paragvaj | | | | X |
| QA | Katar | | | | |
| RU | Ruska federacija | | | | |
| RW | Ruanda | | | X | |
| SA | Saudova Arabija | | | | |
| SB | Salomonovi otoki | | | X | |
| SC | Sejšeli | | | | |
| SD | Sudan | | | X | |
| SH | Saint Helena | | | | |
| SL | Sierra Leone | | | X | |
| SN | Senegal | | | X | |
| SO | Somalija | | | X | |
| SR | Surinam | | | | |
| ST | Sao Tome in Principe | | | X | |
| SV | Salvador | | | | X |
| SY | Sirska arabska republika | | | | |
| SZ | Svazi | | | | |
| TC | Otoki Turks in Caicos | | | | |
| TD | Čad | | | X | |
| TF | Francosko južno ozemlje | | | | |
| TG | Togo | | | X | |
| TH | Tajska | S-XIV | Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci | | |
| TJ | Tadžikistan | | | | |
| TK | Tokelau | | | | |
| TL | Vzhodni Timor | | | X | |
| TM | Turkmenistan | | | | |
| TN | Tunizija | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidad in Tobago | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tanzanija | | | X | |
| UA | Ukrajina | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | Stranski zunanji otoki Združenih držav | | | | |
| UY | Urugvaj | | | | |
| UZ | Uzbekistan | | | | |
| VC | Saint Vincent in Grenadine | | | | |
| VE | Venezuela | | | | |
| VG | Deviški otoki (britanski) | | | | |
| VI | Deviški otoki (ZDA) | | | | |
| VN | Vietnam | S-XII | Obutev, pokrivala, dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice-stolčki, biči, korobači in njihovi deli; preparirano perje in izdelki iz perja; umetno cvetje; izdelki iz človeških las | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Otoki Wallis in Futuna | | | | |
| WS | Samoa | | | X | |
| YE | Jemen | | | X | |
| YT | Mayotte | | | | |
| ZA | Južna Afrika | | | | |
| ZM | Zambija | | | X | |
| ZW | Zimbabve“ | | | | |

A

B

C

D

E

AE

Združeni arabski emirati

AF

Afganistan

X

AG

Antigva in Barbuda

AI

Angvila

AM

Armenija

X

AN

Nizozemski Antili

AO

Angola

X

AQ

Antarktika

AR

Argentina

AS

Ameriška Samoa

AW

Aruba

AZ

Azerbajdžan

X

BB

Barbados

BD

Bangladeš

X

BF

Burkina Faso

X

BH

Bahrajn

BI

Burundi

X

BJ

Benin

X

BM

Bermudi

BN

Država Brunej

BO

Bolivija

X

BR

Brazilija

S-IV

Proizvodi živilske industrije; pijače, alkoholne tekočine in kis; tobak in tobačni nadomestki

S-IX

Les in lesni izdelki; lesno oglje; pluta in plutasti izdelki; izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki

BS

Bahami

BT

Butan

X

BV

Bouvetov otok

BW

Bocvana

BY

Belorusija

BZ

Belize

CC

Kokosovi (Keeling) otoki

CD

Demokratična republika Kongo

X

CF

Srednjeafriška republika

X

CG

Kongo

CI

Slonokoščena obala

CK

Cookovi otoki

CM

Kamerun

CN

Ljudska republika Kitajska

S-VI

Proizvodi kemične industrije ali podobnih industrij

S-VII

Plastične mase in proizvodi iz plastičnih mas; kavčuk in proizvodi iz kavčuka in gume

S-VIII

Surove kože z dlako ali brez dlake, usnje, krzna in krzneni izdelki; sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega katguta)

S-IX

Les in lesni izdelki; lesno oglje; pluta in plutasti izdelki; izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki

S-XI(a)

Tekstil; S-XI(b) tekstilni izdelki

S-XII

Obutev, pokrivala, dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice-stolčki, biči, korobači in njihovi deli; preparirano perje in izdelki iz perja; umetno cvetje; izdelki iz človeških las

S-XIII

Izdelki iz kamna, sadre, cementa, azbesta, sljude ali podobnih materialov; keramični izdelki; steklo in stekleni izdelki

S-XIV

Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci

S-XV

Navadne kovine in izdelki iz navadnih kovin

S-XVI

Stroji in mehanske naprave; elektrotehniška oprema; njihovi deli; aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka, aparati za snemanje in reprodukcijo televizijske slike in zvoka, deli in pribor za te izdelke

S-XVII

Vozila, zrakoplovi, plovila in spremljajoča transportna oprema

S-XVIII

Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; ure; glasbila; njuni deli in pribor

S-XX

Razni izdelki

CO

Kolumbija

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

CV

Zelenortski otoki

X

CX

Božični otok

DJ

Džibuti

X

DM

Dominika

DO

Dominikanska republika

DZ

Alžirija

EC

Ekvador

X

EG

Egipt

ER

Eritreja

X

ET

Etiopija

X

FJ

Fidži

FK

Falklandski otoki

FM

Federativne države Mikronezije

GA

Gabon

GD

Grenada

GE

Gruzija

X

GH

Gana

GI

Gibraltar

GL

Grenlandija

GM

Gambija

X

GN

Gvineja

X

GQ

Ekvatorialna Gvineja

X

GS

Južna Georgia in otoki Južni Sandwich

GT

Gvatemala

X

GU

Guam

GW

Gvineja Bissau

X

GY

Gvajana

HM

Heardov otok in McDonaldovi otoki

HN

Honduras

X

HT

Haiti

X

ID

Indonezija

S-III

Masti in olja živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega in rastlinskega izvora

IN

Indija

S-XI(a)

Tekstil

IO

Britansko ozemlje Indijskega oceana

IQ

Irak

IR

Iran

JM

Jamajka

JO

Jordanija

KE

Kenija

KG

Kirgistan

KH

Kambodža

X

KI

Kiribati

X

KM

Komori

X

KN

Saint Kitts in Nevis

KW

Kuvajt

KY

Kajmanski otoki

KZ

Kazahstan

LA

Laoška ljudska demokratična republika

X

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LK

Šrilanka

X

LR

Liberija

X

LS

Lesoto

X

LY

Libijska arabska džamahirija

MA

Maroko

MG

Madagaskar

X

MH

Marshallovi otoki

ML

Mali

X

MM

Mjanmar

X

MN

Mongolija

X

MO

Macau

MP

Severni Marianski otoki

MR

Mavretanija

X

MS

Montserrat

MU

Mauritius

MV

Maldivi

X

MW

Malavi

X

MX

Mehika

MY

Malezija

S-III

Masti in olja živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihovega razkrajanja; predelane užitne masti; voski živalskega in rastlinskega izvora

MZ

Mozambik

X

NA

Namibija

NC

Nova Kaledonija

NE

Niger

X

NF

Norfolški otok

NG

Nigerija

NI

Nikaragva

X

NP

Nepal

X

NR

Nauru

NU

Niue

OM

Oman

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Francoska Polinezija

PG

Papua Nova Gvineja

PH

Filipini

PK

Pakistan

PM

Saint Pierre in Miquelon

PN

Pitcairn

PW

Palau

PY

Paragvaj

X

QA

Katar

RU

Ruska federacija

RW

Ruanda

X

SA

Saudova Arabija

SB

Salomonovi otoki

X

SC

Sejšeli

SD

Sudan

X

SH

Saint Helena

SL

Sierra Leone

X

SN

Senegal

X

SO

Somalija

X

SR

Surinam

ST

Sao Tome in Principe

X

SV

Salvador

X

SY

Sirska arabska republika

SZ

Svazi

TC

Otoki Turks in Caicos

TD

Čad

X

TF

Francosko južno ozemlje

TG

Togo

X

TH

Tajska

S-XIV

Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci

TJ

Tadžikistan

TK

Tokelau

TL

Vzhodni Timor

X

TM

Turkmenistan

TN

Tunizija

TO

Tonga

TT

Trinidad in Tobago

TV

Tuvalu

X

TZ

Tanzanija

X

UA

Ukrajina

UG

Uganda

X

UM

Stranski zunanji otoki Združenih držav

UY

Urugvaj

UZ

Uzbekistan

VC

Saint Vincent in Grenadine

VE

Venezuela

VG

Deviški otoki (britanski)

VI

Deviški otoki (ZDA)

VN

Vietnam

S-XII

Obutev, pokrivala, dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice-stolčki, biči, korobači in njihovi deli; preparirano perje in izdelki iz perja; umetno cvetje; izdelki iz človeških las

VU

Vanuatu

X

WF

Otoki Wallis in Futuna

WS

Samoa

X

YE

Jemen

X

YT

Mayotte

ZA

Južna Afrika

ZM

Zambija

X

ZW

Zimbabve“

---

(1)  Seznam vključuje države, ki so morda začasno izključene iz sistema splošnih preferencialov Skupnosti ali morda niso izpolnjevale zahtev po upravnem sodelovanju (ki so predpogoj za to, da se izdelkom dodelijo ugodnosti tarifnih preferencialov). Posodobljen seznam bo priskrbela Komisija ali pristojni organi zadevne države.

1

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/46

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1237/2009

z dne 11. decembra 2009

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Marrone di Caprese Michelangelo (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Marrone di Caprese Michelangelo“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Marrone di Caprese Michelangelo“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 112, 16.5.2009, str. 17.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ITALIJA

Marrone di Caprese Michelangelo (ZOP)

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/48

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1238/2009

z dne 11. decembra 2009

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 111, 15.5.2009, str. 21.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ITALIJA

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (ZOP)

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/50

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1239/2009

z dne 15. decembra 2009

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Crudo di Cuneo (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Crudo di Cuneo“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Crudo di Cuneo“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 112, 16.5.2009, str. 12.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.2   Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ITALIJA

Crudo di Cuneo (ZOP)

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/52

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1240/2009

z dne 16. decembra 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 428/2008 o določitvi intervencijskih centrov za žita

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) in zlasti člena 41 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Estonija in Romunija sta zaradi boljše izbire lokacije intervencijskih centrov ali večje skladnosti z zahtevanimi pogoji vložili zahtevka za spremembo nekaterih intervencijskih centrov iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 428/2008 (2). Zahtevka je treba odobriti. |
| --- | --- |

(1)

Estonija in Romunija sta zaradi boljše izbire lokacije intervencijskih centrov ali večje skladnosti z zahtevanimi pogoji vložili zahtevka za spremembo nekaterih intervencijskih centrov iz Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 428/2008 (2). Zahtevka je treba odobriti.

| (2) | Uredbo (ES) št. 428/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 428/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2008 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 129, 17.5.2008, str. 8.

2

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 428/2008 se spremeni:

| 1. | razpredelnica „ESTONIJA“ se nadomesti z naslednjo razpredelnico:









  Intervencijski center | Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Sirek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „ESTONIJA |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -“ |

1.

razpredelnica „ESTONIJA“ se nadomesti z naslednjo razpredelnico:

Intervencijski center

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Sirek

„ESTONIJA

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-“

| 2. | razpredelnica „ROMUNIJA“ se spremeni:






  (a) | vrstica, ki se nanaša na center „Brăila“, se nadomesti z:









  Intervencijski center | Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Sirek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Brăila | + | + | + | -“ |

2.

razpredelnica „ROMUNIJA“ se spremeni:

(a)

vrstica, ki se nanaša na center „Brăila“, se nadomesti z:

Intervencijski center

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Sirek

„Brăila

+

+

+

-“

| (b) | za vrstico, ki se nanaša na center „Brăila“, se vstavi naslednja vrstica:









  Intervencijski center | Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Sirek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ianca | - | + | - | -“ |

(b)

za vrstico, ki se nanaša na center „Brăila“, se vstavi naslednja vrstica:

Intervencijski center

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Sirek

„Ianca

-

+

-

-“

| (c) | vrstica, ki se nanaša na center „Roman“, se nadomesti z:









  Intervencijski center | Navadna pšenica | Ječmen | Koruza | Sirek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Roman | + | + | - | -“ |

(c)

vrstica, ki se nanaša na center „Roman“, se nadomesti z:

Intervencijski center

Navadna pšenica

Ječmen

Koruza

Sirek

„Roman

+

+

-

-“

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/54

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1241/2009

z dne 16. decembra 2009

o nadaljevanju in posodobitvi predhodnega nadzora nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz nekaterih tretjih držav

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 260/2009 z dne 26. februarja 2009 o skupnih uvoznih pravilih (1) in zlasti člena 11 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 625/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnih uvoznih pravilih iz nekaterih tretjih držav (2) in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 76/2002 (3) uvedla predhodni nadzor Skupnosti nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 76/2002 (3) uvedla predhodni nadzor Skupnosti nad uvozom nekaterih železnih in jeklenih izdelkov s poreklom iz tretjih držav.

| (2) | Statistika o zunanji trgovini Unije ni na voljo za obdobja, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1917/2000 (4). |
| --- | --- |

(2)

Statistika o zunanji trgovini Unije ni na voljo za obdobja, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1917/2000 (4).

| (3) | Čeprav se je stanje od uvedbe nadzora leta 2002 spremenilo, razvoj na svetovnem trgu jekla še naprej zahteva zanesljiv in hiter informacijski sistem za prihodnji uvoz Unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav se je stanje od uvedbe nadzora leta 2002 spremenilo, razvoj na svetovnem trgu jekla še naprej zahteva zanesljiv in hiter informacijski sistem za prihodnji uvoz Unije.

| (4) | Proučeno je bilo gibanje uvoza izdelkov, ki so trenutno pod nadzorom, ter ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in širokih varjenih cevi, ki jih nadzorni sistem ne zajema. Štelo se je, da je treba proučiti gibanje tudi teh izdelkov, saj so to izdelki z največjo dodano vrednostjo na trgu. |
| --- | --- |

(4)

Proučeno je bilo gibanje uvoza izdelkov, ki so trenutno pod nadzorom, ter ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in širokih varjenih cevi, ki jih nadzorni sistem ne zajema. Štelo se je, da je treba proučiti gibanje tudi teh izdelkov, saj so to izdelki z največjo dodano vrednostjo na trgu.

| (5) | V zadnjih letih, med 2005 in 2008, se je uvoz navedenih jeklenih izdelkov v EU znatno povečal v absolutnih vrednostih (za 40 %). Konec leta 2008 se je uvoz začel zmanjševati, a to je bila zgolj posledica padca povpraševanja, poleg tega pa je glede na potrošnjo še vedno velik. |
| --- | --- |

(5)

V zadnjih letih, med 2005 in 2008, se je uvoz navedenih jeklenih izdelkov v EU znatno povečal v absolutnih vrednostih (za 40 %). Konec leta 2008 se je uvoz začel zmanjševati, a to je bila zgolj posledica padca povpraševanja, poleg tega pa je glede na potrošnjo še vedno velik.

| (6) | Svetovne proizvodne zmogljivosti za jeklo so se med 2006 in 2008 povečale in se bodo predvidoma povečevale do leta 2010. V številnih regijah, zlasti na Kitajskem, v Indiji, Braziliji in na Bližnjem vzhodu se pričakuje dvoštevilčna rast proizvodne zmogljivosti. Kitajska, ki je glede povečevanja proizvodne zmogljivosti na prvem mestu, ima 40 % svetovnih zmogljivosti za proizvodnjo surovega jekla in letno potrošnjo jekla, ki je približno trikrat večja od letne potrošnje jekla v EU. |
| --- | --- |

(6)

Svetovne proizvodne zmogljivosti za jeklo so se med 2006 in 2008 povečale in se bodo predvidoma povečevale do leta 2010. V številnih regijah, zlasti na Kitajskem, v Indiji, Braziliji in na Bližnjem vzhodu se pričakuje dvoštevilčna rast proizvodne zmogljivosti. Kitajska, ki je glede povečevanja proizvodne zmogljivosti na prvem mestu, ima 40 % svetovnih zmogljivosti za proizvodnjo surovega jekla in letno potrošnjo jekla, ki je približno trikrat večja od letne potrošnje jekla v EU.

| (7) | EU je pomemben trg za jeklo glede na velikost in cene, zlasti zaradi močne valute, zato bo presežek jekla verjetno preusmerjen v EU, ko bo njen trg okreval in se bo povpraševanje povečalo. Dostop do trgov tretjih držav je bil v zadnjem času v različni meri omejen, saj so države z več geografskih območij (obe Ameriki, Azija, Bližnji vzhod) sprejele ukrepe za zaščito svoje jeklene industrije ali za pomoč tej industriji. Ti ukrepi so bili različni, na primer povečanje tarif, uvedba zahtev po dovoljenjih, zahtev po kupovanju od lokalnih proizvajalcev, in so bili uvedeni na trgih z velikim deležem svetovne potrošnje. |
| --- | --- |

(7)

