# Europeiska unionens L 345/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.345.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 345 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången23 december 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.345.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 345

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången23 december 2009

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/971/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 12 maj 2009 om det statliga stöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))
  [delgivet med K(2009) 3900]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/972/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 17 juni 2009 om stödordning C 41/06 (ex N 318/A/04) som Danmark planerar att genomföra för återbetalning av koldioxidskatten på kvotreglerad konsumtion av bränsle inom industrin
  [delgivet med nr K(2009) 4517]

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/973/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 juli 2009 om omstruktureringsstödet till Combus AS
  [delgivet med nr K(2009) 4538]

   (
  1
  ) | 28 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

Sida

BESLUT

Kommissionen

2009/971/EG

*

Kommissionens beslut av den 12 maj 2009 om det statliga stöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))
  [delgivet med K(2009) 3900]

   (
  1
  )

[delgivet med K(2009) 3900]

1

1

2009/972/EG

*

Kommissionens beslut av den 17 juni 2009 om stödordning C 41/06 (ex N 318/A/04) som Danmark planerar att genomföra för återbetalning av koldioxidskatten på kvotreglerad konsumtion av bränsle inom industrin
  [delgivet med nr K(2009) 4517]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 4517]

1

18

2009/973/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 juli 2009 om omstruktureringsstödet till Combus AS
  [delgivet med nr K(2009) 4538]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 4538]

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 23.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 12 maj 2009

om det statliga stöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för omstruktureringen av WestLB AG (C 43/08 (ex N 390/08))

[delgivet med K(2009) 3900]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/971/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | I sitt beslut av den 30 april 2008 (2) ansåg kommissionen att det riskskydd som ägarna, nämligen Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband, och – direkt och indirekt – genom NRW. BANK – delstaten Nordrhein-Westfalen, Landschaftsverband Westfalen Lippe och Landschaftsverband Rheinland (nedan kallade ägarna) beviljade WestLB AG den 8 februari 2008, utgjorde statligt stöd. Kommissionen ansåg emellertid att stödet var förenligt med den gemensamma marknaden i egenskap av undsättningsstöd och godkände det i överensstämmelse med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna) (3) i sex månader, eller i händelse av att en omstruktureringsplan inlämnades, till dess att ett slutligt beslut fattades om omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(1)

I sitt beslut av den 30 april 2008 (2) ansåg kommissionen att det riskskydd som ägarna, nämligen Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband, och – direkt och indirekt – genom NRW. BANK – delstaten Nordrhein-Westfalen, Landschaftsverband Westfalen Lippe och Landschaftsverband Rheinland (nedan kallade ägarna) beviljade WestLB AG den 8 februari 2008, utgjorde statligt stöd. Kommissionen ansåg emellertid att stödet var förenligt med den gemensamma marknaden i egenskap av undsättningsstöd och godkände det i överensstämmelse med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade riktlinjerna) (3) i sex månader, eller i händelse av att en omstruktureringsplan inlämnades, till dess att ett slutligt beslut fattades om omstruktureringsplanen.

| (2) | Den 8 augusti 2008 anmälde Tyskland en stödåtgärd för omstrukturering med en omstruktureringsplan för WestLB till kommissionen. Tyskland åtog sig samtidigt att till den 31 december 2008 inlämna ”konkreta åtgärder” för en ändring i ägarstrukturen. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 augusti 2008 anmälde Tyskland en stödåtgärd för omstrukturering med en omstruktureringsplan för WestLB till kommissionen. Tyskland åtog sig samtidigt att till den 31 december 2008 inlämna ”konkreta åtgärder” för en ändring i ägarstrukturen.

| (3) | Genom en skrivelse av den 1 oktober 2008 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna åtgärd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 1 oktober 2008 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna åtgärd.

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från andra berörda parter. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från andra berörda parter.

| (5) | Den 24 november 2008 inlämnade Tyskland sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(5)

Den 24 november 2008 inlämnade Tyskland sina synpunkter på inledandet av det formella granskningsförfarandet.

| (6) | Den 16 december 2008 begärde WestLB en förlängning av tidsgränsen för insändandet av konkreta åtgärder för en ändring i ägarstrukturen. Kommissionen godkände en förlängning av tidsgränsen till den 31 mars 2009. |
| --- | --- |

(6)

Den 16 december 2008 begärde WestLB en förlängning av tidsgränsen för insändandet av konkreta åtgärder för en ändring i ägarstrukturen. Kommissionen godkände en förlängning av tidsgränsen till den 31 mars 2009.

| (7) | Den 27 februari 2009 insände Tyskland en interimsrapport om framstegen fram till slutet av februari 2009. |
| --- | --- |

(7)

Den 27 februari 2009 insände Tyskland en interimsrapport om framstegen fram till slutet av februari 2009.

| (8) | Den 6–8 april 2009 ägde diskussioner rum mellan företrädare för kommissionen, Tyskland, ägarna och WestLB. |
| --- | --- |

(8)

Den 6–8 april 2009 ägde diskussioner rum mellan företrädare för kommissionen, Tyskland, ägarna och WestLB.

| (9) | Den 17 april 2009 insände Tyskland ytterligare upplysningar om omstruktureringen. Den 30 april 2009 insände Tyskland en ändrad omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(9)

Den 17 april 2009 insände Tyskland ytterligare upplysningar om omstruktureringen. Den 30 april 2009 insände Tyskland en ändrad omstruktureringsplan.

| (10) | Den 12 maj 2009 antog kommissionen ett beslut. Beslutet innehöll några mindre fel, som dock inte påverkade beslutets innehåll eller resonemang. Detta beslut antas för tydlighetens skull, och ersätter beslutet av den 12 maj 2009 (K(2009) 3900). |
| --- | --- |

(10)

Den 12 maj 2009 antog kommissionen ett beslut. Beslutet innehöll några mindre fel, som dock inte påverkade beslutets innehåll eller resonemang. Detta beslut antas för tydlighetens skull, och ersätter beslutet av den 12 maj 2009 (K(2009) 3900).

2.   BESKRIVNING AV STÖDORDNINGEN

2.1   Stödmottagare

| (11) | Stödmottagaren är WestLB. WestLB är en europeisk kommersiell bank med säte i delstaten Nordrhein-Westfalen. Bankens sammanlagda tillgångar uppgick till 286,5 miljarder euro den 31 december 2007, vilket gör den till en stor tysk leverantör av finansiella tjänster. WestLB är den centrala institutionen för sparbankerna i Nordrhein-Westfalen och Brandenburg, och som en kommersiell internationellt verksam bank fungerar den som deras länk till de globala finansmarknaderna. WestLB arbetar i nära partnerskap med sparbankerna, och erbjuder en universell banks hela urval av produkter och tjänster, som inriktas på utlåning, strukturerad finansiering, kapitalmarknader och riskkapitalprodukter, kapitalförvaltning, transaktionstjänster och fastighetsfinansiering. Den 30 december 2007 hade WestLB 6 147 anställda. |
| --- | --- |

(11)

Stödmottagaren är WestLB. WestLB är en europeisk kommersiell bank med säte i delstaten Nordrhein-Westfalen. Bankens sammanlagda tillgångar uppgick till 286,5 miljarder euro den 31 december 2007, vilket gör den till en stor tysk leverantör av finansiella tjänster. WestLB är den centrala institutionen för sparbankerna i Nordrhein-Westfalen och Brandenburg, och som en kommersiell internationellt verksam bank fungerar den som deras länk till de globala finansmarknaderna. WestLB arbetar i nära partnerskap med sparbankerna, och erbjuder en universell banks hela urval av produkter och tjänster, som inriktas på utlåning, strukturerad finansiering, kapitalmarknader och riskkapitalprodukter, kapitalförvaltning, transaktionstjänster och fastighetsfinansiering. Den 30 december 2007 hade WestLB 6 147 anställda.

| (12) | WestLB är ett aktiebolag (AG) med huvudkontor i Düsseldorf och Münster. WestLB uppstod ur den tidigare Westdeutsche Landesbank Girozentrale den 30 augusti 2002, efter det att denna banks tjänster till allmänheten hade integrerats i Landesbank Nordrhein-Westfalen, ett företag som regleras av den offentliga rätten och som grundades den 1 augusti 2002. |
| --- | --- |

(12)

WestLB är ett aktiebolag (AG) med huvudkontor i Düsseldorf och Münster. WestLB uppstod ur den tidigare Westdeutsche Landesbank Girozentrale den 30 augusti 2002, efter det att denna banks tjänster till allmänheten hade integrerats i Landesbank Nordrhein-Westfalen, ett företag som regleras av den offentliga rätten och som grundades den 1 augusti 2002.

| (13) | De nuvarande ägarna till WestLB är sparbankerna och giroföreningarna Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband (25,03 procent) och Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (25,03 procent) och – direkt och indirekt – genom NRW. BANK (tidigare Landesbank Nordrhein-Westfalen) – delstaten Nordrhein-Westfalen (37,74 procent) samt regionala sammanslutningar av de lokala myndigheterna Landschaftsverband Westfalen Lippe (6,09 procent) och Landschaftsverband Rheinland (6,09 procent). |
| --- | --- |

(13)

De nuvarande ägarna till WestLB är sparbankerna och giroföreningarna Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband (25,03 procent) och Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (25,03 procent) och – direkt och indirekt – genom NRW. BANK (tidigare Landesbank Nordrhein-Westfalen) – delstaten Nordrhein-Westfalen (37,74 procent) samt regionala sammanslutningar av de lokala myndigheterna Landschaftsverband Westfalen Lippe (6,09 procent) och Landschaftsverband Rheinland (6,09 procent).

| (14) | WestLB är en av Tysklands offentliga banker som fram till den 18 juli 2005 fortfarande åtnjöt de obegränsade statliga garantier som kallades Anstaltslast och Gewährträgerhaftung, och som avskaffades enligt en rad överenskommelser mellan Tyskland och kommissionen (5). |
| --- | --- |

(14)

WestLB är en av Tysklands offentliga banker som fram till den 18 juli 2005 fortfarande åtnjöt de obegränsade statliga garantier som kallades Anstaltslast och Gewährträgerhaftung, och som avskaffades enligt en rad överenskommelser mellan Tyskland och kommissionen (5).

| (15) | År 2002, efter avskaffandet av Anstaltslast och Gewährträgerhaftung, delades den tidigare WestLB upp i NRW. BANK och WestLB. Mellan 2003 och 2005 omstrukturerades WestLB, och banken fick flera kapitaltillskott under åren 2002–2005. I ett beslut som antogs den 18 juli 2007 ansåg kommissionen att dessa kapitaltillskott inte utgjorde statligt stöd (6). |
| --- | --- |

(15)

År 2002, efter avskaffandet av Anstaltslast och Gewährträgerhaftung, delades den tidigare WestLB upp i NRW. BANK och WestLB. Mellan 2003 och 2005 omstrukturerades WestLB, och banken fick flera kapitaltillskott under åren 2002–2005. I ett beslut som antogs den 18 juli 2007 ansåg kommissionen att dessa kapitaltillskott inte utgjorde statligt stöd (6).