EU je pomemben trg za jeklo glede na velikost in cene, zlasti zaradi močne valute, zato bo presežek jekla verjetno preusmerjen v EU, ko bo njen trg okreval in se bo povpraševanje povečalo. Dostop do trgov tretjih držav je bil v zadnjem času v različni meri omejen, saj so države z več geografskih območij (obe Ameriki, Azija, Bližnji vzhod) sprejele ukrepe za zaščito svoje jeklene industrije ali za pomoč tej industriji. Ti ukrepi so bili različni, na primer povečanje tarif, uvedba zahtev po dovoljenjih, zahtev po kupovanju od lokalnih proizvajalcev, in so bili uvedeni na trgih z velikim deležem svetovne potrošnje.

| (8) | Proizvodnja surovega jekla in ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v EU je bila največja v letih 2007 in 2006, nato pa se je leta 2008 začela zmanjševati. V prvi polovici leta 2009 se je zmanjšala za 43,2 % v primerjavi s prvo polovico leta 2008 in v nasprotju s padcem svetovne proizvodnje jekla za 22,4 % v istem obdobju. Kriza je vplivala na vse največje države proizvajalke jekla v EU in zato so proizvajalci jekla zmanjšali število proizvodnih dni, s tem pa so se povečale neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(8)

Proizvodnja surovega jekla in ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v EU je bila največja v letih 2007 in 2006, nato pa se je leta 2008 začela zmanjševati. V prvi polovici leta 2009 se je zmanjšala za 43,2 % v primerjavi s prvo polovico leta 2008 in v nasprotju s padcem svetovne proizvodnje jekla za 22,4 % v istem obdobju. Kriza je vplivala na vse največje države proizvajalke jekla v EU in zato so proizvajalci jekla zmanjšali število proizvodnih dni, s tem pa so se povečale neizkoriščene zmogljivosti.

| (9) | Vsi proizvajalci so znatno zmanjšali zaposlenost. Junija 2009 je gospodarska kriza prizadela približno 40 % delovne sile v jeklarskem sektorju EU, kar se je pokazalo v stalnih ali začasnih odpuščanjih in zaposlovanju za skrajšan delovni čas. |
| --- | --- |

(9)

Vsi proizvajalci so znatno zmanjšali zaposlenost. Junija 2009 je gospodarska kriza prizadela približno 40 % delovne sile v jeklarskem sektorju EU, kar se je pokazalo v stalnih ali začasnih odpuščanjih in zaposlovanju za skrajšan delovni čas.

| (10) | Na podlagi nedavnih gibanj uvoza jeklenih izdelkov, sedanje občutljivosti industrije EU, še vedno slabega povpraševanja na trgu EU in verjetnosti, da bo ob povečanju povpraševanja presežek proizvodnje v prihodnosti preusmerjen v EU, se lahko torej šteje, da obstaja tveganje škode za proizvajalce Unije v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 260/2009. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi nedavnih gibanj uvoza jeklenih izdelkov, sedanje občutljivosti industrije EU, še vedno slabega povpraševanja na trgu EU in verjetnosti, da bo ob povečanju povpraševanja presežek proizvodnje v prihodnosti preusmerjen v EU, se lahko torej šteje, da obstaja tveganje škode za proizvajalce Unije v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 260/2009.

| (11) | Zato je v interesu Unije, da se predhodni nadzor nad uvozom nekaterih jeklenih izdelkov ohrani za zagotovitev izčrpnih statističnih podatkov za hitro analizo uvoznih gibanj. Zaradi občutljivosti evropskega trga jekla na nenadne spremembe na svetovnih trgih jekla so potrebne hitro dostopne napovedi o gibanju trgovine. To je še zlasti pomembno v sedanji krizi, ko vlada negotovost v zvezi s strukturnim povečanjem povpraševanja in dejanskih koristi industrije EU od takšnega povečanja. |
| --- | --- |

(11)

Zato je v interesu Unije, da se predhodni nadzor nad uvozom nekaterih jeklenih izdelkov ohrani za zagotovitev izčrpnih statističnih podatkov za hitro analizo uvoznih gibanj. Zaradi občutljivosti evropskega trga jekla na nenadne spremembe na svetovnih trgih jekla so potrebne hitro dostopne napovedi o gibanju trgovine. To je še zlasti pomembno v sedanji krizi, ko vlada negotovost v zvezi s strukturnim povečanjem povpraševanja in dejanskih koristi industrije EU od takšnega povečanja.

| (12) | Poleg tega je glede na gibanje trga ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in širokih varjenih cevi ter stanjem zadevne industrije, ter zato, ker podobni nadzorni sistemi za uvoz jekla zajemajo te izdelke, ustrezno, da ta sistem vključuje izdelke iz Priloge I. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega je glede na gibanje trga ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in širokih varjenih cevi ter stanjem zadevne industrije, ter zato, ker podobni nadzorni sistemi za uvoz jekla zajemajo te izdelke, ustrezno, da ta sistem vključuje izdelke iz Priloge I.

| (13) | Ob upoštevanju omenjenega razvoja in dejstva, da so druge večje države proizvajalke jekla, kot so Kanada in Združene države Amerike, nedavno sklenile podaljšati veljavnost svojih podobnih nadzornih sistemov (do 31. avgusta 2011 oziroma 21. marca 2013), je primerno ta sistem ohraniti do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(13)

Ob upoštevanju omenjenega razvoja in dejstva, da so druge večje države proizvajalke jekla, kot so Kanada in Združene države Amerike, nedavno sklenile podaljšati veljavnost svojih podobnih nadzornih sistemov (do 31. avgusta 2011 oziroma 21. marca 2013), je primerno ta sistem ohraniti do 31. decembra 2012.

| (14) | Za zmanjšanje nepotrebnih omejitev in da ne bi preveč motili dejavnosti družb blizu meja, je neto teža uvoza, ki je izključen iz uporabe te uredbe, še naprej 2 500 kilogramov – |
| --- | --- |

(14)

Za zmanjšanje nepotrebnih omejitev in da ne bi preveč motili dejavnosti družb blizu meja, je neto teža uvoza, ki je izključen iz uporabe te uredbe, še naprej 2 500 kilogramov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 76/2002 se spremeni:

| 1. | obseg predhodnega nadzora se razširi na izdelke iz Priloge I; |
| --- | --- |

1.

obseg predhodnega nadzora se razširi na izdelke iz Priloge I;

| 2. | v členu 6 se črta „31. decembra 2009“ in nadomesti z „31. decembra 2012“; |
| --- | --- |

2.

v členu 6 se črta „31. decembra 2009“ in nadomesti z „31. decembra 2012“;

| 3. | seznam pristojnih nacionalnih organov se nadomesti s seznamom iz Priloge II. |
| --- | --- |

3.

seznam pristojnih nacionalnih organov se nadomesti s seznamom iz Priloge II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 84, 31.3.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 185, 17.7.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 16, 18.1.2002, str. 3.

3

(4)  UL L 229, 9.9.2000, str. 14.

4

---

PRILOGA I

Izdelki, ki jih je treba dodati na seznam izdelkov, za katere velja predhodni nadzor

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | Celotna tarifna številka KN 7305 |
| --- | --- |

Celotna tarifna številka KN 7305

---

PRILOGA II

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/60

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1242/2009

z dne 16. decembra 2009

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) (1) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Evropska komisija je 18. marca 2009 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Skupnost nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija je 18. marca 2009 z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije
   (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom v Skupnost nekaterih sistemov za preglede tovora s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK).

| (2) | Protidampinški postopek se je začel po tem, ko je proizvajalec Skupnosti Smiths Detection Group Limited (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 80 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov za preglede tovora v Skupnosti, 2. februarja 2009 vložil pritožbo. Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in z njim povezani znatni škodi, ki so veljali za zadostne, da upravičijo začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek se je začel po tem, ko je proizvajalec Skupnosti Smiths Detection Group Limited (v nadaljnjem besedilu: pritožnik), ki predstavlja glavni delež, v tem primeru več kot 80 % celotne proizvodnje nekaterih sistemov za preglede tovora v Skupnosti, 2. februarja 2009 vložil pritožbo. Ta pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in z njim povezani znatni škodi, ki so veljali za zadostne, da upravičijo začetek postopka.

1.2   Stranke, ki jih zadeva postopek

| (3) | Komisija se je uradno posvetovala s pritožnikom, drugimi znanimi proizvajalci v Skupnosti, edinim znanim proizvajalcem izvoznikom v LRK, predstavniki zadevne države izvoznice in proizvajalci v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA), ki so bile predvidene kot primerljiva država. Komisija je poleg tega vzpostavila stik z vsemi znanimi uporabniki zadevnega izdelka/podobnega izdelka v Skupnosti. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je uradno posvetovala s pritožnikom, drugimi znanimi proizvajalci v Skupnosti, edinim znanim proizvajalcem izvoznikom v LRK, predstavniki zadevne države izvoznice in proizvajalci v Združenih državah Amerike (v nadaljnjem besedilu: ZDA), ki so bile predvidene kot primerljiva država. Komisija je poleg tega vzpostavila stik z vsemi znanimi uporabniki zadevnega izdelka/podobnega izdelka v Skupnosti. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (4) | Da bi edini znani proizvajalec izvoznik v LRK lahko predložil zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če bi tako želel, je Komisija proizvajalcu izvozniku, za katerega je znano, da ga to zadeva, in organom LRK poslala obrazce zahtevkov. Edini znani proizvajalec izvoznik v LRK ni zahteval TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, temveč je zahteval IO. |
| --- | --- |

(4)

Da bi edini znani proizvajalec izvoznik v LRK lahko predložil zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če bi tako želel, je Komisija proizvajalcu izvozniku, za katerega je znano, da ga to zadeva, in organom LRK poslala obrazce zahtevkov. Edini znani proizvajalec izvoznik v LRK ni zahteval TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, temveč je zahteval IO.

| (5) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so to zahtevale v rokih iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in vsem drugim stranem, ki so to zahtevale v rokih iz obvestila o začetku.

| (6) | Prejeti so bili izpolnjeni vprašalniki edinega znanega kitajskega proizvajalca izvoznika, dveh proizvajalcev Skupnosti, enega proizvajalca v ZDA, ki so bile predvidene kot primerljiva država, in devetih uporabnikov Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Prejeti so bili izpolnjeni vprašalniki edinega znanega kitajskega proizvajalca izvoznika, dveh proizvajalcev Skupnosti, enega proizvajalca v ZDA, ki so bile predvidene kot primerljiva država, in devetih uporabnikov Skupnosti.

| (7) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za TGO/IO in začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  a) | proizvajalca Skupnosti:
  Smiths Heimann SAS, Vitry (Francija), in Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Nemčija), oba povezani družbi družbe Smiths Detection Group Limited; |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za TGO/IO in začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

a)

proizvajalca Skupnosti:

Smiths Heimann SAS, Vitry (Francija), in Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Nemčija), oba povezani družbi družbe Smiths Detection Group Limited;

| b) | proizvajalec izvoznik v LRK:
  Nuctech Company Limited, Beijing, Ljudska republika Kitajska. |
| --- | --- |

b)

proizvajalec izvoznik v LRK:

Nuctech Company Limited, Beijing, Ljudska republika Kitajska.

| (8) | Zaradi potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalca izvoznika v LRK, ki ni zahteval TGO, je bil preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru ZDA, opravljen v prostorih naslednje družbe:
  Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, ZDA. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalca izvoznika v LRK, ki ni zahteval TGO, je bil preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru ZDA, opravljen v prostorih naslednje družbe:

Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, ZDA.

1.3   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (9) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2007 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave“ ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“). Glede na dolžino OP se ugotavlja, da je bilo 18-mesečno obdobje izbrano zaradi posebnih značilnosti trga zadevnega izdelka/podobnega izdelka, tj. obstoja postopkov javnih naročil/razpisnih postopkov, zaradi česar so obdobja do uresničitve posla dolga in je uresničenih razmeroma malo poslov. |
| --- | --- |

(9)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2007 do 31. decembra 2008 („obdobje preiskave“ ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“). Glede na dolžino OP se ugotavlja, da je bilo 18-mesečno obdobje izbrano zaradi posebnih značilnosti trga zadevnega izdelka/podobnega izdelka, tj. obstoja postopkov javnih naročil/razpisnih postopkov, zaradi česar so obdobja do uresničitve posla dolga in je uresničenih razmeroma malo poslov.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (10) | Zadevni izdelek so sistemi za preglede tovora z uporabo nevtronske tehnologije ali rentgenskih žarkov z virom rentgenskega sevanja najmanj 250 KeV ali z uporabo alfa, beta ali gama žarkov, trenutno uvrščeni v oznake KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 in ex 9030 10 00, ter motorna vozila, opremljena s takimi sistemi, uvrščenimi v oznako KN ex 8705 90 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(10)

Zadevni izdelek so sistemi za preglede tovora z uporabo nevtronske tehnologije ali rentgenskih žarkov z virom rentgenskega sevanja najmanj 250 KeV ali z uporabo alfa, beta ali gama žarkov, trenutno uvrščeni v oznake KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 in ex 9030 10 00, ter motorna vozila, opremljena s takimi sistemi, uvrščenimi v oznako KN ex 8705 90 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“).

| (11) | Ti pregledovalniki so tehnološko napredni pregledovalni sistemi za nadzorovanje tovora. Pomagajo povečati zaščito in varnost, tako da odkrivajo pošiljke, ki med drugim vključujejo eksplozive, orožje, radioaktivne snovi, mamila, tihotapsko in ponarejeno blago. So ključno orodje za carinske uprave in pristaniške organe ter nekatere družbe za zračni prevoz tovora in druge zasebne akterje, specializirane za vprašanja varnosti in zaščite, pri odkrivanju sumljivega blaga v neodprtih tovorih, ki se prevažajo po morju, cestah, zraku ali železnici. |
| --- | --- |

(11)

Ti pregledovalniki so tehnološko napredni pregledovalni sistemi za nadzorovanje tovora. Pomagajo povečati zaščito in varnost, tako da odkrivajo pošiljke, ki med drugim vključujejo eksplozive, orožje, radioaktivne snovi, mamila, tihotapsko in ponarejeno blago. So ključno orodje za carinske uprave in pristaniške organe ter nekatere družbe za zračni prevoz tovora in druge zasebne akterje, specializirane za vprašanja varnosti in zaščite, pri odkrivanju sumljivega blaga v neodprtih tovorih, ki se prevažajo po morju, cestah, zraku ali železnici.

| (12) | Zadevni izdelek obstaja v različnih konfiguracijah, odvisno od tega, kakšen predmet se pregleduje in ali mora biti izdelek premičen ali statičen. Glavne konfiguracije so: nepremični sistemi (ti so stalno nameščeni na določenem mestu), premestljivi sistemi (to so lahki sistemi za preglede, ki se premikajo po tirih in jih je mogoče premeščati), tirni sistemi, premični sistemi (ti imajo pregledovalnike vključene v motorno vozilo), prehodni sistemi in portalni sistemi. Sistemi za preglede tovora iz enake konfiguracije imajo enake splošne fizične, tehnološke in storilnostne značilnosti, v smislu uporabe so predvideni za popolnoma enake namene, prodajajo se izključno končnim uporabnikom in so proizvedeni z enako vrsto opreme. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek obstaja v različnih konfiguracijah, odvisno od tega, kakšen predmet se pregleduje in ali mora biti izdelek premičen ali statičen. Glavne konfiguracije so: nepremični sistemi (ti so stalno nameščeni na določenem mestu), premestljivi sistemi (to so lahki sistemi za preglede, ki se premikajo po tirih in jih je mogoče premeščati), tirni sistemi, premični sistemi (ti imajo pregledovalnike vključene v motorno vozilo), prehodni sistemi in portalni sistemi. Sistemi za preglede tovora iz enake konfiguracije imajo enake splošne fizične, tehnološke in storilnostne značilnosti, v smislu uporabe so predvideni za popolnoma enake namene, prodajajo se izključno končnim uporabnikom in so proizvedeni z enako vrsto opreme.

| (13) | Edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba obseg izdelka pri zadevnem izdelku korenito zmanjšati in da bi moral vključevati le določen del sistemov za preglede tovora z rentgenskimi žarki, tj. nepremičnih sistemov za preglede tovora, ki temeljijo na uporabi rentgenskih žarkov (z virom rentgenskih žarkov najmanj 450 KeV), brez sistemov za preglede tovora, ki vsebujejo tehnologijo prepletene dvojne energije (Interlaced Dual-Energy (IDE)), binokularno stereoskopsko tehnologijo (BS) in tehnologijo hitrega skeniranja. Glede na navedbe nekatere tehnologije znanstveno ali tehnično niso primerne za pregledovalnike tovora. V nekaterih primerih naj bi bili tehnologije, končne uporabe in potrošnikovo zaznavanje različni. Družba je trdila, da tehnologije z alfa ali beta žarki znanstveno ali tehnično niso primerne za uporabo pri pregledovalnikih tovora. Trdila je tudi, da se pregledovalniki tovora z nevtronsko in gama tehnologijo ne proizvajajo v Skupnosti. Poleg tega je navedla, da so nekateri pregledovalniki drugačni (tj. premični pregledovalniki tovora, pregledovalniki tovora s tehnologijo hitrega skeniranja, pregledovalniki tovora s tehnologijo IDE in pregledovalniki tovora s tehnologijo BS, pregledovalniki tovora z določeno ravnjo energije) in jih tako ni mogoče obravnavati kot zadevni izdelek. Na koncu je trdila, da so nekatere vrste izdelka drugačne in da se nekatere vrste izdelka ne proizvajajo v LRK ali Skupnosti. |
| --- | --- |

(13)

Edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba obseg izdelka pri zadevnem izdelku korenito zmanjšati in da bi moral vključevati le določen del sistemov za preglede tovora z rentgenskimi žarki, tj. nepremičnih sistemov za preglede tovora, ki temeljijo na uporabi rentgenskih žarkov (z virom rentgenskih žarkov najmanj 450 KeV), brez sistemov za preglede tovora, ki vsebujejo tehnologijo prepletene dvojne energije (Interlaced Dual-Energy (IDE)), binokularno stereoskopsko tehnologijo (BS) in tehnologijo hitrega skeniranja. Glede na navedbe nekatere tehnologije znanstveno ali tehnično niso primerne za pregledovalnike tovora. V nekaterih primerih naj bi bili tehnologije, končne uporabe in potrošnikovo zaznavanje različni. Družba je trdila, da tehnologije z alfa ali beta žarki znanstveno ali tehnično niso primerne za uporabo pri pregledovalnikih tovora. Trdila je tudi, da se pregledovalniki tovora z nevtronsko in gama tehnologijo ne proizvajajo v Skupnosti. Poleg tega je navedla, da so nekateri pregledovalniki drugačni (tj. premični pregledovalniki tovora, pregledovalniki tovora s tehnologijo hitrega skeniranja, pregledovalniki tovora s tehnologijo IDE in pregledovalniki tovora s tehnologijo BS, pregledovalniki tovora z določeno ravnjo energije) in jih tako ni mogoče obravnavati kot zadevni izdelek. Na koncu je trdila, da so nekatere vrste izdelka drugačne in da se nekatere vrste izdelka ne proizvajajo v LRK ali Skupnosti.

| (14) | Preiskava je pokazala, da je mogoče v pregledovalnikih tovora uporabiti vse tehnologije, zajete v obsegu izdelka, in da se vse vrste izdelka uporabljajo za enak namen, ki je pregledovanje tovora z uporabo enake glavne značilnosti, tj. emisije žarkov, usmerjenih v pregledovanje tovora. Iz tega razloga spremembe v viru ali ravni energije in tudi večja primernost nekaterih tehnologij za določene vrste predmetov, ki jih je treba pregledati (na primer organskih predmetov), ne upravičujejo izključitve določene vrste izdelka. Hkrati so vse vrste izdelka, ne glede na tehnologijo, namenjene uresničevanju istega cilja, ki si ga je zadal uporabnik izdelka in ki je pregledovati tovor. Poleg tega je za javne razpise v Evropski uniji značilno, da ne izključujejo nobene vrste tehnologije, ne glede na to, kje je ustrezni izdelek proizveden. Zdi se tudi, da je tehnologijo z alfa in beta žarki mogoče uporabiti za pregledovanje nekaterih vrst tovora. Glede vrst izdelkov, ki niso proizvedene v Evropski uniji, se ugotavlja, da to kot tako ni pomembno. Iz ustaljene prakse institucij izhaja, da opredelitev obsega izdelka temelji na dejstvu, ali imajo različne vrste enake osnovne fizične in tehnične značilnosti ter v glavnem iste končne uporabnike. Če bi obseg izdelka omejili samo na popolnoma enake vrste izdelkov, ki jih proizvaja industrija Skupnosti, opredelitev proizvoda in kakršen koli protidampinški ukrep ne bi bila izvedljiva. Glede trditve, da bi bilo treba nekatere pregledovalnike tovora, ki uporabljajo rentgenske žarke, izključiti le zato, ker so povezani z nekaterimi vrstami tehnologije, je treba poudariti, da obstoj kakršne koli dodatne značilnosti ali funkcionalnosti pregledovalnika tovora, ki uporablja rentgenske žarke, ne povzroča pomislekov o dejstvu, da se ta izdelek uporablja enako kot vse druge vrste zadevnega izdelka ter ima enake osnovne fizične in tehnične značilnosti. Glede razlikovanja med premičnimi in nepremičnimi sistemi za preglede tovora je treba poudariti, da se obe vrsti uporabljata za enak namen, da obe uporabljata enako osnovno tehnologijo in da je pri obeh skenirna tehnologija vgrajena v širšo strukturo, najsi je to tovornjak ali stalna postavitev. Na koncu je treba glede ravni energije poudariti, da se v pregledovanju tovora uporabljajo nizke in visoke ravni energije in da imajo zato vse vrste izdelkov enake glavne fizične in tehnične značilnosti, če je raven energije znotraj omejitev, določenih v obvestilu o začetku. Zato bi se zdelo nelogično izključiti pregledovalnike tovora z določeno ravnjo energije, zlasti ob upoštevanju, da v javnih razpisih raven energije običajno ni opredeljena in je dobavitelj pregledovalnika tovora tisti, ki v ponudbi določi ustrezno raven. Posledično se za namene te preiskave vse obstoječe vrste štejejo za en izdelek. |
| --- | --- |

(14)

Preiskava je pokazala, da je mogoče v pregledovalnikih tovora uporabiti vse tehnologije, zajete v obsegu izdelka, in da se vse vrste izdelka uporabljajo za enak namen, ki je pregledovanje tovora z uporabo enake glavne značilnosti, tj. emisije žarkov, usmerjenih v pregledovanje tovora. Iz tega razloga spremembe v viru ali ravni energije in tudi večja primernost nekaterih tehnologij za določene vrste predmetov, ki jih je treba pregledati (na primer organskih predmetov), ne upravičujejo izključitve določene vrste izdelka. Hkrati so vse vrste izdelka, ne glede na tehnologijo, namenjene uresničevanju istega cilja, ki si ga je zadal uporabnik izdelka in ki je pregledovati tovor. Poleg tega je za javne razpise v Evropski uniji značilno, da ne izključujejo nobene vrste tehnologije, ne glede na to, kje je ustrezni izdelek proizveden. Zdi se tudi, da je tehnologijo z alfa in beta žarki mogoče uporabiti za pregledovanje nekaterih vrst tovora. Glede vrst izdelkov, ki niso proizvedene v Evropski uniji, se ugotavlja, da to kot tako ni pomembno. Iz ustaljene prakse institucij izhaja, da opredelitev obsega izdelka temelji na dejstvu, ali imajo različne vrste enake osnovne fizične in tehnične značilnosti ter v glavnem iste končne uporabnike. Če bi obseg izdelka omejili samo na popolnoma enake vrste izdelkov, ki jih proizvaja industrija Skupnosti, opredelitev proizvoda in kakršen koli protidampinški ukrep ne bi bila izvedljiva. Glede trditve, da bi bilo treba nekatere pregledovalnike tovora, ki uporabljajo rentgenske žarke, izključiti le zato, ker so povezani z nekaterimi vrstami tehnologije, je treba poudariti, da obstoj kakršne koli dodatne značilnosti ali funkcionalnosti pregledovalnika tovora, ki uporablja rentgenske žarke, ne povzroča pomislekov o dejstvu, da se ta izdelek uporablja enako kot vse druge vrste zadevnega izdelka ter ima enake osnovne fizične in tehnične značilnosti. Glede razlikovanja med premičnimi in nepremičnimi sistemi za preglede tovora je treba poudariti, da se obe vrsti uporabljata za enak namen, da obe uporabljata enako osnovno tehnologijo in da je pri obeh skenirna tehnologija vgrajena v širšo strukturo, najsi je to tovornjak ali stalna postavitev. Na koncu je treba glede ravni energije poudariti, da se v pregledovanju tovora uporabljajo nizke in visoke ravni energije in da imajo zato vse vrste izdelkov enake glavne fizične in tehnične značilnosti, če je raven energije znotraj omejitev, določenih v obvestilu o začetku. Zato bi se zdelo nelogično izključiti pregledovalnike tovora z določeno ravnjo energije, zlasti ob upoštevanju, da v javnih razpisih raven energije običajno ni opredeljena in je dobavitelj pregledovalnika tovora tisti, ki v ponudbi določi ustrezno raven. Posledično se za namene te preiskave vse obstoječe vrste štejejo za en izdelek.

| (15) | Navedeno je bilo tudi, da pritožnika ne bi smeli obravnavali kot proizvajalca, saj ne proizvaja glavne sestavine zadevnega izdelka (tj. pospeševalnika). Glede tega se ugotavlja, da so pregledovalniki tovora in pospeševalniki različni izdelki. Proizvodnja pospeševalnikov je drugačna vrsta posla, saj se pospeševalniki uporabljajo v različnih sektorjih in aplikacijah. Pregledovanje tovora je le eden od načinov uporabe pospeševalnikov. Proizvajalci pregledovalnikov tovora po svetu pospeševalnikov običajno ne izdelujejo. Kolikor je Komisiji znano, je vertikalno povezana le družba Nuctech, ki proizvaja tudi izdelek, ki je višje v proizvodni verigi. |
| --- | --- |

(15)

Navedeno je bilo tudi, da pritožnika ne bi smeli obravnavali kot proizvajalca, saj ne proizvaja glavne sestavine zadevnega izdelka (tj. pospeševalnika). Glede tega se ugotavlja, da so pregledovalniki tovora in pospeševalniki različni izdelki. Proizvodnja pospeševalnikov je drugačna vrsta posla, saj se pospeševalniki uporabljajo v različnih sektorjih in aplikacijah. Pregledovanje tovora je le eden od načinov uporabe pospeševalnikov. Proizvajalci pregledovalnikov tovora po svetu pospeševalnikov običajno ne izdelujejo. Kolikor je Komisiji znano, je vertikalno povezana le družba Nuctech, ki proizvaja tudi izdelek, ki je višje v proizvodni verigi.

2.2   Podobni izdelek

| (16) | Za zadevni izdelek v LRK, izdelek, proizveden in prodan na notranjem trgu ZDA, ki so bile uporabljene kot primerljiva država, in izdelek, ki ga je v Skupnosti proizvedla in prodala industrija Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da so enaki v smislu splošnih fizičnih in tehničnih značilnosti. Poleg tega ni nobene razlike v uporabi teh izdelkov. To potrjuje dejstvo, da izdelki na splošno tekmujejo v postopkih javnih razpisov, pri katerih morajo izpolnjevati iste standardne zahteve. Te razpise objavljajo vladni organi (običajno carinski organi, ki so kupci/uporabniki izdelka). Razpisi vsebujejo podrobne specifikacije izdelka, ki naj bi bil dobavljen, včasih skupaj s konkretnimi zahtevami glede namestitve, podporne storitve in vzdrževalnih zahtev. Vsaka ponudba proizvajalca v razpisnem postopku po definiciji običajno pomeni, da imajo konkurenčni izdelki enake osnovne fizične in tehnične značilnosti ter uporabe. Poleg tega je zaradi preglednosti trga v smislu velikosti (malo transakcij) in števila udeležencev (malo udeležencev) ter strogih zahtev, določenih v javnih razpisih, možnost za razlikovanje izdelkov precej manjša. |
| --- | --- |

(16)

Za zadevni izdelek v LRK, izdelek, proizveden in prodan na notranjem trgu ZDA, ki so bile uporabljene kot primerljiva država, in izdelek, ki ga je v Skupnosti proizvedla in prodala industrija Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da so enaki v smislu splošnih fizičnih in tehničnih značilnosti. Poleg tega ni nobene razlike v uporabi teh izdelkov. To potrjuje dejstvo, da izdelki na splošno tekmujejo v postopkih javnih razpisov, pri katerih morajo izpolnjevati iste standardne zahteve. Te razpise objavljajo vladni organi (običajno carinski organi, ki so kupci/uporabniki izdelka). Razpisi vsebujejo podrobne specifikacije izdelka, ki naj bi bil dobavljen, včasih skupaj s konkretnimi zahtevami glede namestitve, podporne storitve in vzdrževalnih zahtev. Vsaka ponudba proizvajalca v razpisnem postopku po definiciji običajno pomeni, da imajo konkurenčni izdelki enake osnovne fizične in tehnične značilnosti ter uporabe. Poleg tega je zaradi preglednosti trga v smislu velikosti (malo transakcij) in števila udeležencev (malo udeležencev) ter strogih zahtev, določenih v javnih razpisih, možnost za razlikovanje izdelkov precej manjša.

| (17) | Zato se začasno sklene, da so vse vrste sistemov za preglede tovora podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Zato se začasno sklene, da so vse vrste sistemov za preglede tovora podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1   Splošna metodologija

| (18) | Za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK je bila uporabljena spodaj določena splošna metodologija. |
| --- | --- |

(18)

Za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK je bila uporabljena spodaj določena splošna metodologija.

3.2   Tržnogospodarska obravnava (TGO)

| (19) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od (1) do (6) navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, ki so dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki od (1) do (6) navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, ki so dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (20) | Vendar, kot je razloženo v uvodni izjavi (4) zgoraj, je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK zahteval le individualno obravnavo (IO). Zato preiskava teh meril ni zajela. |
| --- | --- |

(20)

Vendar, kot je razloženo v uvodni izjavi (4) zgoraj, je edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK zahteval le individualno obravnavo (IO). Zato preiskava teh meril ni zajela.

3.3   Individualna obravnava (IO)

| (21) | Velja splošno pravilo, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, da se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če sploh, razen če družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so na kratko in zaradi lažjega sklicevanja navedena spodaj:






  — | v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino; |
| --- | --- | --- |

(21)

Velja splošno pravilo, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, da se za države, ki jih zajema navedeni člen, vzpostavi dajatev na ravni države, če sploh, razen če družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ta merila so na kratko in zaradi lažjega sklicevanja navedena spodaj:

—

v primeru družb ali skupnih družb, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;

| — | izvozne cene in količine ter prodajni pogoji so svobodno določeni; |
| --- | --- |

—

izvozne cene in količine ter prodajni pogoji so svobodno določeni;

| — | večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki zasedajo v upravnem odboru ali so na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države; |
| --- | --- |

—

večina deležev je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki zasedajo v upravnem odboru ali so na ključnih upravljavskih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države;

| — | pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in |
| --- | --- |

—

pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in

| — | država se ne vmešava toliko, da bi bilo možno izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

—

država se ne vmešava toliko, da bi bilo možno izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom dodelijo različne stopnje dajatve.

| (22) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK je zahteval IO in v predpisanih rokih predložil vse informacije, potrebne za presojo njegovega zahtevka. |
| --- | --- |

(22)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK je zahteval IO in v predpisanih rokih predložil vse informacije, potrebne za presojo njegovega zahtevka.

| (23) | Na podlagi razpoložljivih informacij, ki so bile preverjene med preveritvenim obiskom, je bilo ugotovljeno, da v zvezi z zadevnim izdelkom obstaja velika verjetnost vmešavanja države v trgovanje te družbe. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK dejansko ni mogel dokazati, da je dovolj neodvisen od vmešavanja države, saj je njegov večinski delničar podružnica javne kitajske univerze. Poleg tega morajo državni organi odobriti vsako spremembo v delniški strukturi družbe, saj so bila v registriranem kapitalu družbe uporabljena državna sredstva. Komisija je tudi ugotovila, da obstaja pogodba, povezana z medvladnim sporazumom, sklenjenim med LRK in eno od tretjih držav. To je dodaten kazalnik nekakšne oblike vmešavanja države v zvezi s poslovnimi dejavnostmi družbe in natančneje v zvezi z zmožnostjo svobodnega določanja izvoznih cen in količin ter pogojev prodaje. |
| --- | --- |

(23)

Na podlagi razpoložljivih informacij, ki so bile preverjene med preveritvenim obiskom, je bilo ugotovljeno, da v zvezi z zadevnim izdelkom obstaja velika verjetnost vmešavanja države v trgovanje te družbe. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK dejansko ni mogel dokazati, da je dovolj neodvisen od vmešavanja države, saj je njegov večinski delničar podružnica javne kitajske univerze. Poleg tega morajo državni organi odobriti vsako spremembo v delniški strukturi družbe, saj so bila v registriranem kapitalu družbe uporabljena državna sredstva. Komisija je tudi ugotovila, da obstaja pogodba, povezana z medvladnim sporazumom, sklenjenim med LRK in eno od tretjih držav. To je dodaten kazalnik nekakšne oblike vmešavanja države v zvezi s poslovnimi dejavnostmi družbe in natančneje v zvezi z zmožnostjo svobodnega določanja izvoznih cen in količin ter pogojev prodaje.

| (24) | Glede tega je treba spomniti, da je zadevna kitajska družba edini proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka v LRK. Tako bo vsaka individualna dajatev tudi dajatev na ravni države, saj se protidampinška dajatev brez razlikovanja uvede na uvoz zadevnega izdelka od edinega vira, ki v LRK proizvaja zadevni izdelek, za katerega je bilo ugotovljeno, da se izvaža po dampinških cenah in povzroča škodo. |
| --- | --- |

(24)

Glede tega je treba spomniti, da je zadevna kitajska družba edini proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka v LRK. Tako bo vsaka individualna dajatev tudi dajatev na ravni države, saj se protidampinška dajatev brez razlikovanja uvede na uvoz zadevnega izdelka od edinega vira, ki v LRK proizvaja zadevni izdelek, za katerega je bilo ugotovljeno, da se izvaža po dampinških cenah in povzroča škodo.

| (25) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega in dejstva, da prek harmoniziranega sistema in kombinirane nomenklature za zadevni izdelek ni mogoče dobiti natančnih statističnih podatkov o uvozu/izvozu, se začasno sklene, da edinemu sodelujočemu proizvajalcu izvozniku ni mogoče odobriti IO, kot je določena v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega in dejstva, da prek harmoniziranega sistema in kombinirane nomenklature za zadevni izdelek ni mogoče dobiti natančnih statističnih podatkov o uvozu/izvozu, se začasno sklene, da edinemu sodelujočemu proizvajalcu izvozniku ni mogoče odobriti IO, kot je določena v členu 9(5) osnovne uredbe.