2.2   WestLB:s finansiella svårigheter

| (16) | Från mitten av 2007 påverkade den rådande oron på finansmarknaderna WestLB:s strukturerade portföljinvesteringar, som innehöll exponeringar mot amerikanska subprimebolån. Marknadsvärderingarna av värdepapper led förluster, och WestLB kunde inte refinansiera den strukturerade portföljen genom att sälja fordringar på marknaden. Till följd av detta blev WestLB tvungen att konsolidera portföljerna utanför balansräkningen i sin egen balansräkning. |
| --- | --- |

(16)

Från mitten av 2007 påverkade den rådande oron på finansmarknaderna WestLB:s strukturerade portföljinvesteringar, som innehöll exponeringar mot amerikanska subprimebolån. Marknadsvärderingarna av värdepapper led förluster, och WestLB kunde inte refinansiera den strukturerade portföljen genom att sälja fordringar på marknaden. Till följd av detta blev WestLB tvungen att konsolidera portföljerna utanför balansräkningen i sin egen balansräkning.

| (17) | Den 8 februari 2008 enades ägarna till WestLB om de grundläggande principerna för en ytterligare åtgärd, som stakades ut i ett diskussionsunderlag (Eckpunktepapier) (7). Tillsynsmyndigheten för finansiella tjänster (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) och Deutsche Bundesbank deltog i förhandlingarna. Ägarna enades i huvudsak om en struktur för att ringa in avsevärda risker i bankens strukturerade portföljer, som skulle säkras genom ett ”riskskydd” på 5 miljarder euro (8) (i denna siffra ingick de kapitaltillskott som tidigare planerats). |
| --- | --- |

(17)

Den 8 februari 2008 enades ägarna till WestLB om de grundläggande principerna för en ytterligare åtgärd, som stakades ut i ett diskussionsunderlag (Eckpunktepapier) (7). Tillsynsmyndigheten för finansiella tjänster (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht – BaFin) och Deutsche Bundesbank deltog i förhandlingarna. Ägarna enades i huvudsak om en struktur för att ringa in avsevärda risker i bankens strukturerade portföljer, som skulle säkras genom ett ”riskskydd” på 5 miljarder euro (8) (i denna siffra ingick de kapitaltillskott som tidigare planerats).

| (18) | Genom denna överenskommelse ville ägarna skydda WestLB mot volatilitet på marknaderna. Enligt den internationella redovisningsstandarden IFRS (International Financial Reporting Standards), som tillämpas av WestLB, måste banken använda marknadsvärdesmetoden, vilket innebär att en stor del av de tillgångar som innehas av banken måste värderas om med jämna mellanrum. Till följd av subprimekrisen rasade efterfrågan på strukturerade investeringsportföljer. Vid årsslutet 2007 visade balansräkningen för en portfölj på cirka 23 miljarder euro en så stor förlust i marknadsvärdet som cirka [1,5–2,5] miljarder euro (9). |
| --- | --- |

(18)

Genom denna överenskommelse ville ägarna skydda WestLB mot volatilitet på marknaderna. Enligt den internationella redovisningsstandarden IFRS (International Financial Reporting Standards), som tillämpas av WestLB, måste banken använda marknadsvärdesmetoden, vilket innebär att en stor del av de tillgångar som innehas av banken måste värderas om med jämna mellanrum. Till följd av subprimekrisen rasade efterfrågan på strukturerade investeringsportföljer. Vid årsslutet 2007 visade balansräkningen för en portfölj på cirka 23 miljarder euro en så stor förlust i marknadsvärdet som cirka [1,5–2,5] miljarder euro (9).

| (19) | Riskskyddet utgör den rättsliga grunden för överföringen av värdeminskade tillgångar från WestLB till ett specialbolag (special-purpose vehicle – SPV), Phoenix Light SF Ltd, så att WestLB inte måste räkna med effekten av volatiliteten på marknaderna på dessa portföljer i sina räkenskaper. När tillgångarna väl har överförts och garantin har utfärdats kommer alla effekter av marknadsvolatiliteten att elimineras helt från WestLB:s räkenskaper. Specialbolaget motsvarar en ”skräpbank” (bad bank), som inrättas för en institutions räkning och åtnjuter en statlig garanti. |
| --- | --- |

(19)

Riskskyddet utgör den rättsliga grunden för överföringen av värdeminskade tillgångar från WestLB till ett specialbolag (special-purpose vehicle – SPV), Phoenix Light SF Ltd, så att WestLB inte måste räkna med effekten av volatiliteten på marknaderna på dessa portföljer i sina räkenskaper. När tillgångarna väl har överförts och garantin har utfärdats kommer alla effekter av marknadsvolatiliteten att elimineras helt från WestLB:s räkenskaper. Specialbolaget motsvarar en ”skräpbank” (bad bank), som inrättas för en institutions räkning och åtnjuter en statlig garanti.

| (20) | Den 31 mars 2008 godkände WestLB:s ägare åtgärderna, med förbehåll för ett slutligt godkännande av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament. Banken och revisorerna var övertygade om att parlamentet med all sannolikhet skulle gå med på förslaget, och ansåg därför att beslutet var tillräckligt för en överföring av risken till ägarna, som genomfördes den 31 mars 2008. Åtgärden godkändes mycket riktigt senare av delstatsparlamentet. |
| --- | --- |

(20)

Den 31 mars 2008 godkände WestLB:s ägare åtgärderna, med förbehåll för ett slutligt godkännande av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament. Banken och revisorerna var övertygade om att parlamentet med all sannolikhet skulle gå med på förslaget, och ansåg därför att beslutet var tillräckligt för en överföring av risken till ägarna, som genomfördes den 31 mars 2008. Åtgärden godkändes mycket riktigt senare av delstatsparlamentet.

2.3   Åtgärden

| (21) | Enligt omstruktureringsplanen ska det riskskydd som beviljats specialbolaget Phoenix Light SF Ltd förlängas och omvandlas från en provisorisk till en permanent struktur. Riskskyddets struktur har emellertid inte ändrats. |
| --- | --- |

(21)

Enligt omstruktureringsplanen ska det riskskydd som beviljats specialbolaget Phoenix Light SF Ltd förlängas och omvandlas från en provisorisk till en permanent struktur. Riskskyddets struktur har emellertid inte ändrats.

| (22) | Riskskyddet består av följande komponenter:






  — | En garanti som utfärdats av WestLB:s ägare enligt deras respektive aktieinnehav som täcker fordringar upp till ett belopp på 2 miljarder euro som WestLB har på Phoenix Light, till vilket WestLB kommer att överföra en strukturerad värdepappersportfölj med ett nominellt värde på 23 miljarder euro. |
| --- | --- | --- |

(22)

Riskskyddet består av följande komponenter:

—

En garanti som utfärdats av WestLB:s ägare enligt deras respektive aktieinnehav som täcker fordringar upp till ett belopp på 2 miljarder euro som WestLB har på Phoenix Light, till vilket WestLB kommer att överföra en strukturerad värdepappersportfölj med ett nominellt värde på 23 miljarder euro.

| — | En garanti utfärdad av delstaten Nordrhein-Westfalen som täcker ytterligare fordringar som WestLB har på Phoenix Light upp till ett ytterligare belopp på 3 miljarder euro. |
| --- | --- |

—

En garanti utfärdad av delstaten Nordrhein-Westfalen som täcker ytterligare fordringar som WestLB har på Phoenix Light upp till ett ytterligare belopp på 3 miljarder euro.

| (23) | Transaktionen genomfördes på följande sätt:






  — | Fram till den 31 mars 2008 innehade WestLB en portfölj på 23 miljarder euro, främst bestående av strukturerade värdepapper och företagscertifikat, MTN-obligationer och ränte- och kapitalpapper, som utfärdats av tre investeringsinstrument (investment vehicles) vid namn Greyhawk, Harrier och Kestrel (10). |
| --- | --- | --- |

(23)

Transaktionen genomfördes på följande sätt:

—

Fram till den 31 mars 2008 innehade WestLB en portfölj på 23 miljarder euro, främst bestående av strukturerade värdepapper och företagscertifikat, MTN-obligationer och ränte- och kapitalpapper, som utfärdats av tre investeringsinstrument (investment vehicles) vid namn Greyhawk, Harrier och Kestrel (10).

| — | Från och med den 31 mars 2008 sålde WestLB portföljen till Phoenix Light till det nominella värdet på 23 miljarder euro. För att betala inköpspriset på 23 miljarder euro gav Phoenix Light ut värdepapper till ett värde motsvarande portföljens nominella värde. Värdepappren utfärdades i två delar (s.k. trancher). Den lägre delen består av mindre prioriterade värdepapper (junior notes) som har prioritet i händelse av icke-produktiv verksamhet (dvs. de bär alla risker), och har ett sammanlagt nominellt värde på 5 miljarder euro. Den övre delen består av prioriterade värdepapper (senior notes) till ett sammanlagt belopp på 18 miljarder euro. |
| --- | --- |

—

Från och med den 31 mars 2008 sålde WestLB portföljen till Phoenix Light till det nominella värdet på 23 miljarder euro. För att betala inköpspriset på 23 miljarder euro gav Phoenix Light ut värdepapper till ett värde motsvarande portföljens nominella värde. Värdepappren utfärdades i två delar (s.k. trancher). Den lägre delen består av mindre prioriterade värdepapper (junior notes) som har prioritet i händelse av icke-produktiv verksamhet (dvs. de bär alla risker), och har ett sammanlagt nominellt värde på 5 miljarder euro. Den övre delen består av prioriterade värdepapper (senior notes) till ett sammanlagt belopp på 18 miljarder euro.

| — | Delstaten Nordrhein-Westfalen utfärdade en garanti för de mindre prioriterade värdepapperen. Detta har effekten att de betraktas som säkra. Så snart de täcktes av garantin köptes värdepapperen av WestLB. Det fanns två skäl till detta. För det första, när värdepapperen väl täcktes av garantin enades revisorerna om att de inte skulle behöva korrigera dem nedåt i WestLB:s räkenskaper, vilket de hade blivit tvungna att göra med de ursprungliga portföljinvesteringarna. För det andra kunde WestLB använda värdepapperen som säkerhet för att skaffa de medel som krävdes för att köpa dem. |
| --- | --- |

—

Delstaten Nordrhein-Westfalen utfärdade en garanti för de mindre prioriterade värdepapperen. Detta har effekten att de betraktas som säkra. Så snart de täcktes av garantin köptes värdepapperen av WestLB. Det fanns två skäl till detta. För det första, när värdepapperen väl täcktes av garantin enades revisorerna om att de inte skulle behöva korrigera dem nedåt i WestLB:s räkenskaper, vilket de hade blivit tvungna att göra med de ursprungliga portföljinvesteringarna. För det andra kunde WestLB använda värdepapperen som säkerhet för att skaffa de medel som krävdes för att köpa dem.

| — | Phoenix Light ska betala borgensmännen en provision på [0,2–0,1] procent per år för garantin på 5 miljarder euro, och ska betala avkastningen till innehavaren eller innehavarna av de mindre prioriterade värdepapperen och de prioriterade värdepapperen (under den tid den tillfälliga strukturen var i kraft var innehavaren WestLB). Dessa kostnader och alla administrativa kostnader ska betalas från avkastningen på det värdepapper som överförs till Phoenix Light. Den avkastning som betalades av Phoenix Light för de mindre prioriterade och de prioriterade värdepapperen beräknades på ett sådant sätt att WestLB kunde täcka sina refinansieringskostnader. |
| --- | --- |

—

Phoenix Light ska betala borgensmännen en provision på [0,2–0,1] procent per år för garantin på 5 miljarder euro, och ska betala avkastningen till innehavaren eller innehavarna av de mindre prioriterade värdepapperen och de prioriterade värdepapperen (under den tid den tillfälliga strukturen var i kraft var innehavaren WestLB). Dessa kostnader och alla administrativa kostnader ska betalas från avkastningen på det värdepapper som överförs till Phoenix Light. Den avkastning som betalades av Phoenix Light för de mindre prioriterade och de prioriterade värdepapperen beräknades på ett sådant sätt att WestLB kunde täcka sina refinansieringskostnader.

| — | Under räddningsperioden måste WestLB inneha både de mindre prioriterade och de prioriterade värdepapperen för att garantera deras reversibilitet. Efter kommissionens godkännande ändrades den tillfälliga strukturen till en permanent struktur. I den permanenta strukturen kommer WestLB att fortsätta att inneha de garanterade mindre prioriterade värdepapperen tills de löper ut. Phoenix Light kommer att försöka placera de prioriterade värdepapperen på kapitalmarknaden så snart det råder sådana marknadsvillkor att detta slags transaktioner blir möjliga igen. WestLB kommer följaktligen att inneha de prioriterade värdepapperen även i den permanenta strukturen, till dess att de kan placeras på marknaderna. De prioriterade värdepapper som nu innehas av WestLB kommer sedan att lösas in av Phoenix Light och säljas till tredjeparter. |
| --- | --- |

—

Under räddningsperioden måste WestLB inneha både de mindre prioriterade och de prioriterade värdepapperen för att garantera deras reversibilitet. Efter kommissionens godkännande ändrades den tillfälliga strukturen till en permanent struktur. I den permanenta strukturen kommer WestLB att fortsätta att inneha de garanterade mindre prioriterade värdepapperen tills de löper ut. Phoenix Light kommer att försöka placera de prioriterade värdepapperen på kapitalmarknaden så snart det råder sådana marknadsvillkor att detta slags transaktioner blir möjliga igen. WestLB kommer följaktligen att inneha de prioriterade värdepapperen även i den permanenta strukturen, till dess att de kan placeras på marknaderna. De prioriterade värdepapper som nu innehas av WestLB kommer sedan att lösas in av Phoenix Light och säljas till tredjeparter.

| (24) | Gentemot tredjeparter har delstaten Nordrhein-Westfalen exklusiv betalningsskyldighet för det sammanlagda garantibeloppet på 5 miljarder euro. För den första delen på 2 miljarder euro kan delstaten kräva kompensation från de andra fyra ägarna i proportion till deras aktieinnehav. För återstoden av garantin, som uppgår till 3 miljarder euro, kommer delstaten att vara ensam ansvarig, utan hänsyn till sitt proportionella innehav. I gengäld för att delstaten bär detta ansvar har den från de andra ägarna fått en justering av sina aktierättigheter och rätt till ersättning, som den kan välja att motta antingen kontant eller genom en överlåtelse av aktier i WestLB. |
| --- | --- |

(24)

Gentemot tredjeparter har delstaten Nordrhein-Westfalen exklusiv betalningsskyldighet för det sammanlagda garantibeloppet på 5 miljarder euro. För den första delen på 2 miljarder euro kan delstaten kräva kompensation från de andra fyra ägarna i proportion till deras aktieinnehav. För återstoden av garantin, som uppgår till 3 miljarder euro, kommer delstaten att vara ensam ansvarig, utan hänsyn till sitt proportionella innehav. I gengäld för att delstaten bär detta ansvar har den från de andra ägarna fått en justering av sina aktierättigheter och rätt till ersättning, som den kan välja att motta antingen kontant eller genom en överlåtelse av aktier i WestLB.

| (25) | Man enades om att förändringarna i alla händelser skulle göras av avtalet om konsortiet, enligt vilket vissa av sparbankernas och girocentralernas rättigheter skulle upphöra att gälla eller justeras (11). De detaljerade förändringarna skulle överenskommas mellan WestLB:s ägare längre fram. |
| --- | --- |

(25)

Man enades om att förändringarna i alla händelser skulle göras av avtalet om konsortiet, enligt vilket vissa av sparbankernas och girocentralernas rättigheter skulle upphöra att gälla eller justeras (11). De detaljerade förändringarna skulle överenskommas mellan WestLB:s ägare längre fram.

| (26) | Ersättning ska betalas till delstaten om den oproportionerliga delen på 3 miljarder euro i garantin infordras. I detta fall kommer delstaten att ha rätt till en överföring till delstaten av ett motsvarande antal av WestLB-aktier som för närvarande innehas av sparbanksföreningarna och de regionala sammanslutningarna. Ersättningen kommer att beräknas på grundval av ett aktiepris på 220 euro, minus en rabatt på 20 euro per aktie. För de regionala sammanslutningarna kommer aktiepriset att vara 220 euro. I stället för en överföring av aktierna kan parterna även enas om en kontantbetalning. |
| --- | --- |

(26)

Ersättning ska betalas till delstaten om den oproportionerliga delen på 3 miljarder euro i garantin infordras. I detta fall kommer delstaten att ha rätt till en överföring till delstaten av ett motsvarande antal av WestLB-aktier som för närvarande innehas av sparbanksföreningarna och de regionala sammanslutningarna. Ersättningen kommer att beräknas på grundval av ett aktiepris på 220 euro, minus en rabatt på 20 euro per aktie. För de regionala sammanslutningarna kommer aktiepriset att vara 220 euro. I stället för en överföring av aktierna kan parterna även enas om en kontantbetalning.

| (27) | I sitt beslut av den 30 april 2008 ansåg kommissionen att det beskrivna riskskyddet utgjorde tillfälligt undsättningsstöd och förklarade att det var förenligt med den gemensamma marknaden i överensstämmelse med gemenskapens riktlinjer fram till den 8 augusti 2008. Samtidigt begärde kommissionen att Tyskland skulle översända en omfattande och konsekvent omstruktureringsplan för banken. Tyskland inlämnade en omstruktureringsplan den 8 augusti 2008. |
| --- | --- |

(27)

I sitt beslut av den 30 april 2008 ansåg kommissionen att det beskrivna riskskyddet utgjorde tillfälligt undsättningsstöd och förklarade att det var förenligt med den gemensamma marknaden i överensstämmelse med gemenskapens riktlinjer fram till den 8 augusti 2008. Samtidigt begärde kommissionen att Tyskland skulle översända en omfattande och konsekvent omstruktureringsplan för banken. Tyskland inlämnade en omstruktureringsplan den 8 augusti 2008.

2.4   Omstruktureringsplanen

| (28) | Den anmälda omstruktureringsplanen består av ett ”diskussionsunderlag” (Eckpunktevereinbarung) mellan ägarna till banken, daterat den 8 augusti 2008, och en mer detaljerad ”fristående” omstruktureringsplan, som har ändrats efter diskussioner med kommissionen. Omstruktureringen kan sammanfattas på följande sätt. |
| --- | --- |

(28)

Den anmälda omstruktureringsplanen består av ett ”diskussionsunderlag” (Eckpunktevereinbarung) mellan ägarna till banken, daterat den 8 augusti 2008, och en mer detaljerad ”fristående” omstruktureringsplan, som har ändrats efter diskussioner med kommissionen. Omstruktureringen kan sammanfattas på följande sätt.

| (29) | En central komponent i diskussionsunderlaget och omstruktureringsplanen är den planerade förändringen av ägarskapet, som Tyskland och ägarna åtog sig att formulera i definitiva termer, t.ex. genom en avsiktsförklaring, till den 31 december 2008. Så har emellertid inte skett. Nedskrivningar, kostnadsnedskärningar, riskminsknings- och omläggningsåtgärder ska vidtas för att underlätta en försäljning. Ett bolagiserat WestLB kommer därför att bjudas ut till försäljning, som en helhet eller i form av oberoende affärsenheter, i ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande som ska inledas före slutet av augusti 2010 och slutföras före utgången av [juni–oktober] 2011, för att försäljningen ska kunna genomföras den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

(29)

En central komponent i diskussionsunderlaget och omstruktureringsplanen är den planerade förändringen av ägarskapet, som Tyskland och ägarna åtog sig att formulera i definitiva termer, t.ex. genom en avsiktsförklaring, till den 31 december 2008. Så har emellertid inte skett. Nedskrivningar, kostnadsnedskärningar, riskminsknings- och omläggningsåtgärder ska vidtas för att underlätta en försäljning. Ett bolagiserat WestLB kommer därför att bjudas ut till försäljning, som en helhet eller i form av oberoende affärsenheter, i ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande som ska inledas före slutet av augusti 2010 och slutföras före utgången av [juni–oktober] 2011, för att försäljningen ska kunna genomföras den 1 januari 2012.

| (30) | Enligt omstruktureringsplanen ska det genomföras ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande som är öppet för alla köpare, såväl inhemska som utländska. Försäljningen måste offentliggöras på vederbörligt sett i minst en internationell dagstidning eller tidskrift som finns tillgänglig inom gemenskapen på engelska. WestLB agerar som en central institution för sparbanker i Nordrhein-Westfalen. WestLB i sig självt är en kommersiell bank i den juridiska formen av ett publikt aktiebolag. Därför får varken WestLB:s nuvarande roll som en central institution för sparbanker eller namnet WestLB åberopas för att förhindra en fullständig försäljning av banken till en privat investerare. |
| --- | --- |

(30)

Enligt omstruktureringsplanen ska det genomföras ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande som är öppet för alla köpare, såväl inhemska som utländska. Försäljningen måste offentliggöras på vederbörligt sett i minst en internationell dagstidning eller tidskrift som finns tillgänglig inom gemenskapen på engelska. WestLB agerar som en central institution för sparbanker i Nordrhein-Westfalen. WestLB i sig självt är en kommersiell bank i den juridiska formen av ett publikt aktiebolag. Därför får varken WestLB:s nuvarande roll som en central institution för sparbanker eller namnet WestLB åberopas för att förhindra en fullständig försäljning av banken till en privat investerare.

| (31) | Det främsta målet med anbudsförfarandet är en ändring av WestLB:s ägarstruktur, dvs. en fullständig överföring av rösträtterna. En fullständig avyttring av ett eller flera bolagiserade affärsområden är att föredra framför en enkel överföring av majoriteten av rösträtterna (”50 procent plus en aktie”). En sådan överföring av majoriteten av rösträtterna till en ny köpare kommer att vara tillåten endast om inget bud läggs på en fullständig avyttring av ett eller flera segmenterade affärsområden under anbudsförfarandet. Även om prioriteringen är en överföring av samtliga rösträtter instämmer kommissionen, med tanke på den oförutsägbara situationen på finansmarknaderna och att det inte har gjorts några insatser för att ändra WestLB:s ägarstruktur, i att det kan finnas ett behov av alternativa scenarier, t.ex. en överföring av majoriteten av rösträtterna eller en konsolidering av Landesbanken i Tyskland. Kommissionen motsätter sig inte en samlad omstrukturering av bankerna och inser att det kan bli nödvändigt att genomföra omstruktureringsplanen mot bakgrund av en omstrukturering av Landesbanken i Tyskland. För att övervaka att omstruktureringen genomförs korrekt även om ett alternativt scenario för ändringen av ägarstrukturen väljs anser kommissionen emellertid att en förvaltare måste utses. |
| --- | --- |

(31)

Det främsta målet med anbudsförfarandet är en ändring av WestLB:s ägarstruktur, dvs. en fullständig överföring av rösträtterna. En fullständig avyttring av ett eller flera bolagiserade affärsområden är att föredra framför en enkel överföring av majoriteten av rösträtterna (”50 procent plus en aktie”). En sådan överföring av majoriteten av rösträtterna till en ny köpare kommer att vara tillåten endast om inget bud läggs på en fullständig avyttring av ett eller flera segmenterade affärsområden under anbudsförfarandet. Även om prioriteringen är en överföring av samtliga rösträtter instämmer kommissionen, med tanke på den oförutsägbara situationen på finansmarknaderna och att det inte har gjorts några insatser för att ändra WestLB:s ägarstruktur, i att det kan finnas ett behov av alternativa scenarier, t.ex. en överföring av majoriteten av rösträtterna eller en konsolidering av Landesbanken i Tyskland. Kommissionen motsätter sig inte en samlad omstrukturering av bankerna och inser att det kan bli nödvändigt att genomföra omstruktureringsplanen mot bakgrund av en omstrukturering av Landesbanken i Tyskland. För att övervaka att omstruktureringen genomförs korrekt även om ett alternativt scenario för ändringen av ägarstrukturen väljs anser kommissionen emellertid att en förvaltare måste utses.

| (32) | För att underlätta försäljningen av WestLB, antingen som en helhet eller i separata delar, omfattar omstruktureringen åtgärder för kostnadsnedskärningar och nedskrivningar. Avyttringen av aktieinnehav och stängning av bankkontor är centrala faktorer. När det gäller kostnadsnedskärningar och nedskrivningar kommer alla stora aktieinnehav att avyttras för att finansiera omstruktureringsåtgärderna. Försäljningen kommer att genomföras i två delar. Den första delen av bankens innehav, som består av Weberbank, [...] och [...], kommer att säljas till slutet av [februari–maj] 2010 (12), och den andra delen, som består av [...] och [...], kommer att säljas till slutet av [februari–maj] 2011 (13). |
| --- | --- |

(32)

För att underlätta försäljningen av WestLB, antingen som en helhet eller i separata delar, omfattar omstruktureringen åtgärder för kostnadsnedskärningar och nedskrivningar. Avyttringen av aktieinnehav och stängning av bankkontor är centrala faktorer. När det gäller kostnadsnedskärningar och nedskrivningar kommer alla stora aktieinnehav att avyttras för att finansiera omstruktureringsåtgärderna. Försäljningen kommer att genomföras i två delar. Den första delen av bankens innehav, som består av Weberbank, [...] och [...], kommer att säljas till slutet av [februari–maj] 2010 (12), och den andra delen, som består av [...] och [...], kommer att säljas till slutet av [februari–maj] 2011 (13).