3.4   Normalna vrednost

3.4.1   Primerljiva država

| (26) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se v primeru uvoza iz držav brez tržnega gospodarstva in če za države, opredeljene v členu 2(7)(b) osnovne uredbe, ni mogoče odobriti TGO, normalna vrednost določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se v primeru uvoza iz držav brez tržnega gospodarstva in če za države, opredeljene v členu 2(7)(b) osnovne uredbe, ni mogoče odobriti TGO, normalna vrednost določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

| (27) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabiti Združene države Amerike (ZDA), in je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede tega. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabiti Združene države Amerike (ZDA), in je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede tega.

| (28) | Prejete so bile pripombe edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK, ki je izrazil dvom o uporabi ZDA kot ustrezne primerljive države. Glavni argument zoper uporabo te primerljive države je bil visoko zaščiten trg vladnih nabav v ZDA s poudarkom na načelu „Kupujmo ameriško“ („Buy American“), zaradi česar so cene na trgu ZDA umetne. |
| --- | --- |

(28)

Prejete so bile pripombe edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK, ki je izrazil dvom o uporabi ZDA kot ustrezne primerljive države. Glavni argument zoper uporabo te primerljive države je bil visoko zaščiten trg vladnih nabav v ZDA s poudarkom na načelu „Kupujmo ameriško“ („Buy American“), zaradi česar so cene na trgu ZDA umetne.

| (29) | Komisija je zaprosila za sodelovanje proizvajalcev v ZDA. Dopisi in ustrezni vprašalniki so bili poslani petim znanim družbam, navedenim v pritožbi. Od vseh teh družb je le en proizvajalec pravočasno predložil vse potrebne informacije za določitev normalne vrednosti in se nazadnje odločil za sodelovanje v preiskavi. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je zaprosila za sodelovanje proizvajalcev v ZDA. Dopisi in ustrezni vprašalniki so bili poslani petim znanim družbam, navedenim v pritožbi. Od vseh teh družb je le en proizvajalec pravočasno predložil vse potrebne informacije za določitev normalne vrednosti in se nazadnje odločil za sodelovanje v preiskavi.

| (30) | Komisija je poslala opomnike vsem družbam iz ZDA, s katerimi je prvotno vzpostavila stik. K predložitvi pripomb k izbiri tržnega gospodarstva tretje države je pozvala tudi pritožnika in edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK. |
| --- | --- |

(30)

Komisija je poslala opomnike vsem družbam iz ZDA, s katerimi je prvotno vzpostavila stik. K predložitvi pripomb k izbiri tržnega gospodarstva tretje države je pozvala tudi pritožnika in edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK.

| (31) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK je navedel, da ena družba s sedežem v ZDA in povezana s pritožnikom, ne sodeluje v preiskavi v predvideni primerljivi državi. Trdil je, da je treba pritožnika zaradi nesodelovanja podružnice v primerljivi državi opredeliti za nesodelujočega in zaključiti postopek. Pritožnik je navedel, da njegova povezana družba v ZDA ne izpolnjuje pogojev kot proizvajalka v smislu protidampinških pravil Evropske unije in da je zato ni navedel v pritožbi. |
| --- | --- |

(31)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK je navedel, da ena družba s sedežem v ZDA in povezana s pritožnikom, ne sodeluje v preiskavi v predvideni primerljivi državi. Trdil je, da je treba pritožnika zaradi nesodelovanja podružnice v primerljivi državi opredeliti za nesodelujočega in zaključiti postopek. Pritožnik je navedel, da njegova povezana družba v ZDA ne izpolnjuje pogojev kot proizvajalka v smislu protidampinških pravil Evropske unije in da je zato ni navedel v pritožbi.

| (32) | Argumenti, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik, niso prepričljivi. Preproste kapitalske povezanosti proizvajalcev Skupnosti in proizvajalcev v morebitni primerljivi državi ni mogoče šteti za odločilni dejavnik pri izbiri primerljive države. Pomembno je, ali se lahko proizvodnja in prodaja v državi, predvideni kot morebitna primerljiva država, štejeta za reprezentativni za izvoz iz zadevne države, da bi določili normalno vrednost. Noben proizvajalec v primerljivi državi ni zavezan sodelovanju v protidampinški preiskavi Komisije. Poleg tega ni bila predložena nobena posebna informacija, ki bi kazala, da bi nesodelovanje s pritožnikom povezane družbe iz ZDA neprimerno vplivalo na izid te preiskave. To je še bolj očitno, ker en nepovezan proizvajalec iz ZDA v preiskavi ni sodeloval. |
| --- | --- |

(32)

Argumenti, ki jih je predložil sodelujoči proizvajalec izvoznik, niso prepričljivi. Preproste kapitalske povezanosti proizvajalcev Skupnosti in proizvajalcev v morebitni primerljivi državi ni mogoče šteti za odločilni dejavnik pri izbiri primerljive države. Pomembno je, ali se lahko proizvodnja in prodaja v državi, predvideni kot morebitna primerljiva država, štejeta za reprezentativni za izvoz iz zadevne države, da bi določili normalno vrednost. Noben proizvajalec v primerljivi državi ni zavezan sodelovanju v protidampinški preiskavi Komisije. Poleg tega ni bila predložena nobena posebna informacija, ki bi kazala, da bi nesodelovanje s pritožnikom povezane družbe iz ZDA neprimerno vplivalo na izid te preiskave. To je še bolj očitno, ker en nepovezan proizvajalec iz ZDA v preiskavi ni sodeloval.

| (33) | Preiskava je ugotovila, da so ZDA poleg LRK in Skupnosti edini trg, na katerem se proizvaja zadevni izdelek/podobni izdelek. Dokazano je bilo tudi, da imajo ZDA konkurenčen trg za podobni izdelek. Podobni izdelek se prodaja zasebnim strankam in javnim organom. |
| --- | --- |

(33)

Preiskava je ugotovila, da so ZDA poleg LRK in Skupnosti edini trg, na katerem se proizvaja zadevni izdelek/podobni izdelek. Dokazano je bilo tudi, da imajo ZDA konkurenčen trg za podobni izdelek. Podobni izdelek se prodaja zasebnim strankam in javnim organom.

| (34) | Vsa prodaja državnim organom ZDA je urejena z „zvezno uredbo o nabavah“ („Federal Acquisition Regulation“), ki se v zvezi nabavami iz tujine sklicuje na „zakon Kupujmo ameriško“. Na podlagi tega zakona daje vlada ZDA pri svojih nabavah prednost domačim izdelkom, razen če ni država izvoznica podpisnica večstranskega Trgovinskega sporazuma o vladnih nabavah v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Zakon „Kupujmo ameriško“ vsebuje odstopanja od splošnega pravila domačih nabav v primeru javnega interesa in nerazpoložljivosti. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK je trdil, da se z zvezno uredbo o nabavah in zakonom „Kupujmo ameriško“ izkrivlja nabava surovin, povečujejo nabavni stroški, predvsem za družbe s sedežem v tujini, in preprečuje učinkovita konkurenca na trgu ZDA. |
| --- | --- |

(34)

Vsa prodaja državnim organom ZDA je urejena z „zvezno uredbo o nabavah“ („Federal Acquisition Regulation“), ki se v zvezi nabavami iz tujine sklicuje na „zakon Kupujmo ameriško“. Na podlagi tega zakona daje vlada ZDA pri svojih nabavah prednost domačim izdelkom, razen če ni država izvoznica podpisnica večstranskega Trgovinskega sporazuma o vladnih nabavah v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Zakon „Kupujmo ameriško“ vsebuje odstopanja od splošnega pravila domačih nabav v primeru javnega interesa in nerazpoložljivosti. Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK je trdil, da se z zvezno uredbo o nabavah in zakonom „Kupujmo ameriško“ izkrivlja nabava surovin, povečujejo nabavni stroški, predvsem za družbe s sedežem v tujini, in preprečuje učinkovita konkurenca na trgu ZDA.

| (35) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da je edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik v preteklosti sodeloval v enem postopku javnega razpisa v ZDA. Preiskava ni pokazala nobenega razloga, na podlagi katerega bi bilo mogoče sklepati, da tuji proizvajalci, ki so podpisniki večstranskega Trgovinskega sporazuma o vladnih nabavah v okviru Svetovne trgovinske organizacije, ne morejo pod enakimi pogoji sodelovati v postopkih javnih razpisov v ZDA. Zato argumenta, da ZDA zaradi zvezne uredbe o nabavah ni mogoče uporabiti kot analogno državo, ni mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(35)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da je edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik v preteklosti sodeloval v enem postopku javnega razpisa v ZDA. Preiskava ni pokazala nobenega razloga, na podlagi katerega bi bilo mogoče sklepati, da tuji proizvajalci, ki so podpisniki večstranskega Trgovinskega sporazuma o vladnih nabavah v okviru Svetovne trgovinske organizacije, ne morejo pod enakimi pogoji sodelovati v postopkih javnih razpisov v ZDA. Zato argumenta, da ZDA zaradi zvezne uredbe o nabavah ni mogoče uporabiti kot analogno državo, ni mogoče sprejeti.

| (36) | Preiskava je razkrila tudi, da obseg proizvodnje sodelujočega proizvajalca iz ZDA predstavlja precej več kot 5 % obsega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Glede kakovosti, tehničnih specifikacij in standardov podobnega izdelka v ZDA ni bilo ob primerjavi s kitajskimi izdelki ugotovljene nobene večje splošne razlike. Zato trg ZDA velja za dovolj reprezentativnega za določitev normalne vrednosti za LRK. |
| --- | --- |

(36)

Preiskava je razkrila tudi, da obseg proizvodnje sodelujočega proizvajalca iz ZDA predstavlja precej več kot 5 % obsega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Glede kakovosti, tehničnih specifikacij in standardov podobnega izdelka v ZDA ni bilo ob primerjavi s kitajskimi izdelki ugotovljene nobene večje splošne razlike. Zato trg ZDA velja za dovolj reprezentativnega za določitev normalne vrednosti za LRK.

| (37) | Glede na vse zgoraj navedeno se začasno sklene, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Glede na vse zgoraj navedeno se začasno sklene, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.4.2   Določitev normalne vrednosti

| (38) | Potem ko so bile ZDA izbrane kot primerljiva država, je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, preverjenih v prostorih edinega sodelujočega proizvajalca v ZDA. |
| --- | --- |

(38)

Potem ko so bile ZDA izbrane kot primerljiva država, je bila normalna vrednost izračunana na podlagi podatkov, preverjenih v prostorih edinega sodelujočega proizvajalca v ZDA.

| (39) | Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja proizvajalca podobnega izdelka v ZDA reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki ga je v Skupnost izvažal edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK. |
| --- | --- |

(39)

Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja proizvajalca podobnega izdelka v ZDA reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki ga je v Skupnost izvažal edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK.

| (40) | Proučevalo se je tudi, ali bi se domača prodaja lahko obravnavala kot prodaja v običajnem poteku trgovine z ugotovitvijo dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Preverjanje, opravljeno pri proizvajalcu v ZDA, je pokazalo, da je njegov obseg prodaje, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka ceni na enoto ali višja, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje. Zato je normalna cena temeljila na dejanski domači ceni po vrsti izdelka, izračunani kot tehtano povprečje cen vse domače prodaje navedene vrste izdelka, opravljene v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(40)

Proučevalo se je tudi, ali bi se domača prodaja lahko obravnavala kot prodaja v običajnem poteku trgovine z ugotovitvijo dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Preverjanje, opravljeno pri proizvajalcu v ZDA, je pokazalo, da je njegov obseg prodaje, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka ceni na enoto ali višja, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje. Zato je normalna cena temeljila na dejanski domači ceni po vrsti izdelka, izračunani kot tehtano povprečje cen vse domače prodaje navedene vrste izdelka, opravljene v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (41) | Ugotavlja se, da je sodelujoči proizvajalec v ZDA v obdobju preiskave proizvajal in na trgu ZDA prodajal le eno vrsto podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(41)

Ugotavlja se, da je sodelujoči proizvajalec v ZDA v obdobju preiskave proizvajal in na trgu ZDA prodajal le eno vrsto podobnega izdelka.

| (42) | Za vrste zadevnega izdelka, za katere normalne vrednosti ni bilo mogoče izračunati na podlagi razpoložljivih podatkov v primerljivi državi, je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij iz industrije Skupnosti za to vrsto izdelkov. To je bilo storjeno v skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe, da se v primeru uvoza iz držav brez tržnega gospodarstva lahko kot katera koli druga razumna osnova pri določanju normalne cene uporabijo stroški in cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(42)

Za vrste zadevnega izdelka, za katere normalne vrednosti ni bilo mogoče izračunati na podlagi razpoložljivih podatkov v primerljivi državi, je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij iz industrije Skupnosti za to vrsto izdelkov. To je bilo storjeno v skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe, da se v primeru uvoza iz držav brez tržnega gospodarstva lahko kot katera koli druga razumna osnova pri določanju normalne cene uporabijo stroški in cene industrije Skupnosti.

3.5   Izvozna cena

| (43) | Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK je v Skupnost izvažal le javnim organom po dodelitvi javnih naročil. |
| --- | --- |

(43)

Edini sodelujoči proizvajalec izvoznik v LRK je v Skupnost izvažal le javnim organom po dodelitvi javnih naročil.

| (44) | Preiskava je razkrila, da je bilo računovodstvo družbe pomanjkljivo, tako da za številne transakcije ni bilo mogoče z gotovostjo ugotoviti točnih podatkov o izvozu in cenah. Pogodbe o dodelitvi naročil so vključevale gradbena dela na kraju samem ter stroške montaže in storitev v Skupnosti, ki jih v računovodskih evidencah družbe ni bilo vedno mogoče izslediti za nazaj, čeprav bi običajno morali biti na voljo. Poleg tega nekateri z izvozom povezani stroški niso bili točno prikazani v poslovnih knjigah družbe, kar je povzročilo dvome o njihovi popolnosti. Nekaterih potrebnih prilagoditev izvoznih cen zaradi poštene primerjave z normalno vrednostjo tako ni bilo mogoče določiti tako natančno, kot bi bilo zaželeno. |
| --- | --- |

(44)

Preiskava je razkrila, da je bilo računovodstvo družbe pomanjkljivo, tako da za številne transakcije ni bilo mogoče z gotovostjo ugotoviti točnih podatkov o izvozu in cenah. Pogodbe o dodelitvi naročil so vključevale gradbena dela na kraju samem ter stroške montaže in storitev v Skupnosti, ki jih v računovodskih evidencah družbe ni bilo vedno mogoče izslediti za nazaj, čeprav bi običajno morali biti na voljo. Poleg tega nekateri z izvozom povezani stroški niso bili točno prikazani v poslovnih knjigah družbe, kar je povzročilo dvome o njihovi popolnosti. Nekaterih potrebnih prilagoditev izvoznih cen zaradi poštene primerjave z normalno vrednostjo tako ni bilo mogoče določiti tako natančno, kot bi bilo zaželeno.

| (45) | Družba je bila obveščena o zgoraj navedenih pomanjkljivostih in možnosti uporabe člena 18 osnovne uredbe za določitev izvozne cene zadevnega izdelka. Od družbe se je zahtevalo, naj poda pripombe k ugotovitvam, vendar so bile prejete pripombe splošne narave in niso spodbijale ugotovljenih težav. |
| --- | --- |

(45)

Družba je bila obveščena o zgoraj navedenih pomanjkljivostih in možnosti uporabe člena 18 osnovne uredbe za določitev izvozne cene zadevnega izdelka. Od družbe se je zahtevalo, naj poda pripombe k ugotovitvam, vendar so bile prejete pripombe splošne narave in niso spodbijale ugotovljenih težav.

| (46) | V skladu z zgoraj navedenim so bile izvozne cene zadevnega izdelka določene v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe na podlagi cen, plačanih za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(46)

V skladu z zgoraj navedenim so bile izvozne cene zadevnega izdelka določene v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe na podlagi cen, plačanih za zadevni izdelek.