| (33) | WestLB ska stänga fem av sina elva bankkontor i Tyskland senast den [...] 2010 (Bielefeld, Münster, Dortmund, Köln och Mainz) (14). Senast den [...] 2010 (15) ska WestLB minska ned på sina kontor utanför Tyskland, från över trettio till sju (16). |
| --- | --- |

(33)

WestLB ska stänga fem av sina elva bankkontor i Tyskland senast den [...] 2010 (Bielefeld, Münster, Dortmund, Köln och Mainz) (14). Senast den [...] 2010 (15) ska WestLB minska ned på sina kontor utanför Tyskland, från över trettio till sju (16).

| (34) | Slutligen innehåller omstruktureringsplanen ett program med nedskrivningsåtgärder enligt följande:






  — | Jämfört med årsbokslutet för 2007 kommer balansomslutningen att minskas med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011 (17). I absoluta tal kommer balansomsättningen att minskas från [200–280] miljarder euro netto till [150–250] miljarder euro netto till den 31 mars 2010 och [80–180] miljarder euro netto till den 31 mars 2011. |
| --- | --- | --- |

(34)

Slutligen innehåller omstruktureringsplanen ett program med nedskrivningsåtgärder enligt följande:

—

Jämfört med årsbokslutet för 2007 kommer balansomslutningen att minskas med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011 (17). I absoluta tal kommer balansomsättningen att minskas från [200–280] miljarder euro netto till [150–250] miljarder euro netto till den 31 mars 2010 och [80–180] miljarder euro netto till den 31 mars 2011.

| — | Jämfört med årsbokslutet för 2007 kommer de riskviktade tillgångarna att minskas med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011. I absoluta tal kommer de riskviktade tillgångarna att minskas från 104 miljarder euro till 78 miljarder euro till den 31 mars 2010 och till 52 miljarder euro till den 31 mars 2011. |
| --- | --- |

—

Jämfört med årsbokslutet för 2007 kommer de riskviktade tillgångarna att minskas med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011. I absoluta tal kommer de riskviktade tillgångarna att minskas från 104 miljarder euro till 78 miljarder euro till den 31 mars 2010 och till 52 miljarder euro till den 31 mars 2011.

| — | Dessa målsiffror ska helst nås genom avyttringar eller försäljning av tillgångar som tidigare har samlats i ”avvecklingsportföljen”. |
| --- | --- |

—

Dessa målsiffror ska helst nås genom avyttringar eller försäljning av tillgångar som tidigare har samlats i ”avvecklingsportföljen”.

| (35) | Förutom åtgärder för kostnadsnedskärningar och avskrivningar innebär planen en omfattande omläggning och riskminskning av alla verksamheter. Särskilt följande åtgärder ska vidtas:






  — | Kärnverksamheten kommer att delas upp i tre separata affärsområden med organisatorisk bolagisering av alla affärsprocesser. |
| --- | --- | --- |

(35)

Förutom åtgärder för kostnadsnedskärningar och avskrivningar innebär planen en omfattande omläggning och riskminskning av alla verksamheter. Särskilt följande åtgärder ska vidtas:

—

Kärnverksamheten kommer att delas upp i tre separata affärsområden med organisatorisk bolagisering av alla affärsprocesser.

| — | Investeringsförvaltningen kommer att fasas ut, för att till slut upphöra helt. |
| --- | --- |

—

Investeringsförvaltningen kommer att fasas ut, för att till slut upphöra helt.

| — | På området för strukturerad finansiering, inklusive internationell projektfinansiering (globalt ursprung), kommer affärsvolymen att minskas avsevärt och inriktas på identifierade sektorer. |
| --- | --- |

—

På området för strukturerad finansiering, inklusive internationell projektfinansiering (globalt ursprung), kommer affärsvolymen att minskas avsevärt och inriktas på identifierade sektorer.

| — | Den internationella kapitalmarknadsverksamheten kommer att begränsas till handel med klientkonton. |
| --- | --- |

—

Den internationella kapitalmarknadsverksamheten kommer att begränsas till handel med klientkonton.

| (36) | Före utgången av oktober 2009 kommer WestLB, i syfte att bilda tre separata kärnaffärsområden, att bolagisera samtliga affärsprocesser och inrätta följande enheter, som kommer att avstå från extern tillväxt genom fusioner eller förvärv:






  — | Penningtransaktioner. |
| --- | --- | --- |

(36)

Före utgången av oktober 2009 kommer WestLB, i syfte att bilda tre separata kärnaffärsområden, att bolagisera samtliga affärsprocesser och inrätta följande enheter, som kommer att avstå från extern tillväxt genom fusioner eller förvärv:

—

Penningtransaktioner.

| — | Partnerskap med medelstora företag och sparbanker (Verbund/Mittelstand). |
| --- | --- |

—

Partnerskap med medelstora företag och sparbanker (Verbund/Mittelstand).

| — | Kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering. |
| --- | --- |

—

Kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering.

| (37) | I avvaktan på försäljningen av investeringsförvaltningsverksamheten kommer WestLB att upphöra att handla för egen räkning och kommer inte längre att genomföra transaktioner i relativt värde och arbitragetransaktioner (18). Handeln med klientkonton begränsas till kontoren i Düsseldorf, New York, London och Hongkong. |
| --- | --- |

(37)

I avvaktan på försäljningen av investeringsförvaltningsverksamheten kommer WestLB att upphöra att handla för egen räkning och kommer inte längre att genomföra transaktioner i relativt värde och arbitragetransaktioner (18). Handeln med klientkonton begränsas till kontoren i Düsseldorf, New York, London och Hongkong.

| (38) | Till dess att WestLB:s ägarstruktur ändras kommer affärsvolymen för kapitalmarknadsverksamhet att begränsas enligt följande: år 2009, till den 31 december 2009, till [70–100] miljarder euro, år 2010, till den 31 december 2010, till [60–90] miljarder euro, och år 2011, till den 31 december 2011, till [50–80] miljarder euro. |
| --- | --- |

(38)

Till dess att WestLB:s ägarstruktur ändras kommer affärsvolymen för kapitalmarknadsverksamhet att begränsas enligt följande: år 2009, till den 31 december 2009, till [70–100] miljarder euro, år 2010, till den 31 december 2010, till [60–90] miljarder euro, och år 2011, till den 31 december 2011, till [50–80] miljarder euro.

| (39) | Till dess att WestLB:s ägarstruktur ändras kommer de riskviktade tillgångar som anslås för kapitalmarknadsverksamhet att begränsas enligt följande: till [10–25] miljarder euro till den 31 december 2009, till [5–25] miljarder euro till den 31 december 2010 och till [5–25] miljarder euro till den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(39)

Till dess att WestLB:s ägarstruktur ändras kommer de riskviktade tillgångar som anslås för kapitalmarknadsverksamhet att begränsas enligt följande: till [10–25] miljarder euro till den 31 december 2009, till [5–25] miljarder euro till den 31 december 2010 och till [5–25] miljarder euro till den 31 december 2011.

| (40) | I avvaktan på försäljningen av WestLB kommer affärsvolymen på området för internbankhandel och strukturerad finansiering (som ingår i kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering) att begränsas enligt följande: år 2009 till den 31 december 2009, till [20–40] miljarder euro, år 2010 till den 31 december 2010, till [15–35] miljarder euro och år 2011, till den 31 december 2011, till [10–30] miljarder euro. |
| --- | --- |

(40)

I avvaktan på försäljningen av WestLB kommer affärsvolymen på området för internbankhandel och strukturerad finansiering (som ingår i kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering) att begränsas enligt följande: år 2009 till den 31 december 2009, till [20–40] miljarder euro, år 2010 till den 31 december 2010, till [15–35] miljarder euro och år 2011, till den 31 december 2011, till [10–30] miljarder euro.

| (41) | I avvaktan på försäljningen av WestLB kommer dessutom de riskviktade tillgångar som motsvarar affärsvolymen på området för internbankhandel och strukturerad finansiering (som ingår i kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering) att begränsas enligt följande: till [30–60] miljarder euro till den 31 december 2009, till [20–50] miljarder euro till den 31 december 2010 och till [20–50] miljarder euro till den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(41)

I avvaktan på försäljningen av WestLB kommer dessutom de riskviktade tillgångar som motsvarar affärsvolymen på området för internbankhandel och strukturerad finansiering (som ingår i kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering) att begränsas enligt följande: till [30–60] miljarder euro till den 31 december 2009, till [20–50] miljarder euro till den 31 december 2010 och till [20–50] miljarder euro till den 31 december 2011.

| (42) | Alla återstående verksamheter, enheter och kontor i form av dotterbolag, filialer eller representationskontor som inte kan säljas före utgången av december 2011 kommer att avvecklas av ägarna. Alla ändringar av omstruktureringsplanen av den 8 augusti 2008 diskuterades med kommissionen, godtogs av Tyskland och insändes till kommissionen den 30 april 2009. Men den ändrade omstruktureringsplanen har fortfarande inte bekräftats officiellt av tre av WestLB:s fem ägare. Även om planen har godkänts av Tyskland och ägarna kan den därför inte betraktas som bindande. Under förfarandets gång har kommissionen observerat att ägarna inte har lyckats följa den ursprungliga tidsplanen för en godkänd omstruktureringsplan, och beslutsprocessen har halkat efter schemat. Kommissionen anser därför att det är nödvändigt att bifoga vissa villkor till sitt beslut. |
| --- | --- |

(42)

Alla återstående verksamheter, enheter och kontor i form av dotterbolag, filialer eller representationskontor som inte kan säljas före utgången av december 2011 kommer att avvecklas av ägarna. Alla ändringar av omstruktureringsplanen av den 8 augusti 2008 diskuterades med kommissionen, godtogs av Tyskland och insändes till kommissionen den 30 april 2009. Men den ändrade omstruktureringsplanen har fortfarande inte bekräftats officiellt av tre av WestLB:s fem ägare. Även om planen har godkänts av Tyskland och ägarna kan den därför inte betraktas som bindande. Under förfarandets gång har kommissionen observerat att ägarna inte har lyckats följa den ursprungliga tidsplanen för en godkänd omstruktureringsplan, och beslutsprocessen har halkat efter schemat. Kommissionen anser därför att det är nödvändigt att bifoga vissa villkor till sitt beslut.

| (43) | Med tanke på att de föreslagna omstruktureringsåtgärderna är mycket komplexa och att tidsgränserna för deras genomförande är snäva, anser kommissionen att genomförandet av omstruktureringsplanen bör övervakas av en förvaltare, vars uppgift ska vara att hålla kommissionen informerad om de åtgärder som vidtas. Att utse en förvaltare är särskilt viktigt eftersom kommissionen är beredd att godta en viss flexibilitet i tidsplanen för genomförandet. I princip måste avyttringen av innehavet slutföras till [februari–maj] 2010. Avyttringen kan dock skjutas upp om WestLB kan visa att en försäljning endast var möjlig under balansvärdet. I beslutet ges även möjligheten till en begränsad försäljning eller konsolidering av Landesbanken i Tyskland, och således till ett undantag från anbudsvillkoren. Förvaltaren bör övervaka genomförandet av omstruktureringsplanen, rapportera om de vidtagna åtgärderna inom ramen för den flexibilitet som är tillåten under genomförandeperioden och underlätta kommunikationen med kommissionen. |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på att de föreslagna omstruktureringsåtgärderna är mycket komplexa och att tidsgränserna för deras genomförande är snäva, anser kommissionen att genomförandet av omstruktureringsplanen bör övervakas av en förvaltare, vars uppgift ska vara att hålla kommissionen informerad om de åtgärder som vidtas. Att utse en förvaltare är särskilt viktigt eftersom kommissionen är beredd att godta en viss flexibilitet i tidsplanen för genomförandet. I princip måste avyttringen av innehavet slutföras till [februari–maj] 2010. Avyttringen kan dock skjutas upp om WestLB kan visa att en försäljning endast var möjlig under balansvärdet. I beslutet ges även möjligheten till en begränsad försäljning eller konsolidering av Landesbanken i Tyskland, och således till ett undantag från anbudsvillkoren. Förvaltaren bör övervaka genomförandet av omstruktureringsplanen, rapportera om de vidtagna åtgärderna inom ramen för den flexibilitet som är tillåten under genomförandeperioden och underlätta kommunikationen med kommissionen.