3.6   Primerjava

| (47) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna. |
| --- | --- |

(47)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna.

| (48) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. Če je bilo primerno in upravičeno, so bile za preiskovanega proizvajalca izvoznika v LRK opravljene prilagoditve razlik za stroške prevoza in zavarovanja, stroške pakiranja, stroške kreditov, stroške jamstev in garancij, provizije, javna dela in montažo na kraju samem ter stroške storitev. Kot je navedeno v uvodni izjavi (45), so bila v zvezi s tem za določitev stroškov storitev uporabljena razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. Če je bilo primerno in upravičeno, so bile za preiskovanega proizvajalca izvoznika v LRK opravljene prilagoditve razlik za stroške prevoza in zavarovanja, stroške pakiranja, stroške kreditov, stroške jamstev in garancij, provizije, javna dela in montažo na kraju samem ter stroške storitev. Kot je navedeno v uvodni izjavi (45), so bila v zvezi s tem za določitev stroškov storitev uporabljena razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe.

3.7   Stopnja dampinga

| (49) | V skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bila za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK stopnja dampinga določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo po vrsti izdelka in tehtano povprečno izvozno ceno po vrsti izdelka, kakor je določena zgoraj. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe je bila za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK stopnja dampinga določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo po vrsti izdelka in tehtano povprečno izvozno ceno po vrsti izdelka, kakor je določena zgoraj.

| (50) | Iz razpoložljivih informacij pritožnika in sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika izhaja, da v LRK ni nobenih drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, določena za LRK, enaka stopnji dampinga, določeni za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK. |
| --- | --- |

(50)

Iz razpoložljivih informacij pritožnika in sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika izhaja, da v LRK ni nobenih drugih znanih proizvajalcev zadevnega izdelka. Zato mora biti stopnja dampinga na ravni države, določena za LRK, enaka stopnji dampinga, določeni za edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika v LRK.

| (51) | Začasna stopnja dampinga za LRK, izražena kot delež cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je 36,6 %. |
| --- | --- |

(51)

Začasna stopnja dampinga za LRK, izražena kot delež cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je 36,6 %.

4.   ŠKODA

4.1   Proizvodnja Skupnosti

| (52) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da v Skupnosti podobni izdelek proizvajata dva proizvajalca Skupnosti s proizvodnimi obrati v Franciji, Nemčiji in Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(52)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da v Skupnosti podobni izdelek proizvajata dva proizvajalca Skupnosti s proizvodnimi obrati v Franciji, Nemčiji in Združenem kraljestvu.

| (53) | Proizvodnja zgoraj navedenih družb je celotna proizvodnja Skupnosti. |
| --- | --- |

(53)

Proizvodnja zgoraj navedenih družb je celotna proizvodnja Skupnosti.

| (54) | Spomniti je treba, da v tem primeru glavni delež trga Skupnosti zastopajo le dva proizvajalca Skupnosti in en proizvajalec izvoznik. Zato zaradi varstva poslovnih informacij z lastninsko pravico točnih podatkov ni mogoče navesti. V teh okoliščinah so kazalniki navedeni v indeksirani obliki ali okvirnih vrednostih. |
| --- | --- |

(54)

Spomniti je treba, da v tem primeru glavni delež trga Skupnosti zastopajo le dva proizvajalca Skupnosti in en proizvajalec izvoznik. Zato zaradi varstva poslovnih informacij z lastninsko pravico točnih podatkov ni mogoče navesti. V teh okoliščinah so kazalniki navedeni v indeksirani obliki ali okvirnih vrednostih.

4.2   Opredelitev industrije Skupnosti

| (55) | Pritožba je bila vložena v imenu enega proizvajalca Skupnosti, ki predstavlja več kot 80 % celotne znane proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti. |
| --- | --- |

(55)

Pritožba je bila vložena v imenu enega proizvajalca Skupnosti, ki predstavlja več kot 80 % celotne znane proizvodnje podobnega izdelka v Skupnosti.

| (56) | Drug proizvajalec Skupnosti je na začetku z izpolnitvijo vprašalnika sodeloval v preiskavi, vendar je pozneje dejavno sodelovanje v preiskavi prekinil. |
| --- | --- |

(56)

Drug proizvajalec Skupnosti je na začetku z izpolnitvijo vprašalnika sodeloval v preiskavi, vendar je pozneje dejavno sodelovanje v preiskavi prekinil.

4.3   Potrošnja Skupnosti

| (57) | Spomniti je treba, da za zadevni izdelek ni na voljo natančnih Eurostatovih statističnih podatkov o uvozu. Vse zainteresirane strani so bile pozvane, naj zagotovijo informacije o potrošnji Skupnosti. Kadar je bilo mogoče, so bile te informacije navzkrižno preverjene z vsemi razpoložljivimi informacijami proizvajalcev zadevnega izdelka na Kitajskem in v ZDA ter z informacijami uporabnikov v Evropski uniji in informacijami o pogodbah in razpisih, v katerih je bila industrija Skupnosti neuspešna na trgu Skupnosti. Tako je bila potrošnja Skupnosti določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Skupnosti, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, obsega prodaje podobnega izdelka v Skupnosti, ki ga proizvaja drug znani proizvajalec Skupnosti, in obsega uvoza zadevnega izdelka iz tretjih držav. Datum podpisa prodajnih pogodb na podlagi razpisnih postopkov je bil uporabljen kot datum za ugotovitev, ali je transakcija potekala v določenem časovnem obdobju.
  Na tej podlagi se je potrošnja Skupnosti razvijala takole: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks: 2004 = 100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve |

(57)

Spomniti je treba, da za zadevni izdelek ni na voljo natančnih Eurostatovih statističnih podatkov o uvozu. Vse zainteresirane strani so bile pozvane, naj zagotovijo informacije o potrošnji Skupnosti. Kadar je bilo mogoče, so bile te informacije navzkrižno preverjene z vsemi razpoložljivimi informacijami proizvajalcev zadevnega izdelka na Kitajskem in v ZDA ter z informacijami uporabnikov v Evropski uniji in informacijami o pogodbah in razpisih, v katerih je bila industrija Skupnosti neuspešna na trgu Skupnosti. Tako je bila potrošnja Skupnosti določena na podlagi obsega prodaje podobnega izdelka v Skupnosti, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, obsega prodaje podobnega izdelka v Skupnosti, ki ga proizvaja drug znani proizvajalec Skupnosti, in obsega uvoza zadevnega izdelka iz tretjih držav. Datum podpisa prodajnih pogodb na podlagi razpisnih postopkov je bil uporabljen kot datum za ugotovitev, ali je transakcija potekala v določenem časovnem obdobju.

Na tej podlagi se je potrošnja Skupnosti razvijala takole:

2004

2005

2006

2007

OP

Indeks: 2004 = 100

100

59

112

118

200

Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve

| (58) | Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Skupnosti se je v obravnavanem obdobju podvojila zaradi večje zaskrbljenosti glede varnosti, boja proti prevaram in boja proti kriminalu. EU je nabave nekaterih novih enot financirala v okviru vrste pobud za boj proti prevaram ali zaščito meja. |
| --- | --- |

(58)

Potrošnja zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Skupnosti se je v obravnavanem obdobju podvojila zaradi večje zaskrbljenosti glede varnosti, boja proti prevaram in boja proti kriminalu. EU je nabave nekaterih novih enot financirala v okviru vrste pobud za boj proti prevaram ali zaščito meja.

4.4   Uvoz iz zadevne države

4.4.1   Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države

| (59) | Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju znatno povečal. V OP se je uvoz od leta 2004 znatno povečal. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve |

(59)

Obseg uvoza zadevnega izdelka se je v obravnavanem obdobju znatno povečal. V OP se je uvoz od leta 2004 znatno povečal.

2004

2005

2006

2007

OP

Obseg uvoza

100

100

500

600

1 500

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve

| (60) | Povprečna uvozna cena se precej razlikuje med posameznimi uvozi, ker konfiguracija sistema precej vpliva na povprečno ceno na enoto. Zato razvoj povprečnih cen na enoto kot tak ni smiseln. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve |

(60)

Povprečna uvozna cena se precej razlikuje med posameznimi uvozi, ker konfiguracija sistema precej vpliva na povprečno ceno na enoto. Zato razvoj povprečnih cen na enoto kot tak ni smiseln.

2004

2005

2006

2007

OP

Povprečna uvozna cena

100

100

800

530

670

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve

| (61) | Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot štirikrat. Glede tega je treba tudi navesti, da je uvoz iz zadevne države v obravnavanem obdobju pomenil večino uvoza v Evropsko unijo. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež LRK | 0–10 % | 0–10 % | 20–30 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Indeks: 2004 = 100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve |

(61)

Tržni delež uvoza iz zadevne države se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot štirikrat. Glede tega je treba tudi navesti, da je uvoz iz zadevne države v obravnavanem obdobju pomenil večino uvoza v Evropsko unijo.

2004

2005

2006

2007

OP

Tržni delež LRK

0–10 %

0–10 %

20–30 %

30–40 %

40–50 %

Indeks: 2004 = 100

100

100

260

300

440

Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve

4.4.2   Nelojalno nižanje cen

| (62) | Za proučitev nelojalnega nižanja cen so se uvozne cene sodelujočega proizvajalca izvoznika primerjale s cenami razpisov industrije Skupnosti med OP na podlagi primerljivih konfiguracij izdelkov. Primerjava je bila opravljena za vse transakcije, v katerih sta ponudbo predložila industrija Skupnosti in proizvajalec izvoznik in v katerih so bile te ponudbe predložene pod enakimi pogoji ter jih je naročnik sprejel. Cene industrije Skupnosti so bile prilagojene na raven neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF meja Evropske unije, ki so jim bile dodane veljavne carine. |
| --- | --- |

(62)

Za proučitev nelojalnega nižanja cen so se uvozne cene sodelujočega proizvajalca izvoznika primerjale s cenami razpisov industrije Skupnosti med OP na podlagi primerljivih konfiguracij izdelkov. Primerjava je bila opravljena za vse transakcije, v katerih sta ponudbo predložila industrija Skupnosti in proizvajalec izvoznik in v katerih so bile te ponudbe predložene pod enakimi pogoji ter jih je naročnik sprejel. Cene industrije Skupnosti so bile prilagojene na raven neto cene franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF meja Evropske unije, ki so jim bile dodane veljavne carine.

| (63) | Na podlagi cen sodelujočega proizvajalca izvoznika je ugotovljeno tehtano povprečje stopnje nelojalnega nižanja cen, izraženo kot delež cen industrije Skupnosti, med 20 in 25 %. |
| --- | --- |

(63)

Na podlagi cen sodelujočega proizvajalca izvoznika je ugotovljeno tehtano povprečje stopnje nelojalnega nižanja cen, izraženo kot delež cen industrije Skupnosti, med 20 in 25 %.

4.5   Stanje industrije Skupnosti

4.5.1   Uvodne opombe

| (64) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(64)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Skupnosti.

| (65) | Poudariti je treba, da ne gre toliko za „strojno intenzivno“ vrsto dejavnosti kot za dejavnost, „ki zahteva veliko znanja ali znanja in izkušenj“ ter temelji na proizvodnji po naročilu. Tega se je treba zavedati pri razlagi številnih kazalnikov škode in ugotavljanju njihovega pomena za namene analize škode. Zgoraj navedeni kazalniki vključujejo informacije o povprečnih cenah, donosnosti sredstev, kazalnikih zalog, proizvodni zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti. Informacije v zvezi s povprečnimi cenami ne veljajo za bistvene zaradi majhnih obsegov in razlik med različnimi sistemi za preglede med posameznimi leti. Predložene informacije glede donosnosti sredstev in kazalnikov zalog ne dajejo jasne slike, saj donosnost temelji na sredstvih, ki so že bila amortizirana, medtem ko so zaloge odsev trga prodaje po naročilu. Tudi proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti sta kazalnika, ki sta le deloma pomembna, saj se izdelki načeloma proizvajajo, ko so po razpisnih postopkih sklenjene pogodbe. |
| --- | --- |

(65)

Poudariti je treba, da ne gre toliko za „strojno intenzivno“ vrsto dejavnosti kot za dejavnost, „ki zahteva veliko znanja ali znanja in izkušenj“ ter temelji na proizvodnji po naročilu. Tega se je treba zavedati pri razlagi številnih kazalnikov škode in ugotavljanju njihovega pomena za namene analize škode. Zgoraj navedeni kazalniki vključujejo informacije o povprečnih cenah, donosnosti sredstev, kazalnikih zalog, proizvodni zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti. Informacije v zvezi s povprečnimi cenami ne veljajo za bistvene zaradi majhnih obsegov in razlik med različnimi sistemi za preglede med posameznimi leti. Predložene informacije glede donosnosti sredstev in kazalnikov zalog ne dajejo jasne slike, saj donosnost temelji na sredstvih, ki so že bila amortizirana, medtem ko so zaloge odsev trga prodaje po naročilu. Tudi proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti sta kazalnika, ki sta le deloma pomembna, saj se izdelki načeloma proizvajajo, ko so po razpisnih postopkih sklenjene pogodbe.

4.5.2   Kazalniki škode

Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Zmogljivost | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašalnik |

2004

2005

2006

2007

OP

Proizvodnja

100

75

89

163

166

Zmogljivost

100

82

83

168

222

Izkoriščenost zmogljivosti

100

92

107

97

75

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašalnik

| (66) | Med obravnavanim obdobjem se je obseg proizvodnje industrije Skupnosti povečal za 66 %. To pozitivno gibanje je mogoče pripisati predvsem dobremu izvozu podobnega izdelka. Iz istega razloga se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju več kot podvojila. Izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 25 %.

  Zaloge | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašalnik |

(66)

Med obravnavanim obdobjem se je obseg proizvodnje industrije Skupnosti povečal za 66 %. To pozitivno gibanje je mogoče pripisati predvsem dobremu izvozu podobnega izdelka. Iz istega razloga se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju več kot podvojila. Izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 25 %.

Zaloge

2004

2005

2006

2007

OP

Zaloge

100

164

127

118

118

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašalnik

| (67) | Raven zalog industrije Skupnosti je celotno obravnavano obdobje nihala. Dejstvo pa je, da proizvodnja na trgu podobnega izdelka temelji na naročilih, poslovne zaloge pa so vedno najmanjše možne.

  Obseg prodaje, prodajne cene in tržni delež | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje Skupnosti | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Tržni delež | 80–90 % | 90–100 % | 70–80 % | 60–70 % | 20–30 % |
| Indeks tržnega deleža | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Prodajna cena | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve |

(67)

Raven zalog industrije Skupnosti je celotno obravnavano obdobje nihala. Dejstvo pa je, da proizvodnja na trgu podobnega izdelka temelji na naročilih, poslovne zaloge pa so vedno najmanjše možne.

Obseg prodaje, prodajne cene in tržni delež

2004

2005

2006

2007

OP

Obseg prodaje Skupnosti

100

67

93

80

53

Tržni delež

80–90 %

90–100 %

70–80 %

60–70 %

20–30 %

Indeks tržnega deleža

100

113

84

68

27

Prodajna cena

100

87

107

87

116

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašalnik in nadaljnje trditve

| (68) | Prodaja industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem zmanjšala in v OP znašala skoraj polovico prvotnega obsega. Industrija Skupnosti je med letom 2004 in koncem OP izgubila 73 % tržnega deleža. |
| --- | --- |

(68)

Prodaja industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem zmanjšala in v OP znašala skoraj polovico prvotnega obsega. Industrija Skupnosti je med letom 2004 in koncem OP izgubila 73 % tržnega deleža.

| (69) | Povprečna prodajna cena lastne proizvodnje industrije Skupnosti je zelo odvisna od konfiguracije prodanega pregledovalnika in števila prodanih enot na pogodbo v vsakem obdobju. Zato primerjava podatkov med celotnim obravnavanim obdobjem ni smiselna.

  Dobičkonosnost | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitna marža pred obdavčitvijo | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašalnik |

(69)

Povprečna prodajna cena lastne proizvodnje industrije Skupnosti je zelo odvisna od konfiguracije prodanega pregledovalnika in števila prodanih enot na pogodbo v vsakem obdobju. Zato primerjava podatkov med celotnim obravnavanim obdobjem ni smiselna.

Dobičkonosnost

2004

2005

2006

2007

PP

Profitna marža pred obdavčitvijo

100

85

90

7

–50

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašalnik

| (70) | Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju začela ustvarjati izgubo. Stanje je bilo še posebno slabo med OP. Očitno je, da so stopnje dobičkonosnosti, ugotovljene v letu 2007 in med OP, vzbudile dvome o preživetju industrije Skupnosti.

  Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Donosnost naložb | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Denarni tok | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašanja |

(70)

Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju začela ustvarjati izgubo. Stanje je bilo še posebno slabo med OP. Očitno je, da so stopnje dobičkonosnosti, ugotovljene v letu 2007 in med OP, vzbudile dvome o preživetju industrije Skupnosti.

Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

2004

2005

2006

2007

OP

Naložbe

100

164

100

354

105

Donosnost naložb

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Denarni tok

100

124

257

196

– 106

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašanja

| (71) | V obravnavanem obdobju so naložbe ostale majhne. Glavni del naložb je bil namenjen ohranjanju delujočih obratov industrije Skupnosti. Višja stopnja naložb iz leta 2007 je povezana z novim patentom za izboljšanje učinkovitosti zadevnega izdelka. Spomniti je treba, da je to panoga, ki zahteva veliko znanja in izkušenj. |
| --- | --- |

(71)

V obravnavanem obdobju so naložbe ostale majhne. Glavni del naložb je bil namenjen ohranjanju delujočih obratov industrije Skupnosti. Višja stopnja naložb iz leta 2007 je povezana z novim patentom za izboljšanje učinkovitosti zadevnega izdelka. Spomniti je treba, da je to panoga, ki zahteva veliko znanja in izkušenj.

| (72) | Donosnost naložb, izražena v smislu čistega dobička industrije Skupnosti in čiste knjigovodske vrednosti naložb, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala, vendar ni dober kazalnik škode, saj se v njej odražajo predvsem sredstva, ki so že bila amortizirana. |
| --- | --- |

(72)

Donosnost naložb, izražena v smislu čistega dobička industrije Skupnosti in čiste knjigovodske vrednosti naložb, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala, vendar ni dober kazalnik škode, saj se v njej odražajo predvsem sredstva, ki so že bila amortizirana.

| (73) | Stanje denarnega toka se je v industriji Skupnosti v obravnavanem obdobju močno poslabšalo.

  Zaposlenost, produktivnost in plače | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Povprečni stroški dela na delavca | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Produktivnost na delavca | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašalnik |

(73)

Stanje denarnega toka se je v industriji Skupnosti v obravnavanem obdobju močno poslabšalo.

Zaposlenost, produktivnost in plače

2004

2005

2006

2007

OP

Zaposlenost

100

110

113

131

137

Povprečni stroški dela na delavca

100

98

99

101

156

Produktivnost na delavca

100

68

79

124

121

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašalnik

| (74) | Število zaposlenih v industriji Skupnosti, ki so se ukvarjali s podobnim izdelkom, se je v obravnavanem obdobju povečalo zaradi uspešnosti izvoza pritožnika. Povprečni stroški dela na delavca so se zvečali, kar se kaže v ravni plač višje kvalificiranih zaposlenih. |
| --- | --- |

(74)

Število zaposlenih v industriji Skupnosti, ki so se ukvarjali s podobnim izdelkom, se je v obravnavanem obdobju povečalo zaradi uspešnosti izvoza pritožnika. Povprečni stroški dela na delavca so se zvečali, kar se kaže v ravni plač višje kvalificiranih zaposlenih.

| (75) | Produktivnost, izražena v smislu rezultatov na delavca, se je v obravnavanem obdobju povečala za 21 %. To je odraz večje dejavnosti za trge zunaj EU. |
| --- | --- |

(75)

Produktivnost, izražena v smislu rezultatov na delavca, se je v obravnavanem obdobju povečala za 21 %. To je odraz večje dejavnosti za trge zunaj EU.

4.5.3   Višina stopnje dampinga

| (76) | Vpliv dejanske stopnje dampinga na trg Skupnosti se glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države ne more šteti kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(76)

Vpliv dejanske stopnje dampinga na trg Skupnosti se glede na obseg in cene dampinškega uvoza iz zadevne države ne more šteti kot zanemarljiv.

4.6   Sklepna ugotovitev o škodi

| (77) | Dampinški uvoz po nizki ceni iz LRK se je med obravnavanim obdobjem precej povečal. V smislu obsega je uvoz iz zadevne države do konca obravnavanega obdobja dosegel zelo visoke ravni. Tržni delež zadevnega izdelka v Skupnosti se je v istem obdobju povečal za 440 %. |
| --- | --- |

(77)

Dampinški uvoz po nizki ceni iz LRK se je med obravnavanim obdobjem precej povečal. V smislu obsega je uvoz iz zadevne države do konca obravnavanega obdobja dosegel zelo visoke ravni. Tržni delež zadevnega izdelka v Skupnosti se je v istem obdobju povečal za 440 %.

| (78) | Analiza gospodarskih kazalnikov industrije Skupnosti je pokazala, da je bila povzročena škoda v smislu zmanjšanja obsega prodaje (– 47 %), znižanja prodajne cene in zmanjšanja tržnega deleža (– 73 %). To je nato neposredno negativno vplivalo na finančni položaj industrije Skupnosti. Finančni kazalniki dejansko potrjujejo, da je prihodnost industrije Skupnosti ogrožena in da zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države industrija Skupnosti ne more povečati obsega prodaje in/ali povišati cen do ravni, ki bi lahko popravile njeno finančno stanje. |
| --- | --- |

(78)

Analiza gospodarskih kazalnikov industrije Skupnosti je pokazala, da je bila povzročena škoda v smislu zmanjšanja obsega prodaje (– 47 %), znižanja prodajne cene in zmanjšanja tržnega deleža (– 73 %). To je nato neposredno negativno vplivalo na finančni položaj industrije Skupnosti. Finančni kazalniki dejansko potrjujejo, da je prihodnost industrije Skupnosti ogrožena in da zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države industrija Skupnosti ne more povečati obsega prodaje in/ali povišati cen do ravni, ki bi lahko popravile njeno finančno stanje.

| (79) | Škoda je bila ocenjena za celotno industrijo Skupnosti (makroekonomski kazalniki). Na tej podlagi ni bilo ugotovljenih nobenih bistvenih razlik med pritožnikom in preostalo industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(79)

Škoda je bila ocenjena za celotno industrijo Skupnosti (makroekonomski kazalniki). Na tej podlagi ni bilo ugotovljenih nobenih bistvenih razlik med pritožnikom in preostalo industrijo Skupnosti.

| (80) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da je velik del industrije Skupnosti utrpel škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(80)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da je velik del industrije Skupnosti utrpel škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

5.1   Uvod

| (81) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz LRK povzročil industriji Skupnosti tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz LRK povzročil industriji Skupnosti tolikšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

5.2   Učinki dampinškega uvoza

| (82) | Prvič, spomniti je treba, da je preiskava pokazala, da so sistemi za preglede tovora, uvoženi iz zadevne države, neposredno konkurenčni izdelkom, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, konec koncev tudi zato, ker tekmujejo v razpisnih postopkih. |
| --- | --- |

(82)

Prvič, spomniti je treba, da je preiskava pokazala, da so sistemi za preglede tovora, uvoženi iz zadevne države, neposredno konkurenčni izdelkom, ki jih proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, konec koncev tudi zato, ker tekmujejo v razpisnih postopkih.

| (83) | Znatno povečanje obsega dampinškega uvoza iz zadevne države je povzročilo poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti. To poslabšanje je med drugim vključevalo upad prodaje in ravni cen proizvodnje Skupnosti, prodane v Skupnosti v istem obdobju. |
| --- | --- |

(83)

Znatno povečanje obsega dampinškega uvoza iz zadevne države je povzročilo poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti. To poslabšanje je med drugim vključevalo upad prodaje in ravni cen proizvodnje Skupnosti, prodane v Skupnosti v istem obdobju.

| (84) | Tržni delež dampinškega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 440 %, medtem ko se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal za več kot dve tretjini. Te negativne spremembe za industrijo Skupnosti so se pojavile, medtem ko se je potrošnja Skupnosti med letom 2004 in OP približno podvojila. |
| --- | --- |

(84)

Tržni delež dampinškega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 440 %, medtem ko se je tržni delež industrije Skupnosti zmanjšal za več kot dve tretjini. Te negativne spremembe za industrijo Skupnosti so se pojavile, medtem ko se je potrošnja Skupnosti med letom 2004 in OP približno podvojila.

| (85) | Dampinški uvoz je nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, tako da je mogoče razumno sklepati, da je bil odgovoren za zniževanje cen, kar je poslabšalo finančni položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(85)

Dampinški uvoz je nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, tako da je mogoče razumno sklepati, da je bil odgovoren za zniževanje cen, kar je poslabšalo finančni položaj industrije Skupnosti.

| (86) | Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanja tržnega deleža in padca cen industrije Skupnosti na drugi strani se začasno sklene, da je dampinški uvoz zelo škodljivo vplival na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti, na eni strani ter izgube obsega prodaje in proizvodnje, zmanjšanja tržnega deleža in padca cen industrije Skupnosti na drugi strani se začasno sklene, da je dampinški uvoz zelo škodljivo vplival na industrijo Skupnosti.

5.3   Učinki drugih dejavnikov

5.3.1   Izvoz industrije Skupnosti

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz proizvodnje Skupnosti | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Cena izvozne prodaje | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: odgovori na vprašalnik |

2004

2005

2006

2007

OP

Izvoz proizvodnje Skupnosti

100

83

42

96

108

Cena izvozne prodaje

100

76

56

35

65

Indeks: 2004 = 100

Vir: odgovori na vprašalnik

| (87) | Obseg izvoza industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal. Izvoz je pomenil prepričljivo večino (med 90 in 95 %) skupnega obsega proizvodnje Skupnosti v OP. Industrija Skupnosti je med OP zadevni izdelek prodajala nepovezanim in povezanim strankam. Prodaja industrije Skupnosti v države zunaj EU zajema iste vrste izdelka kot prodaja v EU. Izvoz industrije Skupnosti je bil med obravnavanim obdobjem običajno dobičkonosen, čeprav je opaziti upadanje dobičkonosnosti izvoza. Izvozne cene so se znižale, vendar so še zmeraj ostale višje od prodajnih cen v Skupnosti. Uspešen izvoz kaže, da je ta vrsta industrije sposobna preživeti in da je konkurenčna. |
| --- | --- |

(87)

Obseg izvoza industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal. Izvoz je pomenil prepričljivo večino (med 90 in 95 %) skupnega obsega proizvodnje Skupnosti v OP. Industrija Skupnosti je med OP zadevni izdelek prodajala nepovezanim in povezanim strankam. Prodaja industrije Skupnosti v države zunaj EU zajema iste vrste izdelka kot prodaja v EU. Izvoz industrije Skupnosti je bil med obravnavanim obdobjem običajno dobičkonosen, čeprav je opaziti upadanje dobičkonosnosti izvoza. Izvozne cene so se znižale, vendar so še zmeraj ostale višje od prodajnih cen v Skupnosti. Uspešen izvoz kaže, da je ta vrsta industrije sposobna preživeti in da je konkurenčna.

| (88) | Izvoz industrije Skupnosti je torej pomagal vzdrževati njeno poslovanje in ni prispeval k utrpeli znatni škodi. |
| --- | --- |

(88)

Izvoz industrije Skupnosti je torej pomagal vzdrževati njeno poslovanje in ni prispeval k utrpeli znatni škodi.

5.3.2   Konkurenca med proizvajalci Skupnosti

| (89) | Drugi proizvajalec v Skupnosti je povezan z uveljavljenim proizvajalcem zadevnega izdelka iz ZDA. Ta proizvajalec na začetku zadevnega obdobja ni proizvajal zadevnega izdelka. Na trg je vstopil šele leta 2007 in med OP pridobil dve pogodbi. Glede tega je treba poudariti, da se dodeljeni pogodbi nanašata na razpis, pri katerem je sodeloval le ta proizvajalec, in da je bila dodelitev pogodbe posledica pravnega izpodbijanja. Poleg tega so povezani kazalniki škode pri drugem proizvajalcu v Skupnosti sledili podobnemu vzorcu kot pri pritožniku. Tako nobene škode, povzročene pritožniku, ki je jasno razvidna iz poslabšanja kazalnikov škode med obravnavanim obdobjem, ni bilo mogoče pripisati temu novemu udeležencu na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

Drugi proizvajalec v Skupnosti je povezan z uveljavljenim proizvajalcem zadevnega izdelka iz ZDA. Ta proizvajalec na začetku zadevnega obdobja ni proizvajal zadevnega izdelka. Na trg je vstopil šele leta 2007 in med OP pridobil dve pogodbi. Glede tega je treba poudariti, da se dodeljeni pogodbi nanašata na razpis, pri katerem je sodeloval le ta proizvajalec, in da je bila dodelitev pogodbe posledica pravnega izpodbijanja. Poleg tega so povezani kazalniki škode pri drugem proizvajalcu v Skupnosti sledili podobnemu vzorcu kot pri pritožniku. Tako nobene škode, povzročene pritožniku, ki je jasno razvidna iz poslabšanja kazalnikov škode med obravnavanim obdobjem, ni bilo mogoče pripisati temu novemu udeležencu na trgu Skupnosti.

5.3.3   Uvoz iz tretjih držav

| (90) | Uvoza iz tretjih držav med OP in obravnavanim obdobjem tako rekoč ni bilo. Ta ugotovitev temelji na predloženih informacijah zainteresiranih strani, saj ustrezni Eurostatovi statistični podatki niso dovolj podrobni, da bi se nanašali le na zadevni izdelek ali bi dali zadovoljivo oceno. Ustrezne informacije dejansko kažejo, da je bilo le nekaj posameznih uvozov iz ZDA, ki niso mogli povzročiti škode Skupnosti, ker je bilo njihovo število neznatno. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Indeks: 2004 = 100


  Vir: trditve zainteresiranih strani |

(90)

Uvoza iz tretjih držav med OP in obravnavanim obdobjem tako rekoč ni bilo. Ta ugotovitev temelji na predloženih informacijah zainteresiranih strani, saj ustrezni Eurostatovi statistični podatki niso dovolj podrobni, da bi se nanašali le na zadevni izdelek ali bi dali zadovoljivo oceno. Ustrezne informacije dejansko kažejo, da je bilo le nekaj posameznih uvozov iz ZDA, ki niso mogli povzročiti škode Skupnosti, ker je bilo njihovo število neznatno.

2004

2005

2006

2007

OP

Obseg izvoza

100

0

0

0

100

Indeks: 2004 = 100

Vir: trditve zainteresiranih strani

5.3.4   Industrija Skupnosti ni predložila ponudbe za vse razpisne postopke, ki so potekali med OP

| (91) | Spomniti je treba, da se trg Skupnosti oskrbuje predvsem prek razpisov. Glede na preglednost trga je bilo ugotovljeno, da je nekaj razpisne dokumentacije posledica izmenjave mnenj med naročnikom in proizvajalci pred objavo razpisa kot takega. Tako se v teh primerih zdi, da bi razpisni pogoji lahko druge udeležence odvrnili od sodelovanja na javnih razpisih. Preiskava je potrdila, da niti industrija Skupnosti niti edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik nista predložila ponudbe v prav vsakem razpisnem postopku. Industrija Skupnosti je predložila ponudbe le takrat, ko je lahko dala razumno komercialno ponudbo. Odkrit ni bil noben odločilen dejavnik, ki bi kazal, da je jasno ugotovljena škoda med obravnavanim obdobjem posledica dejstva, da industrija Skupnosti ni sodelovala pri ponudbah, ki niso veljale za razumne komercialne izbire. |
| --- | --- |

(91)

Spomniti je treba, da se trg Skupnosti oskrbuje predvsem prek razpisov. Glede na preglednost trga je bilo ugotovljeno, da je nekaj razpisne dokumentacije posledica izmenjave mnenj med naročnikom in proizvajalci pred objavo razpisa kot takega. Tako se v teh primerih zdi, da bi razpisni pogoji lahko druge udeležence odvrnili od sodelovanja na javnih razpisih. Preiskava je potrdila, da niti industrija Skupnosti niti edini sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik nista predložila ponudbe v prav vsakem razpisnem postopku. Industrija Skupnosti je predložila ponudbe le takrat, ko je lahko dala razumno komercialno ponudbo. Odkrit ni bil noben odločilen dejavnik, ki bi kazal, da je jasno ugotovljena škoda med obravnavanim obdobjem posledica dejstva, da industrija Skupnosti ni sodelovala pri ponudbah, ki niso veljale za razumne komercialne izbire.