3.   TYSKLANDS SYNPUNKTER PÅ BESLUTET

| (44) | Till svar på beslutet inkom Tyskland med synpunkter på utvärderingen av stödet. |
| --- | --- |

(44)

Till svar på beslutet inkom Tyskland med synpunkter på utvärderingen av stödet.

| (45) | När det gäller omfattningen av det berörda stödet hävdar Tyskland, tvärtemot kommissionens åsikt, att den enda relevanta tidpunkten för beräkningen av stödbeloppet är den tidpunkt då riskskyddet infördes och meddelades till allmänheten, och inte den senare tidpunkt då den provisoriska strukturen omvandlades till en permanent struktur. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller omfattningen av det berörda stödet hävdar Tyskland, tvärtemot kommissionens åsikt, att den enda relevanta tidpunkten för beräkningen av stödbeloppet är den tidpunkt då riskskyddet infördes och meddelades till allmänheten, och inte den senare tidpunkt då den provisoriska strukturen omvandlades till en permanent struktur.

| (46) | När det gäller riskskyddets karaktär hävdar Tyskland att omvandlingen från en provisorisk struktur till en permanent struktur inte är relevant. Åtgärden klarar kommissionens test för att bedöma om åtgärden är stödberättigad, dvs. om den går att upphäva, trots att riskskyddet inte har någon tidsgräns. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller riskskyddets karaktär hävdar Tyskland att omvandlingen från en provisorisk struktur till en permanent struktur inte är relevant. Åtgärden klarar kommissionens test för att bedöma om åtgärden är stödberättigad, dvs. om den går att upphäva, trots att riskskyddet inte har någon tidsgräns.

| (47) | Tyskland hävdar vidare att när en garanti ges till ett företag i svårigheter motsvarar stöddelen det belopp som faktiskt täcks av garantin endast om en total förlust är mycket sannolik. I den beräkning som WestLB har gjort, och som lades fram för BaFin och Bundesbank i december 2007 och januari 2008, fastställs siffran för de förväntade förlusterna till ett nominellt värde på [...] miljoner euro i slutet av januari 2008, medan Morgan Stanley i sin beräkning från februari 2008 kommer fram till ett betydligt högre värde på cirka [...] miljarder euro. Båda dessa siffror ligger betydligt under det nominella värdet på 5 miljarder euro, och tyder således inte på att en total förlust är mycket sannolik. I den beräkning som gjorts av WestLB tar man dessutom hänsyn till ett dåligt scenario, eftersom den beräkningen bygger på en ytterligare sänkning med två punkter av de färska kreditvärderingarna av alla utvärderade instrument, medan den rapport som lämnats av Morgan Stanley var alltför pessimistisk eftersom den, bland andra skiljaktiga antaganden, grundades på en sänkning med fyra punkter. |
| --- | --- |

(47)

Tyskland hävdar vidare att när en garanti ges till ett företag i svårigheter motsvarar stöddelen det belopp som faktiskt täcks av garantin endast om en total förlust är mycket sannolik. I den beräkning som WestLB har gjort, och som lades fram för BaFin och Bundesbank i december 2007 och januari 2008, fastställs siffran för de förväntade förlusterna till ett nominellt värde på [...] miljoner euro i slutet av januari 2008, medan Morgan Stanley i sin beräkning från februari 2008 kommer fram till ett betydligt högre värde på cirka [...] miljarder euro. Båda dessa siffror ligger betydligt under det nominella värdet på 5 miljarder euro, och tyder således inte på att en total förlust är mycket sannolik. I den beräkning som gjorts av WestLB tar man dessutom hänsyn till ett dåligt scenario, eftersom den beräkningen bygger på en ytterligare sänkning med två punkter av de färska kreditvärderingarna av alla utvärderade instrument, medan den rapport som lämnats av Morgan Stanley var alltför pessimistisk eftersom den, bland andra skiljaktiga antaganden, grundades på en sänkning med fyra punkter.

| (48) | När det gäller den rättsliga grunden hävdar Tyskland att stödet bör anses vara förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 b i EG-fördraget, eftersom det vid tidpunkten när stödet beviljades fanns en allvarlig störning i ekonomin och riskskyddet för WestLB, vilket enligt Tyskland är av systematisk betydelse, även var avsett att avhjälpa denna störning. Åtgärden var således lämplig, nödvändig och proportionerlig. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller den rättsliga grunden hävdar Tyskland att stödet bör anses vara förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 b i EG-fördraget, eftersom det vid tidpunkten när stödet beviljades fanns en allvarlig störning i ekonomin och riskskyddet för WestLB, vilket enligt Tyskland är av systematisk betydelse, även var avsett att avhjälpa denna störning. Åtgärden var således lämplig, nödvändig och proportionerlig.

| (49) | Tyskland bestrider även att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c eftersom omstruktureringsplanen inte bara består av inkrementella förbättringar, utan även leder till en avsevärd minskning av den verksamhet som bedrivs av WestLB för egen räkning, en uppskattbar förbättring av bankens riskprofil och en stabilisering av framtida intäktsutsikter. |
| --- | --- |

(49)

Tyskland bestrider även att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c eftersom omstruktureringsplanen inte bara består av inkrementella förbättringar, utan även leder till en avsevärd minskning av den verksamhet som bedrivs av WestLB för egen räkning, en uppskattbar förbättring av bankens riskprofil och en stabilisering av framtida intäktsutsikter.

| (50) | Avslutningsvis hävdar Tyskland att den åtgärd som planeras för att minska en eventuell snedvridning av konkurrensen inte är nödvändig för att återställa långsiktig lönsamhet, och att den sammanlagda kostnaden för dessa åtgärder jämfört med det stödbelopp som mottas är betydligt högre än i liknande fall, t.ex. Crédit Lyonnais II
   (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG-PSK
   (20), Bankgesellschaft Berlin
   (21) eller IKB
   (22). |
| --- | --- |

(50)

Avslutningsvis hävdar Tyskland att den åtgärd som planeras för att minska en eventuell snedvridning av konkurrensen inte är nödvändig för att återställa långsiktig lönsamhet, och att den sammanlagda kostnaden för dessa åtgärder jämfört med det stödbelopp som mottas är betydligt högre än i liknande fall, t.ex. Crédit Lyonnais II
   (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG-PSK
   (20), Bankgesellschaft Berlin
   (21) eller IKB
   (22).

4.   BEDÖMNING

4.1   Förekomsten av stöd

| (51) | Kommissionen måste till att börja med bedöma om stödåtgärderna kan anses vara statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Enligt denna punkt är statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen måste till att börja med bedöma om stödåtgärderna kan anses vara statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Enligt denna punkt är statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (52) | Riskskyddet är en fortsättning på det undsättningsstöd som beviljades av ägarna. I sitt beslut av den 30 april 2008 har kommissionen redan fastställt att riskskyddet utgör statligt stöd. Tyskland bestrider inte detta. |
| --- | --- |

(52)

Riskskyddet är en fortsättning på det undsättningsstöd som beviljades av ägarna. I sitt beslut av den 30 april 2008 har kommissionen redan fastställt att riskskyddet utgör statligt stöd. Tyskland bestrider inte detta.

4.2   Stödbeloppet

| (53) | Kommissionen håller inte med Tyskland om att stödbeloppet bör beräknas på grundval av de förväntade förlusterna. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen håller inte med Tyskland om att stödbeloppet bör beräknas på grundval av de förväntade förlusterna.

| (54) | När det gäller metoden bekräftar kommissionen först och främst att riskskyddet godkändes som undsättningsstöd med tanke på att det går att upphäva. Riskskyddet ska nu omvandlas till ett permanent arrangemang, och det kan därför bli nödvändigt att bedöma stödbeloppet på nytt i omstruktureringsskedet. En ny utvärdering av de förväntade förlusterna begärs i beslutet, men ingen sådan utvärdering har inlämnats trots att det finns mer aktuella siffror tillgängliga som stödmottagaren kunde ha lämnat. Morgan Stanley-rapporten, där man kommer fram till det betydligt högre värdet på cirka [...] miljarder euro, visar hur känsliga sådana beräkningar är, beroende på vilka antaganden som görs och använd metod. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller metoden bekräftar kommissionen först och främst att riskskyddet godkändes som undsättningsstöd med tanke på att det går att upphäva. Riskskyddet ska nu omvandlas till ett permanent arrangemang, och det kan därför bli nödvändigt att bedöma stödbeloppet på nytt i omstruktureringsskedet. En ny utvärdering av de förväntade förlusterna begärs i beslutet, men ingen sådan utvärdering har inlämnats trots att det finns mer aktuella siffror tillgängliga som stödmottagaren kunde ha lämnat. Morgan Stanley-rapporten, där man kommer fram till det betydligt högre värdet på cirka [...] miljarder euro, visar hur känsliga sådana beräkningar är, beroende på vilka antaganden som görs och använd metod.

| (55) | Kommissionen påpekar att den i sitt beslut i Sachsen LB ansåg att en privat investerare som agerar i en marknadsekonomi under de rådande oberäkneliga förhållandena på finansmarknaderna åtminstone skulle ha utgått från ett ”dåligt scenario” i beräkningen av förväntade förluster (23). Kommissionen håller inte med om åsikten att de skiljaktiga antagandena i Morgan Stanley-rapporten är överdrivet pessimistiska och instämmer inte heller i att WestLB redan har tagit hänsyn till ett dåligt scenario, eftersom effekten på de förväntade förlusterna endast är märkbar om lägre graderingar på värderingsskalan väljs. Denna slutsats är i linje med resonemanget i beslutet om Bankgesellschaft Berlin
   (24). |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen påpekar att den i sitt beslut i Sachsen LB ansåg att en privat investerare som agerar i en marknadsekonomi under de rådande oberäkneliga förhållandena på finansmarknaderna åtminstone skulle ha utgått från ett ”dåligt scenario” i beräkningen av förväntade förluster (23). Kommissionen håller inte med om åsikten att de skiljaktiga antagandena i Morgan Stanley-rapporten är överdrivet pessimistiska och instämmer inte heller i att WestLB redan har tagit hänsyn till ett dåligt scenario, eftersom effekten på de förväntade förlusterna endast är märkbar om lägre graderingar på värderingsskalan väljs. Denna slutsats är i linje med resonemanget i beslutet om Bankgesellschaft Berlin
   (24).

| (56) | I detta fall anser kommissionen dessutom att effekten av och karaktären hos garantin på 5 miljarder euro, som ger banken möjlighet räkna bort en portfölj på 23 miljarder euro i sin balansräkning, liknar effekten av och karaktären hos ett kapitaltillskott. Stödbeloppet är följaktligen jämförbart med det kapital som skulle ha krävts för att åstadkomma samma stabilisering av portföljen (25). |
| --- | --- |

(56)

I detta fall anser kommissionen dessutom att effekten av och karaktären hos garantin på 5 miljarder euro, som ger banken möjlighet räkna bort en portfölj på 23 miljarder euro i sin balansräkning, liknar effekten av och karaktären hos ett kapitaltillskott. Stödbeloppet är följaktligen jämförbart med det kapital som skulle ha krävts för att åstadkomma samma stabilisering av portföljen (25).

| (57) | Enligt kommissionens fasta praxis (26), domstolarnas fasta rättspraxis och kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (27), får stödkomponenten i en garanti till ett företag som befinner sig i svårigheter vara lika hög som det belopp som faktiskt täcks av garantin (i det här fallet 5 miljarder euro). |
| --- | --- |

(57)

Enligt kommissionens fasta praxis (26), domstolarnas fasta rättspraxis och kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (27), får stödkomponenten i en garanti till ett företag som befinner sig i svårigheter vara lika hög som det belopp som faktiskt täcks av garantin (i det här fallet 5 miljarder euro).

| (58) | Enligt kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (28) (punkt 39) motsvarar stödbeloppet skillnaden mellan överföringen av värdet av tillgångarna (baserat på deras verkliga ekonomiska värde) och marknadspriset. Därför bör tillgångarna om möjligt värderas på grundval av deras aktuella marknadsvärde. Enligt de upplysningar som de tyska myndigheterna har lämnat till kommissionen har marknaden för tillgångarna i portföljen nästan försvunnit helt, vilket innebär att det inte är möjligt att fastställa ett marknadspris enligt kommissionens meddelande om värdeminskade tillgångar eftersom det inte finns någon marknad att jämföra med. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödbeloppet måste motsvara beloppet för garantin, dvs. 5 miljarder euro. |
| --- | --- |

(58)

Enligt kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (28) (punkt 39) motsvarar stödbeloppet skillnaden mellan överföringen av värdet av tillgångarna (baserat på deras verkliga ekonomiska värde) och marknadspriset. Därför bör tillgångarna om möjligt värderas på grundval av deras aktuella marknadsvärde. Enligt de upplysningar som de tyska myndigheterna har lämnat till kommissionen har marknaden för tillgångarna i portföljen nästan försvunnit helt, vilket innebär att det inte är möjligt att fastställa ett marknadspris enligt kommissionens meddelande om värdeminskade tillgångar eftersom det inte finns någon marknad att jämföra med. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödbeloppet måste motsvara beloppet för garantin, dvs. 5 miljarder euro.

| (59) | Dessutom är den provision som ska betalas på [0,2–1,0] procent betydligt lägre än det pris som en marknadsinvesterare skulle förvänta sig i linje med kommissionens meddelande om värdeminskade tillgångar (29). |
| --- | --- |

(59)

Dessutom är den provision som ska betalas på [0,2–1,0] procent betydligt lägre än det pris som en marknadsinvesterare skulle förvänta sig i linje med kommissionens meddelande om värdeminskade tillgångar (29).

| (60) | Stödets ekonomiska värde är följaktligen avsevärt högre än både Tysklands bedömning av den förväntade förlusten och den siffra på [...] miljarder euro som beräknats av Morgan Stanley. Stödet motsvarar därför med all sannolikhet det nominella värdet på 5 miljarder euro. |
| --- | --- |

(60)

Stödets ekonomiska värde är följaktligen avsevärt högre än både Tysklands bedömning av den förväntade förlusten och den siffra på [...] miljarder euro som beräknats av Morgan Stanley. Stödet motsvarar därför med all sannolikhet det nominella värdet på 5 miljarder euro.

4.3   Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (61) | I beslutet fastställer kommissionen att den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärdens förenlighet är artikel 87.3 c i EG-fördraget. Kommissionen överväger även om åtgärden borde bedömas på grundval av artikel 87.3 b. I den artikeln fastställs att statligt stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden om det är avsett att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. Kommissionen påpekade att vid den tidpunkt då stödet beviljades WestLB hade krisen på subprimemarknaden ännu inte lett till en allvarlig störning i Tysklands ekonomi i den mening som avses i artikel 87.3 b. De tyska myndigheterna hade inte heller lämnat några uppgifter till kommissionen som visade att ett underlåtande att hjälpa WestLB skulle ha lett till en sådan allvarlig störning. |
| --- | --- |

(61)

I beslutet fastställer kommissionen att den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärdens förenlighet är artikel 87.3 c i EG-fördraget. Kommissionen överväger även om åtgärden borde bedömas på grundval av artikel 87.3 b. I den artikeln fastställs att statligt stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden om det är avsett att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. Kommissionen påpekade att vid den tidpunkt då stödet beviljades WestLB hade krisen på subprimemarknaden ännu inte lett till en allvarlig störning i Tysklands ekonomi i den mening som avses i artikel 87.3 b. De tyska myndigheterna hade inte heller lämnat några uppgifter till kommissionen som visade att ett underlåtande att hjälpa WestLB skulle ha lett till en sådan allvarlig störning.

| (62) | Under tiden har kommissionen i tre meddelanden (30) och i sitt godkännande av de tyska bankernas bankundsättningspaket (31) instämt i att det finns ett hot om en allvarlig störning i den tyska ekonomin, och att åtgärder för att stödja banker sannolikt kan avhjälpa denna störning. Den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärden bör därför vara artikel 87.3 b i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(62)

Under tiden har kommissionen i tre meddelanden (30) och i sitt godkännande av de tyska bankernas bankundsättningspaket (31) instämt i att det finns ett hot om en allvarlig störning i den tyska ekonomin, och att åtgärder för att stödja banker sannolikt kan avhjälpa denna störning. Den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärden bör därför vara artikel 87.3 b i EG-fördraget.

| (63) | I de tre meddelanden som kommissionen har antagit med anledning av den rådande finansiella krisen (32) förklarar den att statligt stöd som beviljas banker i samband med krisen bör bedömas i enlighet med riktlinjerna, med beaktande av de särskilda inslagen i en systemkris på finansmarknaderna (33). Enligt riktlinjerna får statligt stöd godkännas endast om det åtföljs av en genomgripande omstruktureringsplan som syftar till att återställa lönsamheten genom ett tillräckligt bidrag till omstruktureringen från stödmottagaren och genom åtgärder för att avhjälpa en eventuell snedvridning av konkurrensen. Riktlinjerna utgör därför den lämpliga ramen för att behandla omstruktureringen av WestLB med anledning av krisen. Med tanke på karaktären hos och omfattningen av den rådande krisen är det emellertid även nödvändigt att ta hänsyn till ytterligare specifika faktorer relaterade till de rådande marknadsvillkoren. När principerna i riktlinjerna tillämpas på omstruktureringen av WestLB under den rådande krisen måste de följaktligen anpassas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt riktlinjernas bestämmelser om det bidrag som stödmottagaren ska göra. Eftersom den externa finansieringen för WestLB uppgår till [...], förefaller det mål på 50 procent som fastställs i riktlinjerna att vara mycket svårt att nå, och kommissionen inser att det under systemkrisen på finansmarknaderna inte alltid är lämpligt att kräva en exakt kvantifiering av stödmottagarens eget bidrag. Utformningen och genomförandet av åtgärderna för att begränsa snedvridningar av konkurrensen kan också behöva omprövas eftersom WestLB kan behöva mer tid på sig för att genomföra dem på grund av de rådande marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

(63)

I de tre meddelanden som kommissionen har antagit med anledning av den rådande finansiella krisen (32) förklarar den att statligt stöd som beviljas banker i samband med krisen bör bedömas i enlighet med riktlinjerna, med beaktande av de särskilda inslagen i en systemkris på finansmarknaderna (33). Enligt riktlinjerna får statligt stöd godkännas endast om det åtföljs av en genomgripande omstruktureringsplan som syftar till att återställa lönsamheten genom ett tillräckligt bidrag till omstruktureringen från stödmottagaren och genom åtgärder för att avhjälpa en eventuell snedvridning av konkurrensen. Riktlinjerna utgör därför den lämpliga ramen för att behandla omstruktureringen av WestLB med anledning av krisen. Med tanke på karaktären hos och omfattningen av den rådande krisen är det emellertid även nödvändigt att ta hänsyn till ytterligare specifika faktorer relaterade till de rådande marknadsvillkoren. När principerna i riktlinjerna tillämpas på omstruktureringen av WestLB under den rådande krisen måste de följaktligen anpassas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt riktlinjernas bestämmelser om det bidrag som stödmottagaren ska göra. Eftersom den externa finansieringen för WestLB uppgår till [...], förefaller det mål på 50 procent som fastställs i riktlinjerna att vara mycket svårt att nå, och kommissionen inser att det under systemkrisen på finansmarknaderna inte alltid är lämpligt att kräva en exakt kvantifiering av stödmottagarens eget bidrag. Utformningen och genomförandet av åtgärderna för att begränsa snedvridningar av konkurrensen kan också behöva omprövas eftersom WestLB kan behöva mer tid på sig för att genomföra dem på grund av de rådande marknadsförhållandena.

| (64) | Såsom kommissionen anger i två av de meddelanden som antagits med anledning av finanskrisen står omfattningen av den omstrukturering som krävs för att återställa lönsamhet sannolikt i direkt proportion till omfattningen av och volymen på det stöd som lämnas till WestLB å ena sidan och soliditeten hos bankens affärsmodell å andra sidan (34). |
| --- | --- |

(64)

Såsom kommissionen anger i två av de meddelanden som antagits med anledning av finanskrisen står omfattningen av den omstrukturering som krävs för att återställa lönsamhet sannolikt i direkt proportion till omfattningen av och volymen på det stöd som lämnas till WestLB å ena sidan och soliditeten hos bankens affärsmodell å andra sidan (34).

4.4   Förenlighet enligt artikel 87.3 b i EG-fördraget

| (65) | För att bedöma stödets förenlighet med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 b i EG-fördraget måste kommissionen avgöra om stödet uppfyller följande villkor för omstruktureringsstöd som fastställs i riktlinjerna: i) stödet måste grundas på en omstruktureringsplan, som måste visa att företaget klarar av att återställa sin långsiktiga lönsamhet, ii) stödet måste begränsas till det minimum som krävs i tid och belopp, och stödmottagaren måste lämna ett avsevärt bidrag till kostnaderna för omstruktureringen, samt iii) stödet får inte snedvrida konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I dessa avseenden får kommissionen ställa krav på stödmottagaren. |
| --- | --- |

(65)

För att bedöma stödets förenlighet med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 b i EG-fördraget måste kommissionen avgöra om stödet uppfyller följande villkor för omstruktureringsstöd som fastställs i riktlinjerna: i) stödet måste grundas på en omstruktureringsplan, som måste visa att företaget klarar av att återställa sin långsiktiga lönsamhet, ii) stödet måste begränsas till det minimum som krävs i tid och belopp, och stödmottagaren måste lämna ett avsevärt bidrag till kostnaderna för omstruktureringen, samt iii) stödet får inte snedvrida konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I dessa avseenden får kommissionen ställa krav på stödmottagaren.

4.4.1   Återställande av långsiktig lönsamhet

| (66) | I punkt 34 i riktlinjerna anges att stödet beviljas under förutsättning att den omstruktureringsplan som kommissionen ska ha godkänt för varje enskilt stöd genomförs. Kommissionen måste slå fast att omstruktureringen kan förväntas återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid. Omstruktureringen ska ha en begränsad varaktighet och grundas på realistiska antaganden. I omstruktureringsplanen måste de omständigheter som lett till att företaget hamnat i svårigheter beskrivas, vilket gör det möjligt att bedöma om de föreslagna åtgärderna är lämpliga. Den måste göra det möjligt för företaget att övergå till en ny struktur som ger det utsikter till långsiktig lönsamhet och möjligheter att fungera med egna resurser. Detta innebär att företaget genom omstruktureringsplanen måste kunna bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader, och att avkastningen på eget kapital är tillräcklig för att företaget ska vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft. |
| --- | --- |

(66)

I punkt 34 i riktlinjerna anges att stödet beviljas under förutsättning att den omstruktureringsplan som kommissionen ska ha godkänt för varje enskilt stöd genomförs. Kommissionen måste slå fast att omstruktureringen kan förväntas återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid. Omstruktureringen ska ha en begränsad varaktighet och grundas på realistiska antaganden. I omstruktureringsplanen måste de omständigheter som lett till att företaget hamnat i svårigheter beskrivas, vilket gör det möjligt att bedöma om de föreslagna åtgärderna är lämpliga. Den måste göra det möjligt för företaget att övergå till en ny struktur som ger det utsikter till långsiktig lönsamhet och möjligheter att fungera med egna resurser. Detta innebär att företaget genom omstruktureringsplanen måste kunna bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader, och att avkastningen på eget kapital är tillräcklig för att företaget ska vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft.