5.3.5   Vpliv dejavnikov, ki niso povezani s ceno, na zadevni izdelek

| (92) | Preiskava je pokazala, da razpisi zajemajo ne le zadevni izdelek, temveč tudi druge elemente, kot so vzdrževanje, storitve ali gradbena dela. Poleg tega cena ni vedno edino merilo za dodelitev. Naročniki lahko poleg cene uvedejo še druga merila, kot so merila, povezana s posebnimi tehničnimi zmogljivostmi izdelka, ali dodatni elementi, ki niso povezani z izdelkom. Čeprav merila za dodelitev vsebujejo take elemente, pa je preiskava pokazala, da točke, povezane s ceno, prispevajo bistveni del točk, ki jih je mogoče dodeliti. Pokazala je tudi, da noben naročnik ni izključil ponudbe, ker ni vključevala nekaterih dodatnih značilnosti. Povedano drugače, bistvene zahteve so bile vedno izpolnjene. Dodatne značilnosti imajo običajno svojo ceno. Dejstvo, da je zadevni izvoznik v nekaterih primerih ponudil dodatne značilnosti, ki so presegale zahtevano, preprosto kaže na nizko in škodljivo raven cen dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(92)

Preiskava je pokazala, da razpisi zajemajo ne le zadevni izdelek, temveč tudi druge elemente, kot so vzdrževanje, storitve ali gradbena dela. Poleg tega cena ni vedno edino merilo za dodelitev. Naročniki lahko poleg cene uvedejo še druga merila, kot so merila, povezana s posebnimi tehničnimi zmogljivostmi izdelka, ali dodatni elementi, ki niso povezani z izdelkom. Čeprav merila za dodelitev vsebujejo take elemente, pa je preiskava pokazala, da točke, povezane s ceno, prispevajo bistveni del točk, ki jih je mogoče dodeliti. Pokazala je tudi, da noben naročnik ni izključil ponudbe, ker ni vključevala nekaterih dodatnih značilnosti. Povedano drugače, bistvene zahteve so bile vedno izpolnjene. Dodatne značilnosti imajo običajno svojo ceno. Dejstvo, da je zadevni izvoznik v nekaterih primerih ponudil dodatne značilnosti, ki so presegale zahtevano, preprosto kaže na nizko in škodljivo raven cen dampinškega uvoza.

| (93) | Ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega je lahko le uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(93)

Ob upoštevanju vsega zgoraj navedenega je lahko le uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Skupnosti.

5.4   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (94) | Nazadnje, začasno se potrdi, da je zadevni dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Skupnosti, za katero so značilni zmanjšanje prodaje v EU in tržnega deleža na trgu Skupnosti ter negativni finančni rezultati. Izvoz industrije Skupnosti, uvoz iz tretjih držav, konkurenca med proizvajalci Skupnosti in zgoraj navedena vprašanja, povezana z razpisi, dejansko niso znatno vplivali na negativna gibanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(94)

Nazadnje, začasno se potrdi, da je zadevni dampinški uvoz povzročil znatno škodo industriji Skupnosti, za katero so značilni zmanjšanje prodaje v EU in tržnega deleža na trgu Skupnosti ter negativni finančni rezultati. Izvoz industrije Skupnosti, uvoz iz tretjih držav, konkurenca med proizvajalci Skupnosti in zgoraj navedena vprašanja, povezana z razpisi, dejansko niso znatno vplivali na negativna gibanja industrije Skupnosti.

| (95) | Glede na zgornjo analizo, pri kateri se je ustrezno razlikovalo med učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti in škodljivimi učinki dampinškega uvoza ter se je te učinke med sabo ločevalo, je tako potrjeno, da ti drugi dejavniki kot taki ne morejo spremeniti dejstva, da je treba ocenjeno škodo pripisati dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(95)

Glede na zgornjo analizo, pri kateri se je ustrezno razlikovalo med učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti in škodljivimi učinki dampinškega uvoza ter se je te učinke med sabo ločevalo, je tako potrjeno, da ti drugi dejavniki kot taki ne morejo spremeniti dejstva, da je treba ocenjeno škodo pripisati dampinškemu uvozu.

6.   INTERES SKUPNOSTI

6.1   Splošne pripombe

| (96) | Komisija je proučila, ali morda kljub začasni sklepni ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so bili na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavani vpliv mogočih ukrepov na vse stranke, vključene v ta postopek, in tudi posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je proučila, ali morda kljub začasni sklepni ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so bili na podlagi vseh predloženih dokazov obravnavani vpliv mogočih ukrepov na vse stranke, vključene v ta postopek, in tudi posledice nesprejetja ukrepov.

6.2   Interes industrije Skupnosti

| (97) | Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Skupnosti utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečan dampinški uvoz v zadnjih letih je povzročil znižanje prodajnih cen in zmanjšanje količin na trgu Skupnosti ter izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti. To je slednji preprečilo, da bi dosegla stopnje dobičkonosnosti, ustrezne glede na njene konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(97)

Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Skupnosti utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Povečan dampinški uvoz v zadnjih letih je povzročil znižanje prodajnih cen in zmanjšanje količin na trgu Skupnosti ter izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti. To je slednji preprečilo, da bi dosegla stopnje dobičkonosnosti, ustrezne glede na njene konkurenčne prednosti.

| (98) | Brez uvedbe ukrepov bi se že tako slabo finančno stanje industrije Skupnosti očitno še slabšalo in na koncu pripeljalo do zaprtja industrije Skupnosti. Ukrepi bi preprečili dodatno bistveno povečanje dampinškega uvoza iz zadevne države, kar bi industriji Skupnosti omogočilo vsaj ohraniti trenutni položaj na trgu. Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Skupnosti. Poleg tega je treba poudariti, da se bo trg za zadevni izdelek srednje- do dolgoročno verjetno še naprej povečeval zaradi rastočega pomena varnostne politike in prihodnjega izvajanja obveznega pregledovanja izvoza s strani držav, ki niso članice EU (namreč ZDA), preden ta zapusti izhodiščno točko v Evropski uniji. Glede na to ima industrija Skupnosti jasen interes, da se njen položaj preneha slabšati, da bi lahko imela koristi od zgoraj navedenega pozitivnega razvoja dogodkov na trgu. |
| --- | --- |

(98)

Brez uvedbe ukrepov bi se že tako slabo finančno stanje industrije Skupnosti očitno še slabšalo in na koncu pripeljalo do zaprtja industrije Skupnosti. Ukrepi bi preprečili dodatno bistveno povečanje dampinškega uvoza iz zadevne države, kar bi industriji Skupnosti omogočilo vsaj ohraniti trenutni položaj na trgu. Preiskava je pokazala, da gre vsako povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz zadevne države neposredno na račun industrije Skupnosti. Poleg tega je treba poudariti, da se bo trg za zadevni izdelek srednje- do dolgoročno verjetno še naprej povečeval zaradi rastočega pomena varnostne politike in prihodnjega izvajanja obveznega pregledovanja izvoza s strani držav, ki niso članice EU (namreč ZDA), preden ta zapusti izhodiščno točko v Evropski uniji. Glede na to ima industrija Skupnosti jasen interes, da se njen položaj preneha slabšati, da bi lahko imela koristi od zgoraj navedenega pozitivnega razvoja dogodkov na trgu.

| (99) | Z uvedbo ukrepov bodo znova vzpostavljene neškodljive stopnje uvozne cene, kar bo industriji Skupnosti omogočilo, da izkoristi svojo primerjalno prednost in konkurira v poštenih tržnih razmerah. |
| --- | --- |

(99)

Z uvedbo ukrepov bodo znova vzpostavljene neškodljive stopnje uvozne cene, kar bo industriji Skupnosti omogočilo, da izkoristi svojo primerjalno prednost in konkurira v poštenih tržnih razmerah.

| (100) | Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov v jasnem interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(100)

Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba ukrepov v jasnem interesu industrije Skupnosti.

6.3   Interes uvoznikov/distributerjev

| (101) | Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike/distributerje ni bil upoštevan, saj ni znano, da bi v Skupnosti obstajali nepovezani uvozniki/distributerji zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(101)

Verjeten vpliv ukrepov na uvoznike/distributerje ni bil upoštevan, saj ni znano, da bi v Skupnosti obstajali nepovezani uvozniki/distributerji zadevnega izdelka.

6.4   Interes dobaviteljev iz zgornjega dela dobavne verige

| (102) | Dobavitelji iz zgornjega dela dobavne verige se niso javili oziroma niso zagotovili informacij v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(102)

Dobavitelji iz zgornjega dela dobavne verige se niso javili oziroma niso zagotovili informacij v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.

6.5   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (103) | Od organizacij potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka ni bila prejeta nobena pripomba. Zato in ker se zadevni izdelek ne uporablja v proizvodnji blaga za široko porabo, je bila analiza omejena na učinek ukrepov na uporabnike. |
| --- | --- |

(103)

Od organizacij potrošnikov po objavi obvestila o začetku tega postopka ni bila prejeta nobena pripomba. Zato in ker se zadevni izdelek ne uporablja v proizvodnji blaga za široko porabo, je bila analiza omejena na učinek ukrepov na uporabnike.

| (104) | Vprašalniki so bili poslani vsem carinskim organom v Skupnosti. Po objavi postopka se ni javil noben drug uporabnik. V preiskavi so sodelovali carinski in/ali pristaniški organi Malte, Belgije, Nizozemske, Združenega kraljestva, Španije, Portugalske, Češke republike, Latvije in Slovaške, čeprav vsak v drugačnem obsegu. Ti uporabniki pomenijo skoraj 6 milijonov prometa zadevnega izdelka in 15 % potrošnje Skupnosti med OP. Preiskava je pokazala, da so zgoraj navedeni uporabniki med OP kupili pet enot zadevnega izdelka od edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, eno od proizvajalca iz ZDA in nobene od industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(104)

Vprašalniki so bili poslani vsem carinskim organom v Skupnosti. Po objavi postopka se ni javil noben drug uporabnik. V preiskavi so sodelovali carinski in/ali pristaniški organi Malte, Belgije, Nizozemske, Združenega kraljestva, Španije, Portugalske, Češke republike, Latvije in Slovaške, čeprav vsak v drugačnem obsegu. Ti uporabniki pomenijo skoraj 6 milijonov prometa zadevnega izdelka in 15 % potrošnje Skupnosti med OP. Preiskava je pokazala, da so zgoraj navedeni uporabniki med OP kupili pet enot zadevnega izdelka od edinega sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, eno od proizvajalca iz ZDA in nobene od industrije Skupnosti.

| (105) | Ugotavlja se, da so imeli nekateri uporabniki med obravnavanim obdobjem več virov dobave. Eden od uporabnikov je izrazil zaskrbljenost glede dobave zadevnega izdelka, ki je hitra in v skladu s potrebami uporabnika. V zvezi s tem se opozarja, da bi bila industrija Skupnosti tako kot v preteklosti nedvomno zmožna zagotoviti dobavo za evropske dejavnosti katerega koli uporabnika, saj ji bo čas med načrtovanjem razpisa in dodelitvijo pogodbe omogočal, da se na vsako povpraševanje odzove brez večjih težav. |
| --- | --- |

(105)

Ugotavlja se, da so imeli nekateri uporabniki med obravnavanim obdobjem več virov dobave. Eden od uporabnikov je izrazil zaskrbljenost glede dobave zadevnega izdelka, ki je hitra in v skladu s potrebami uporabnika. V zvezi s tem se opozarja, da bi bila industrija Skupnosti tako kot v preteklosti nedvomno zmožna zagotoviti dobavo za evropske dejavnosti katerega koli uporabnika, saj ji bo čas med načrtovanjem razpisa in dodelitvijo pogodbe omogočal, da se na vsako povpraševanje odzove brez večjih težav.

| (106) | Dva sodelujoča uporabnika sta bila zaskrbljena zaradi negativnega vpliva, ki bi ga ukrepi lahko imeli na konkurenco in spodbujanje inovativnih rešitev, vendar nista predložila nobenih konkretnih dokazov za podkrepitev te trditve. V zvezi s tem je treba tudi poudariti, da je cilj kakršne koli uvedbe protidampinških ukrepov popraviti nepoštene trgovinske prakse, ne pa ovirati konkurenco. Poleg tega število akterjev, udeleženih na zadevnem trgu, in vrsta proizvedenih izdelkov („ki zahtevajo veliko znanja in izkušenj“) zagotavljata, da bodo inovacije še naprej ena najpomembnejših prednostnih nalog akterjev na trgu. |
| --- | --- |

(106)

Dva sodelujoča uporabnika sta bila zaskrbljena zaradi negativnega vpliva, ki bi ga ukrepi lahko imeli na konkurenco in spodbujanje inovativnih rešitev, vendar nista predložila nobenih konkretnih dokazov za podkrepitev te trditve. V zvezi s tem je treba tudi poudariti, da je cilj kakršne koli uvedbe protidampinških ukrepov popraviti nepoštene trgovinske prakse, ne pa ovirati konkurenco. Poleg tega število akterjev, udeleženih na zadevnem trgu, in vrsta proizvedenih izdelkov („ki zahtevajo veliko znanja in izkušenj“) zagotavljata, da bodo inovacije še naprej ena najpomembnejših prednostnih nalog akterjev na trgu.

| (107) | Uporabnike Skupnosti na splošno predvsem skrbi, da bi ukrepi negativno vplivali na njihove proračune in zvišali stroške naložb carinskih uprav. Vendar nekateri uporabniki poročajo, da mora za kakršne koli postopke, povezane s carino, in tako kakršne koli protidampinške dajatve poskrbeti prodajalec zadevnega izdelka. To bi lahko pomenilo absorpcijo v skladu s členom 12 osnovne uredbe. Vsekakor bi bil celotni delež zadevnega izdelka v proračunu uporabnikov majhen. |
| --- | --- |

(107)

Uporabnike Skupnosti na splošno predvsem skrbi, da bi ukrepi negativno vplivali na njihove proračune in zvišali stroške naložb carinskih uprav. Vendar nekateri uporabniki poročajo, da mora za kakršne koli postopke, povezane s carino, in tako kakršne koli protidampinške dajatve poskrbeti prodajalec zadevnega izdelka. To bi lahko pomenilo absorpcijo v skladu s členom 12 osnovne uredbe. Vsekakor bi bil celotni delež zadevnega izdelka v proračunu uporabnikov majhen.

| (108) | Poleg tega zadevni izdelek zaradi dolge življenjske dobe (običajno več kot 10 let) velja za naložbo v osnovna sredstva. Tako se kakršne koli plačane protidampinške dajatve razdelijo po življenjski dobi pregledovalnika tovora. |
| --- | --- |

(108)

Poleg tega zadevni izdelek zaradi dolge življenjske dobe (običajno več kot 10 let) velja za naložbo v osnovna sredstva. Tako se kakršne koli plačane protidampinške dajatve razdelijo po življenjski dobi pregledovalnika tovora.

| (109) | Preiskava ni pokazala nobenih dokazov, da bi ukrepi vplivali na dejavnosti uporabnikov oziroma število osebja, ki upravlja to vrsto sistemov, carinskega osebja ali osebja, odgovornega za kakršne koli pomožne storitve. |
| --- | --- |

(109)

Preiskava ni pokazala nobenih dokazov, da bi ukrepi vplivali na dejavnosti uporabnikov oziroma število osebja, ki upravlja to vrsto sistemov, carinskega osebja ali osebja, odgovornega za kakršne koli pomožne storitve.

| (110) | Navedeno je bilo tudi, da javni organi v EU spoštujejo stroga pravila javnega naročanja, ki zagotavljajo preglednost izbirnih postopkov. Glede tega je treba poudariti, da postopki javnih naročil niso namenjeni boju proti dampinškim praksam. Nasprotno, na resnično preglednem trgu je jasno viden vsak poskus nepoštenih trgovinskih praks, hkrati pa se krepi potreba po vzpostavitvi enotnih trgovskih pogojev. |
| --- | --- |

(110)

Navedeno je bilo tudi, da javni organi v EU spoštujejo stroga pravila javnega naročanja, ki zagotavljajo preglednost izbirnih postopkov. Glede tega je treba poudariti, da postopki javnih naročil niso namenjeni boju proti dampinškim praksam. Nasprotno, na resnično preglednem trgu je jasno viden vsak poskus nepoštenih trgovinskih praks, hkrati pa se krepi potreba po vzpostavitvi enotnih trgovskih pogojev.

| (111) | Industrija Skupnosti bi nedvomno uživala ugodnosti kakršnih koli ukrepov zaradi povečane ekonomije obsega kot posledice večje proizvodnje in prodaje. |
| --- | --- |

(111)

Industrija Skupnosti bi nedvomno uživala ugodnosti kakršnih koli ukrepov zaradi povečane ekonomije obsega kot posledice večje proizvodnje in prodaje.

| (112) | Ob upoštevanju zgoraj navedenega velja, da v trenutnih okoliščinah uvedba ukrepov proti LRK ne bo znatno vplivala na uporabnike Skupnosti. |
| --- | --- |

(112)

Ob upoštevanju zgoraj navedenega velja, da v trenutnih okoliščinah uvedba ukrepov proti LRK ne bo znatno vplivala na uporabnike Skupnosti.