| (67) | Kommissionen har grundat sin bedömning på de upplysningar som har lämnats av Tyskland, särskilt omstruktureringsplanen tillsammans med långtgående ändringar av planen som inlämnades i ett senare skede av granskningsförfarandet efter diskussioner med kommissionen, och som innehåller en detaljerad tidsplan för försäljningen av specifika tillgångar. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen har grundat sin bedömning på de upplysningar som har lämnats av Tyskland, särskilt omstruktureringsplanen tillsammans med långtgående ändringar av planen som inlämnades i ett senare skede av granskningsförfarandet efter diskussioner med kommissionen, och som innehåller en detaljerad tidsplan för försäljningen av specifika tillgångar.

| (68) | I beslutet förklarade kommissionen att den tvivlade på att det förslag till omstruktureringsplan som ursprungligen insänts av Tyskland kunde betraktas som en omstruktureringsplan enligt villkoren i punkterna 32–51 i riktlinjerna. I beslutet uttryckte kommissionen även åsikten att WestLB:s svåra situation delvis berodde på bankens ägarstruktur och de respektive ägarnas olika intressen. Kommissionen anser därför att ändringen av ägarstrukturen, som ska genomföras till årsslutet 2011 genom ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande, är ett viktigt steg för att lösa svårigheterna och kommer att bidra till att underlätta bankens positiva utveckling. |
| --- | --- |

(68)

I beslutet förklarade kommissionen att den tvivlade på att det förslag till omstruktureringsplan som ursprungligen insänts av Tyskland kunde betraktas som en omstruktureringsplan enligt villkoren i punkterna 32–51 i riktlinjerna. I beslutet uttryckte kommissionen även åsikten att WestLB:s svåra situation delvis berodde på bankens ägarstruktur och de respektive ägarnas olika intressen. Kommissionen anser därför att ändringen av ägarstrukturen, som ska genomföras till årsslutet 2011 genom ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande, är ett viktigt steg för att lösa svårigheterna och kommer att bidra till att underlätta bankens positiva utveckling.

| (69) | WestLB eller dess ägare godtog den punkten och åtog sig att fastställa definitiva villkor för en ändring av ägarstrukturen till den 31 december 2008, t.ex. genom att utarbeta en avsiktsförklaring. Tidsgränsen förlängdes sedan till den 31 mars 2009 på Tysklands begäran. I en interimsrapport som inlämnades av Tyskland den 27 februari 2009 granskades framstegen fram till slutet av februari 2009 (35). Den strategi som föredrogs var att skapa en konsoliderad supraregional grupp (som benämns Landesbank Mitte) genom att slå ihop två Landesbanken, WestLB och Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba). Integrationen av DeKaBank Deutsche Girozentrale föreslogs som en kompletterande åtgärd. Båda alternativen visade sig vara resultatlösa, av flera olika skäl. Ett skäl var intressekonflikten mellan WestLB:s ägare. Sparbankernas och delstatens intressen står ibland i direkt motsättning till varandra, vilket bekräftar att den åsikt som kommissionen uttrycker i beslutet är korrekt, och att en ändring av ägarstrukturen är av största betydelse om WestLB:s långsiktiga lönsamhet ska återställas. |
| --- | --- |

(69)

WestLB eller dess ägare godtog den punkten och åtog sig att fastställa definitiva villkor för en ändring av ägarstrukturen till den 31 december 2008, t.ex. genom att utarbeta en avsiktsförklaring. Tidsgränsen förlängdes sedan till den 31 mars 2009 på Tysklands begäran. I en interimsrapport som inlämnades av Tyskland den 27 februari 2009 granskades framstegen fram till slutet av februari 2009 (35). Den strategi som föredrogs var att skapa en konsoliderad supraregional grupp (som benämns Landesbank Mitte) genom att slå ihop två Landesbanken, WestLB och Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba). Integrationen av DeKaBank Deutsche Girozentrale föreslogs som en kompletterande åtgärd. Båda alternativen visade sig vara resultatlösa, av flera olika skäl. Ett skäl var intressekonflikten mellan WestLB:s ägare. Sparbankernas och delstatens intressen står ibland i direkt motsättning till varandra, vilket bekräftar att den åsikt som kommissionen uttrycker i beslutet är korrekt, och att en ändring av ägarstrukturen är av största betydelse om WestLB:s långsiktiga lönsamhet ska återställas.

| (70) | Med tanke på att det första försöket att privatisera WestLB misslyckades vill kommissionen fastställa med en tillräcklig säkerhetsmarginal att den inlämnade omstruktureringsplanen är tillräcklig för att återställa bankens lönsamhet. |
| --- | --- |

(70)

Med tanke på att det första försöket att privatisera WestLB misslyckades vill kommissionen fastställa med en tillräcklig säkerhetsmarginal att den inlämnade omstruktureringsplanen är tillräcklig för att återställa bankens lönsamhet.

| (71) | I den ändrade planen lämnas inte bara mer detaljerade uppgifter om de planerade åtgärderna, utan den innehåller även en rad viktiga åtgärder, t.ex. en minskning av balansräkningen och de riskviktade tillgångarna med nästan 50 procent, en försäljning av banken som en helhet eller i separata enheter genom ett öppet anbudsförfarande, försäljning av nästan alla dotterbolag, inklusive Westdeutsche ImmobilienBank, och stängning av majoriteten av bankens kontor. |
| --- | --- |

(71)

I den ändrade planen lämnas inte bara mer detaljerade uppgifter om de planerade åtgärderna, utan den innehåller även en rad viktiga åtgärder, t.ex. en minskning av balansräkningen och de riskviktade tillgångarna med nästan 50 procent, en försäljning av banken som en helhet eller i separata enheter genom ett öppet anbudsförfarande, försäljning av nästan alla dotterbolag, inklusive Westdeutsche ImmobilienBank, och stängning av majoriteten av bankens kontor.

| (72) | Försäljningen av banken måste slutföras till den 31 december 2011. WestLB:s ägare måste inleda ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande till den 31 augusti 2010 och underteckna ett kontrakt med en köpare till [juni–oktober] 2011, så att försäljningen kan genomföras till den 1 januari 2012. Det främsta målet är att slutföra överföringen av rösträtterna. Men på grund av att situationen på finansmarknaderna är oförutsägbar och försöken att ändra WestLB:s ägarstruktur har misslyckats, instämmer kommissionen i att det kan finnas ett behov av alternativa scenarier, t.ex. en överföring av majoriteten av rösträtterna. Även om konsolideringen av Landesbanken i Tyskland hittills inte har lyckats, motsätter sig inte kommissionen en samlad omstrukturering av bankerna och inser att omstruktureringsplanen kan behöva genomföras i ett bredare sammanhang, mot bakgrund av omstruktureringen av hela Landesbanken-sektorn i Tyskland. Genomförandet av den ändrade ägarstrukturen ska övervakas av en förvaltare som godkänts av kommissionen och utsetts av WestLB. |
| --- | --- |

(72)

Försäljningen av banken måste slutföras till den 31 december 2011. WestLB:s ägare måste inleda ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande till den 31 augusti 2010 och underteckna ett kontrakt med en köpare till [juni–oktober] 2011, så att försäljningen kan genomföras till den 1 januari 2012. Det främsta målet är att slutföra överföringen av rösträtterna. Men på grund av att situationen på finansmarknaderna är oförutsägbar och försöken att ändra WestLB:s ägarstruktur har misslyckats, instämmer kommissionen i att det kan finnas ett behov av alternativa scenarier, t.ex. en överföring av majoriteten av rösträtterna. Även om konsolideringen av Landesbanken i Tyskland hittills inte har lyckats, motsätter sig inte kommissionen en samlad omstrukturering av bankerna och inser att omstruktureringsplanen kan behöva genomföras i ett bredare sammanhang, mot bakgrund av omstruktureringen av hela Landesbanken-sektorn i Tyskland. Genomförandet av den ändrade ägarstrukturen ska övervakas av en förvaltare som godkänts av kommissionen och utsetts av WestLB.

| (73) | Försäljningen av banken kommer att underlättas av den tidigare bolagiseringen av affärsområdena och att verksamheterna grupperats i tre kärnaffärsområden, som kommer att bjudas ut till försäljning i ett anbudsförfarande, både separat och som en helhet, och av att balansomslutningen och de riskviktade tillgångarna ska skrivas ned med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011, jämfört med årsbokslutet för 2007. |
| --- | --- |

(73)

Försäljningen av banken kommer att underlättas av den tidigare bolagiseringen av affärsområdena och att verksamheterna grupperats i tre kärnaffärsområden, som kommer att bjudas ut till försäljning i ett anbudsförfarande, både separat och som en helhet, och av att balansomslutningen och de riskviktade tillgångarna ska skrivas ned med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011, jämfört med årsbokslutet för 2007.

| (74) | Dessutom har granskningen bekräftat att WestLB har riktat om sin verksamhet. Banken har gått ifrån förlustbringande verksamheter såsom investeringsförvaltning och fastighetshandel, som gav upphov till krisen, och lägger återigen tonvikten på kundinriktad verksamhet. Enligt den ändrade omstruktureringsplanen kommer banken återigen att koncentrera sin verksamhet på Nordrhein-Westfalen och Tyskland och stänga över 20 kontor och dotterbolag, och på penningtransaktioner, medelstora företag och partnerskap med sparbanker, internbankhandel, kapitalmarknader och strukturerad finansiering. Omfokuseringen från riskfyllda verksamheter till mindre volatila verksamheter som penningtransaktioner och samarbete med sparbanker, privatbankkunder och medelstora företag kommer att leda till att den hållbara delen av WestLB:s verksamheter ökas och följaktligen bidra till att återställa bankens lönsamhet. Kommissionen konstaterar att WestLB enligt den ändrade omstruktureringsplanen kommer att gå långt ifrån sin tidigare affärsmodell. Omstruktureringsplanen utgör därför en avsevärd ändring av bankens affärsinriktning, som tidigare har visat sig vara ohållbar. |
| --- | --- |

(74)

Dessutom har granskningen bekräftat att WestLB har riktat om sin verksamhet. Banken har gått ifrån förlustbringande verksamheter såsom investeringsförvaltning och fastighetshandel, som gav upphov till krisen, och lägger återigen tonvikten på kundinriktad verksamhet. Enligt den ändrade omstruktureringsplanen kommer banken återigen att koncentrera sin verksamhet på Nordrhein-Westfalen och Tyskland och stänga över 20 kontor och dotterbolag, och på penningtransaktioner, medelstora företag och partnerskap med sparbanker, internbankhandel, kapitalmarknader och strukturerad finansiering. Omfokuseringen från riskfyllda verksamheter till mindre volatila verksamheter som penningtransaktioner och samarbete med sparbanker, privatbankkunder och medelstora företag kommer att leda till att den hållbara delen av WestLB:s verksamheter ökas och följaktligen bidra till att återställa bankens lönsamhet. Kommissionen konstaterar att WestLB enligt den ändrade omstruktureringsplanen kommer att gå långt ifrån sin tidigare affärsmodell. Omstruktureringsplanen utgör därför en avsevärd ändring av bankens affärsinriktning, som tidigare har visat sig vara ohållbar.

| (75) | Kommissionen konstaterar vidare att kostnadsnedskärningsåtgärderna ska vidtas till slutet av 2010. Dessutom har WestLB vidtagit åtgärder för att förbättra sin riskhantering, och har redan minskat sin riskexponering. Kommissionen har analyserat de underliggande antagandena i omstruktureringsplanen och har inga skäl att tvivla på att de är realistiska. Kommissionen anser därför att den ändrade omstruktureringsplanen visar att WestLB har kapacitet för att återställa sin långsiktiga lönsamhet. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen konstaterar vidare att kostnadsnedskärningsåtgärderna ska vidtas till slutet av 2010. Dessutom har WestLB vidtagit åtgärder för att förbättra sin riskhantering, och har redan minskat sin riskexponering. Kommissionen har analyserat de underliggande antagandena i omstruktureringsplanen och har inga skäl att tvivla på att de är realistiska. Kommissionen anser därför att den ändrade omstruktureringsplanen visar att WestLB har kapacitet för att återställa sin långsiktiga lönsamhet.