6.6   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (113) | Po proučitvi različnih vključenih interesov se začasno sklene, da z vidika splošnega interesa Skupnosti noben interes ne prevladuje nad interesom industrije Skupnosti za začasno uvedbo ukrepov, da bi odpravili izkrivljajoče učinke trgovanja, ki so posledica dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(113)

Po proučitvi različnih vključenih interesov se začasno sklene, da z vidika splošnega interesa Skupnosti noben interes ne prevladuje nad interesom industrije Skupnosti za začasno uvedbo ukrepov, da bi odpravili izkrivljajoče učinke trgovanja, ki so posledica dampinškega uvoza.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (114) | Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, posledično škodo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(114)

Ob upoštevanju sklepnih ugotovitev v zvezi z dampingom, posledično škodo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

7.1   Stopnja odprave škode

| (115) | Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadoščati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(115)

Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadoščati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljeno stopnjo dampinga.

| (116) | Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje stroške in pred obdavčitvijo skupno doseže dobiček, ki bi bil lahko razumno dosežen v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, uporabljena za ta izračun, je bila v razponu od 12 do 16 % (točnega podatka zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti) prometa. Pokazalo se je, da bi to stopnjo dobička lahko razumno pričakovali, če ne bi bilo škodljivega dampinga, saj je ta vrsta stopnje dobička v skladu s tistim, ki ga je bila industrija Skupnosti zmožna doseči pred pojavom kitajskega uvoza v Skupnosti. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Skupnosti, ki proizvaja podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je stroškom proizvodnje prištela zgoraj navedena stopnja dobička. |
| --- | --- |

(116)

Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje stroške in pred obdavčitvijo skupno doseže dobiček, ki bi bil lahko razumno dosežen v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, uporabljena za ta izračun, je bila v razponu od 12 do 16 % (točnega podatka zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti) prometa. Pokazalo se je, da bi to stopnjo dobička lahko razumno pričakovali, če ne bi bilo škodljivega dampinga, saj je ta vrsta stopnje dobička v skladu s tistim, ki ga je bila industrija Skupnosti zmožna doseči pred pojavom kitajskega uvoza v Skupnosti. Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Skupnosti, ki proizvaja podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je stroškom proizvodnje prištela zgoraj navedena stopnja dobička.

| (117) | Potrebno zvišanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila potem izražena kot delež povprečne uvozne vrednosti CIF. Ta razlika je bila za edinega kitajskega sodelujočega proizvajalca izvoznika nad ugotovljeno stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(117)

Potrebno zvišanje cen je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila potem izražena kot delež povprečne uvozne vrednosti CIF. Ta razlika je bila za edinega kitajskega sodelujočega proizvajalca izvoznika nad ugotovljeno stopnjo dampinga.

7.2   Začasni ukrepi

| (118) | Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz s poreklom iz LRK uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(118)

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz s poreklom iz LRK uvesti začasne protidampinške ukrepe na ravni ugotovljene stopnje dampinga.

| (119) | Na podlagi zgoraj navedenega je stopnja začasne protidampinške dajatve za LRK 36,6 %. |
| --- | --- |

(119)

Na podlagi zgoraj navedenega je stopnja začasne protidampinške dajatve za LRK 36,6 %.

| (120) | Spomniti je treba, da se trg v Evropski uniji upravlja predvsem s postopki javnih razpisov, njegov obseg je precej majhen, malo pa je tudi udeležencev na njem. Zaradi večje preglednosti in skrbnega spremljanja učinkovitosti ukrepov se tako šteje za primerno od ustreznih organov držav članic zahtevati, da Komisiji zaupno in redno zagotavljajo informacije o dodelitvi naročil. |
| --- | --- |

(120)

Spomniti je treba, da se trg v Evropski uniji upravlja predvsem s postopki javnih razpisov, njegov obseg je precej majhen, malo pa je tudi udeležencev na njem. Zaradi večje preglednosti in skrbnega spremljanja učinkovitosti ukrepov se tako šteje za primerno od ustreznih organov držav članic zahtevati, da Komisiji zaupno in redno zagotavljajo informacije o dodelitvi naročil.

8.   KONČNA DOLOČBA

| (121) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so sklepi v zvezi z uvedbo dajatev za namene te uredbe začasni in jih je mogoče znova proučiti za namen katere koli dokončne dajatve – |
| --- | --- |

(121)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so sklepi v zvezi z uvedbo dajatev za namene te uredbe začasni in jih je mogoče znova proučiti za namen katere koli dokončne dajatve –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev za sisteme za preglede tovora z uporabo nevtronske tehnologije ali rentgenskih žarkov z virom rentgenskega sevanja najmanj 250 KeV ali z uporabo alfa, beta ali gama žarkov, uvrščene v oznake KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 in ex 9030 10 00 (oznake TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 in 9030100091), ter motorna vozila, opremljena s takimi sistemi, uvrščenimi v oznako KN ex 8705 90 90 (oznaka TARIC 8705909010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Evropske unije pred plačilom dajatve, za izdelke iz odstavka 1 je 36,6 %.

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Evropski uniji je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zadevne strani predložijo pripombe glede uporabe te uredbe v enem mesecu od datuma njenega začetka veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL C 63, 18.3.2009, str. 20.

2

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/73

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1243/2009

z dne 16. decembra 2009

o spremembi Uredbe (EU) št. 1231/2009 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. decembra 2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. decembra 2009, so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 1231/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. decembra 2009, so bile določene z Uredbo Komisije (EU) št. 1231/2009 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (EU) št. 1231/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (EU) št. 1231/2009.

| (3) | Uredbo (EU) št. 1231/2009 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (EU) št. 1231/2009 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (EU) št. 1231/2009 se nadomestita z besedilom iz prilog k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 17. decembra 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. decembra 2009

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 330, 16.12.2009, str. 65.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 17. decembra 2009

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 5,68 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 31,46 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 16,87 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 31,46 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

5,68

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

31,46

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

16,87

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

16,87

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

31,46

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

15.12.2009

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Premija za Zaliv | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 6,55 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

151,95

110,33

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Premija za Zaliv

—

8,39

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

6,55

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 48,48 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

22,87 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

48,48 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/76

---

SKLEP SVETA 2009/969/SZVP

z dne 15. decembra 2009

o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti nekaterim uradnikom Belorusije, določenih v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, in razveljavitvi Skupnega stališča 2009/314/SZVP

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/276/SZVP o omejevalnih ukrepih proti nekaterim uradnikom Belorusije (1).

| (2) | S Skupnim stališčem 2009/314/SZVP z dne 6. aprila 2009 o spremembah Skupnega stališča 2006/276/SZVP (2) so bili omejevalni ukrepi podaljšani do 15. marca 2010. Vendar je bila do 15. decembra 2009 odpravljena omejitev potovanja za nekatere vodilne beloruske uradnike, z izjemo uradnikov, vpletenih v izginotja v letih 1999 in 2000, in predsednika osrednje volilne komisije. |
| --- | --- |

(2)

S Skupnim stališčem 2009/314/SZVP z dne 6. aprila 2009 o spremembah Skupnega stališča 2006/276/SZVP (2) so bili omejevalni ukrepi podaljšani do 15. marca 2010. Vendar je bila do 15. decembra 2009 odpravljena omejitev potovanja za nekatere vodilne beloruske uradnike, z izjemo uradnikov, vpletenih v izginotja v letih 1999 in 2000, in predsednika osrednje volilne komisije.

| (3) | Svet se je 17. novembra 2009 dogovoril, da bi bilo treba omejevalne ukrepe, določene v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, podaljšati do oktobra 2010, ker na področjih iz sklepov Sveta z dne 13. oktobra 2008 ni otipljivega napredka; hkrati pa bi bilo treba podaljšati tudi odložitev omejitve potovanja za nekatere vodilne beloruske uradnike, in sicer do oktobra 2010, z izjemo uradnikov, vpletenih v izginotja v letih 1999 in 2000, in predsednika osrednje volilne komisije. Po preteku tega obdobja bo Svet pregledal omejevalne ukrepe in pri tem upošteval razmere v Belorusiji. Glede na dejanja beloruskih oblasti na področju demokracije in človekovih pravic se lahko kadar koli odloči za ponovno uvedbo ali odpravo omejitve potovanja. |
| --- | --- |

(3)

Svet se je 17. novembra 2009 dogovoril, da bi bilo treba omejevalne ukrepe, določene v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, podaljšati do oktobra 2010, ker na področjih iz sklepov Sveta z dne 13. oktobra 2008 ni otipljivega napredka; hkrati pa bi bilo treba podaljšati tudi odložitev omejitve potovanja za nekatere vodilne beloruske uradnike, in sicer do oktobra 2010, z izjemo uradnikov, vpletenih v izginotja v letih 1999 in 2000, in predsednika osrednje volilne komisije. Po preteku tega obdobja bo Svet pregledal omejevalne ukrepe in pri tem upošteval razmere v Belorusiji. Glede na dejanja beloruskih oblasti na področju demokracije in človekovih pravic se lahko kadar koli odloči za ponovno uvedbo ali odpravo omejitve potovanja.

| (4) | Skupno stališče 2009/314/SZVP bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(4)

Skupno stališče 2009/314/SZVP bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Omejevalni ukrepi, določeni v Skupnem stališču 2006/276/SZVP, se podaljšajo do 31. oktobra 2010.

Člen 2

1.   Ukrepi iz člena 1(1)(b) Skupnega stališča 2006/276/SZVP se v zvezi z g. Jurijem Nikolajevičem Podobedom odložijo do 31. oktobra 2010.

2.   Ukrepi iz člena 1(1)(c) Skupnega stališča 2006/276/SZVP se odložijo do 31. oktobra 2010.

Člen 3

Ta sklep se do 31. oktobra 2010 ponovno preuči ob upoštevanju razmer v Belorusiji.

Člen 4

Skupno stališče 2009/314/SZVP se razveljavi.

Člen 5

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 6

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. decembra 2009

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL L 101, 11.4.2006, str. 5.

1

(2)  UL L 93, 7.4.2009, str. 21.

2

---

AKTI, KATERIH OBJAVA NI OBVEZNA

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/77

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. decembra 2009

o spremembi Dodatka 2A Priloge k Sklepu 2007/65/ES v zvezi z dostopom osebja iz pogodbenih podjetij v stavbe Komisije

(2009/970/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 249(1) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 131 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Sporočila Komisije o novem sistemu dostopa in varovanja v stavbah Komisije (dokument C(2007) 797) je povečati raven varnosti oseb, podatkov in zgradb ter drugih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Namen Sporočila Komisije o novem sistemu dostopa in varovanja v stavbah Komisije (dokument C(2007) 797) je povečati raven varnosti oseb, podatkov in zgradb ter drugih sredstev.

| (2) | Zato je bil oblikovan projekt globalne varnosti (Projet de Sécurisation Globale), v katerem je določeno, da se v vse zgradbe Komisije namestijo avtomatični sistemi nadzora dostopa, ki temeljijo na sodobnih in učinkovitih tehnologijah nadzora dostopa. |
| --- | --- |

(2)

Zato je bil oblikovan projekt globalne varnosti (Projet de Sécurisation Globale), v katerem je določeno, da se v vse zgradbe Komisije namestijo avtomatični sistemi nadzora dostopa, ki temeljijo na sodobnih in učinkovitih tehnologijah nadzora dostopa.

| (3) | Eden od ključnih elementov tega projekta je racionalizirati in zmanjšati veliko število obstoječih modelov izkaznic za zaposlene ter poenostaviti postopke izdajanja različnih kategorij izkaznic za zaposlene na Komisiji ter dovolilnic, ki različnim kategorijam zaposlenih in obiskovalcem omogočajo dostop v zgradbe Komisije. |
| --- | --- |

(3)

Eden od ključnih elementov tega projekta je racionalizirati in zmanjšati veliko število obstoječih modelov izkaznic za zaposlene ter poenostaviti postopke izdajanja različnih kategorij izkaznic za zaposlene na Komisiji ter dovolilnic, ki različnim kategorijam zaposlenih in obiskovalcem omogočajo dostop v zgradbe Komisije.

| (4) | Da bi bilo mogoče dokončati prvo fazo izvedbe novega sistema izdajanja izkaznic za zaposlene, zlasti za osebje pogodbenikov, je treba v Sklep Komisije 2007/65/ES z dne 15. decembra 2006 o vzpostavitvi standardnih varnostnih ukrepov in alarmnih stopenj Komisije in spremembi njenega poslovnika o operativnih postopkih za upravljanje kriznih razmer (1) uvesti nekatere izključno administrativne in tehnične spremembe – |
| --- | --- |

(4)

Da bi bilo mogoče dokončati prvo fazo izvedbe novega sistema izdajanja izkaznic za zaposlene, zlasti za osebje pogodbenikov, je treba v Sklep Komisije 2007/65/ES z dne 15. decembra 2006 o vzpostavitvi standardnih varnostnih ukrepov in alarmnih stopenj Komisije in spremembi njenega poslovnika o operativnih postopkih za upravljanje kriznih razmer (1) uvesti nekatere izključno administrativne in tehnične spremembe –

SKLENILA:

Člen 1

Točka 4.2(b) Dodatka 2A Priloge k Sklepu 2007/65/ES se nadomesti z naslednjim besedilom:

| „(b) | Dovolilnice za dostop se izdajo vsemu drugemu osebju, ki potrebuje dostop do zgradb Komisije za izpolnitev pogodbenih obveznosti s službami Komisije. Dovolilnice za osebje s pogodbami za določen čas ne smejo veljati dlje kot pogodba, razen če to odobri Direktorat Komisije za varnost.

  Dovolilnice za dostop se prav tako izdajo osebju pogodbenega podjetja, ki potrebuje dostop do zgradb Komisije za izpolnitev svojih pogodbenih obveznosti. Te dovolilnice za dostop, ki se izdajo osebju pogodbenikov, veljajo do konca pogodbe s Komisijo, pod pogojem da ima zadevna oseba identifikacijski dokument, veljaven do konca pogodbe. Če identifikacijski dokument ni veljaven do konca pogodbe, se dovolilnica izda do datuma prenehanja veljavnosti identifikacijskega dokumenta.
  Kadar želi član Evropskega parlamenta vstopiti v zgradbo Komisije, lahko to stori s predložitvijo svoje dovolilnice za dostop, ki jo je izdal Evropski parlament, varnostniku na dolžnosti, ne da bi moral obenem opraviti še dodatne varnostne preglede, ki so potrebni za zunanje obiskovalce.“ |
| --- | --- |

„(b)

Dovolilnice za dostop se izdajo vsemu drugemu osebju, ki potrebuje dostop do zgradb Komisije za izpolnitev pogodbenih obveznosti s službami Komisije. Dovolilnice za osebje s pogodbami za določen čas ne smejo veljati dlje kot pogodba, razen če to odobri Direktorat Komisije za varnost.

Dovolilnice za dostop se prav tako izdajo osebju pogodbenega podjetja, ki potrebuje dostop do zgradb Komisije za izpolnitev svojih pogodbenih obveznosti. Te dovolilnice za dostop, ki se izdajo osebju pogodbenikov, veljajo do konca pogodbe s Komisijo, pod pogojem da ima zadevna oseba identifikacijski dokument, veljaven do konca pogodbe. Če identifikacijski dokument ni veljaven do konca pogodbe, se dovolilnica izda do datuma prenehanja veljavnosti identifikacijskega dokumenta.

Kadar želi član Evropskega parlamenta vstopiti v zgradbo Komisije, lahko to stori s predložitvijo svoje dovolilnice za dostop, ki jo je izdal Evropski parlament, varnostniku na dolžnosti, ne da bi moral obenem opraviti še dodatne varnostne preglede, ki so potrebni za zunanje obiskovalce.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

Objavljen je v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 10. decembra 2009

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 32, 6.2.2007, str. 144.

1

---

| 17.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/78

---

SKLEP PREDSEDNIKA EVROPSKE KOMISIJE

z dne 2. decembra 2009

o podpisu uredb, direktiv in sklepov Komisije, v katerih ni določeno, na koga so naslovljeni

(C(2009) 9848)

PREDSEDNIK EVROPSKE KOMISIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 297(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Uredbe, direktive in sklepe Komisije, v katerih ni določeno, na koga so naslovljeni, in ki se sprejmejo po ustnem postopku na podlagi člena 8 Poslovnika Komisije, podpiše predsednik v sklepni beležki na seji Komisije, na kateri se sprejmejo. Sklepno beležko podpiše predsednik ali član Komisije, ki ga nadomešča v skladu s prednostnim vrstnim redom, ki ga je določil predsednik.

Uredbe, direktive in sklepi Komisije, v katerih ni določeno, na koga so naslovljeni, in ki se sprejmejo po pisnem postopku na podlagi člena 12 Poslovnika Komisije, se zapišejo v dnevno beležko. Dnevne beležke se priložijo sklepni beležki, v kateri so navedene in ki se pripravi za sejo Komisije v skladu s členom 17(1) Poslovnika Komisije, na kateri jo predsednik podpiše. Predsednik pooblasti generalnega sekretarja za podpis aktov, pri katerih z objavo in začetkom veljavnosti zaradi nujnosti ni mogoče odlašati do naslednje seje Komisije.

Za podpis uredb, direktiv in sklepov Komisije, v katerih ni določeno, na koga so naslovljeni, in ki se sprejmejo po postopku pooblastitve na podlagi člena 13 Poslovnika Komisije, se pooblastijo člani Komisije, na katere so bila prenesena pooblastila za sprejetje aktov.

Za podpis uredb, direktiv in sklepov Komisije, v katerih ni določeno, na koga so naslovljeni, in ki se sprejmejo po postopku prenosa na podlagi členov 13, 14 in 15 Poslovnika Komisije, se pooblastijo uradniki, na katere so bila prenesena pooblastila za sprejetje aktov.

Člen 2

Ta sklep velja od 1. decembra 2009.

V Bruslju, 2. decembra 2009

Predsednik

José Manuel BARROSO

---