4.4.2   Begränsning av stödet till vad som är absolut nödvändigt

| (76) | Kommissionens tvivel om att stödet kanske inte skulle begränsas till ett minimum har skingrats. Kommissionen kan nu dra slutsatsen att stödet verkligen är begränsat till vad som är absolut nödvändigt, och att stödmottagarens bidrag kommer att vara väsentligt. Kommissionen instämmer i att det mål på 50 procent som anges i punkt 44 i riktlinjerna måste ändras när det tillämpas på omstruktureringen av WestLB under den rådande krisen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionens tvivel om att stödet kanske inte skulle begränsas till ett minimum har skingrats. Kommissionen kan nu dra slutsatsen att stödet verkligen är begränsat till vad som är absolut nödvändigt, och att stödmottagarens bidrag kommer att vara väsentligt. Kommissionen instämmer i att det mål på 50 procent som anges i punkt 44 i riktlinjerna måste ändras när det tillämpas på omstruktureringen av WestLB under den rådande krisen.

| (77) | Kommissionen anser att kostnaderna för omstruktureringen i största möjliga utsträckning ska bäras av banken under de rådande omständigheterna, genom avyttring av tillgångar och dotterbolag. Avyttringen av tillgångarna får två effekter. Dels minskar den volymen av riskviktade tillgångar, så att kapital kan frigöras och kapitalnivån kan ökas, dels genererar den likviditet som kan användas för att finansiera omstruktureringen eller för att stärka likviditetsbasen (36). En del av detta förväntade kapitaltillskott har realiserats, och en annan del kommer att realiseras inom kort. Även om man bortser från det förväntade kapitaltillskottet, som kan ske först 2011, och en försiktig bedömning ger vid handen att inte alla förväntade belopp kommer att nås fullt ut för alla dessa avyttringar, är kommissionens slutsats att kravet på att det egna bidraget till omstruktureringen ska utgöra 50 procent uppfyllt. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen anser att kostnaderna för omstruktureringen i största möjliga utsträckning ska bäras av banken under de rådande omständigheterna, genom avyttring av tillgångar och dotterbolag. Avyttringen av tillgångarna får två effekter. Dels minskar den volymen av riskviktade tillgångar, så att kapital kan frigöras och kapitalnivån kan ökas, dels genererar den likviditet som kan användas för att finansiera omstruktureringen eller för att stärka likviditetsbasen (36). En del av detta förväntade kapitaltillskott har realiserats, och en annan del kommer att realiseras inom kort. Även om man bortser från det förväntade kapitaltillskottet, som kan ske först 2011, och en försiktig bedömning ger vid handen att inte alla förväntade belopp kommer att nås fullt ut för alla dessa avyttringar, är kommissionens slutsats att kravet på att det egna bidraget till omstruktureringen ska utgöra 50 procent uppfyllt.

| (78) | Trots moduleringen av målet på 50 procent för stödmottagarens eget bidrag vidhåller kommissionen sitt krav att aktieägarna ska lämna ett så stort bidrag som möjligt (dvs. att de kommer att vara med och dela på bördan). Detta innebär att investerare i hybridkapital måste delta i omstruktureringen av banken. Kommissionen anser att en justering av kapitalreserverna för att kunna betala en vinst på hybridkapital och undvika delaktighet i förluster i fall där statligt stöd har beviljats är problematisk, av två skäl. För det första förefaller det statliga stödet inte vara begränsat till vad som är absolut nödvändigt. Principen om att statligt stöd ska begränsas till ett minimum är en allmän princip i politiken för statliga stöd. Justeringarna av reservmedel för att betala ränta på hybridkapital leder till att föreskrivet kapital tas från banken, vilket ökar det belopp som behövs för rekapitalisering och följaktligen beloppet för det statliga stödet. För det andra strider detta mot principen om delade bördor och ökar den moraliska risken. Betalning av en vinst, även om det inte finns några rättsliga skyldigheter, skyddar ägarna av hybridkapital från konsekvenser av förluster och från full exponering för den risk som de bestämmer sig för att ta när de investerar i en typ av instrument som är riskfyllt till sin natur och ger högre avkastning just på grund av den högre risken. Dessutom kommer hybridinstrument att ingå i förlusterna. Kommissionen kräver därför att räntebetalningarna på sådana instrument ska vara förbjudna fram till försäljningen av WestLB, och att instrumenten ingår i förlusterna om banken visar en förlust i balansräkningen till följd av att ingen justering gjorts av reserverna. Detta är särskilt viktigt när det gäller WestLB, eftersom banken kommer att säljas och investerarnas förtroende för de nuvarande ägarna därför inte är av någon större betydelse (37). |
| --- | --- |

(78)

Trots moduleringen av målet på 50 procent för stödmottagarens eget bidrag vidhåller kommissionen sitt krav att aktieägarna ska lämna ett så stort bidrag som möjligt (dvs. att de kommer att vara med och dela på bördan). Detta innebär att investerare i hybridkapital måste delta i omstruktureringen av banken. Kommissionen anser att en justering av kapitalreserverna för att kunna betala en vinst på hybridkapital och undvika delaktighet i förluster i fall där statligt stöd har beviljats är problematisk, av två skäl. För det första förefaller det statliga stödet inte vara begränsat till vad som är absolut nödvändigt. Principen om att statligt stöd ska begränsas till ett minimum är en allmän princip i politiken för statliga stöd. Justeringarna av reservmedel för att betala ränta på hybridkapital leder till att föreskrivet kapital tas från banken, vilket ökar det belopp som behövs för rekapitalisering och följaktligen beloppet för det statliga stödet. För det andra strider detta mot principen om delade bördor och ökar den moraliska risken. Betalning av en vinst, även om det inte finns några rättsliga skyldigheter, skyddar ägarna av hybridkapital från konsekvenser av förluster och från full exponering för den risk som de bestämmer sig för att ta när de investerar i en typ av instrument som är riskfyllt till sin natur och ger högre avkastning just på grund av den högre risken. Dessutom kommer hybridinstrument att ingå i förlusterna. Kommissionen kräver därför att räntebetalningarna på sådana instrument ska vara förbjudna fram till försäljningen av WestLB, och att instrumenten ingår i förlusterna om banken visar en förlust i balansräkningen till följd av att ingen justering gjorts av reserverna. Detta är särskilt viktigt när det gäller WestLB, eftersom banken kommer att säljas och investerarnas förtroende för de nuvarande ägarna därför inte är av någon större betydelse (37).

| (79) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att det bidrag som WestLB har åtagit sig att lämna till omstruktureringen är så stort som det kan vara, även om målet på 50 procent antagligen inte kommer att nås. |
| --- | --- |

(79)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att det bidrag som WestLB har åtagit sig att lämna till omstruktureringen är så stort som det kan vara, även om målet på 50 procent antagligen inte kommer att nås.

4.4.3   Otillbörlig snedvridning av konkurrensen ska undvikas

| (80) | I punkterna 35–39 i riktlinjerna anges att åtgärder måste vidtas för att se till att de negativa effekterna av stödet på konkurrenterna minimeras så mycket som möjligt. Detta handlar vanligen om att begränsa eller minska företagets närvaro på de relevanta produktmarknaderna genom att sälja produktionskapacitet eller dotterbolag eller skära ned på verksamheten. Begränsningen eller minskningen ska stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet. |
| --- | --- |

(80)

I punkterna 35–39 i riktlinjerna anges att åtgärder måste vidtas för att se till att de negativa effekterna av stödet på konkurrenterna minimeras så mycket som möjligt. Detta handlar vanligen om att begränsa eller minska företagets närvaro på de relevanta produktmarknaderna genom att sälja produktionskapacitet eller dotterbolag eller skära ned på verksamheten. Begränsningen eller minskningen ska stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet.

| (81) | I slutet av sin granskning kan kommissionen konstatera att tillräckliga åtgärder faktiskt vidtas för att minska eventuella negativa effekter av stödet på konkurrensen så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

(81)

I slutet av sin granskning kan kommissionen konstatera att tillräckliga åtgärder faktiskt vidtas för att minska eventuella negativa effekter av stödet på konkurrensen så mycket som möjligt.

| (82) | WestLB upphör med investeringsförvaltning och minskar avsevärt sin affärsvolym inom strukturerad finansiering och kapitalmarknader, två av bankens mest lönsamma affärssegment. |
| --- | --- |

(82)

WestLB upphör med investeringsförvaltning och minskar avsevärt sin affärsvolym inom strukturerad finansiering och kapitalmarknader, två av bankens mest lönsamma affärssegment.

| (83) | Kommissionen anser emellertid att en nedläggning av investeringsförvaltningen och omkring hälften av den sammanlagda nedskärningen av volymen är nödvändigt för att återställa lönsamheten. Enligt punkt 40 i riktlinjerna räknas sådana åtgärder inte som åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen. Även om upphörandet av investeringsförvaltningsverksamheten inte kan godtas som en åtgärd för att minska snedvridningen av konkurrensen inverkar detta emellertid på bankens storlek och dess verksamheter. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen anser emellertid att en nedläggning av investeringsförvaltningen och omkring hälften av den sammanlagda nedskärningen av volymen är nödvändigt för att återställa lönsamheten. Enligt punkt 40 i riktlinjerna räknas sådana åtgärder inte som åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen. Även om upphörandet av investeringsförvaltningsverksamheten inte kan godtas som en åtgärd för att minska snedvridningen av konkurrensen inverkar detta emellertid på bankens storlek och dess verksamheter.

| (84) | Totalt sett kommer WestLB:s balansräkning att minskas med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011. Samtidigt kommer volymen av riskviktade tillgångar att skäras ned med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011. |
| --- | --- |

(84)

Totalt sett kommer WestLB:s balansräkning att minskas med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011. Samtidigt kommer volymen av riskviktade tillgångar att skäras ned med 25 procent till slutet av mars 2010 och med 50 procent till slutet av mars 2011.

| (85) | Kommissionen anser att minskningen av nätverket av filialer till fem filialer i Tyskland och sju kontor utanför landet, upphörandet med fastighetshandeln och begränsningarna av handeln med klientkonton är lämpliga åtgärder för att minska snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen anser att minskningen av nätverket av filialer till fem filialer i Tyskland och sju kontor utanför landet, upphörandet med fastighetshandeln och begränsningarna av handeln med klientkonton är lämpliga åtgärder för att minska snedvridningen av konkurrensen.

| (86) | Omstruktureringsplanen omfattar även kostnadsnedskärningar och nedskrivningar. Nästan hela innehavet i dotterbolag ska avyttras. Försäljningen av detta innehav ska genomföras i två delar: den första delen av innehavet, som består av 16 dotterbolag, ska säljas till slutet av [februari–maj] 2010 (38), och den andra delen, som består av tre dotterbolag, ska säljas till slutet av [februari–maj] 2011. |
| --- | --- |

(86)

Omstruktureringsplanen omfattar även kostnadsnedskärningar och nedskrivningar. Nästan hela innehavet i dotterbolag ska avyttras. Försäljningen av detta innehav ska genomföras i två delar: den första delen av innehavet, som består av 16 dotterbolag, ska säljas till slutet av [februari–maj] 2010 (38), och den andra delen, som består av tre dotterbolag, ska säljas till slutet av [februari–maj] 2011.

| (87) | Dessutom ska affärsutvecklingen inom WestLB:s kärnaffärsområden – strukturerad finansiering, internbankhandel och kapitalmarknader – begränsas när det gäller nya affärer och balansräkningsvolymen (riskviktade tillgångar). |
| --- | --- |

(87)

Dessutom ska affärsutvecklingen inom WestLB:s kärnaffärsområden – strukturerad finansiering, internbankhandel och kapitalmarknader – begränsas när det gäller nya affärer och balansräkningsvolymen (riskviktade tillgångar).

| (88) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att kompensationsåtgärderna står i proportion till de snedvridande effekterna av det stöd som beviljats WestLB och garanterar att de negativa effekterna på handelsvillkoren begränsas så mycket som möjligt. |
| --- | --- |

(88)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att kompensationsåtgärderna står i proportion till de snedvridande effekterna av det stöd som beviljats WestLB och garanterar att de negativa effekterna på handelsvillkoren begränsas så mycket som möjligt.

5.   SLUTSATS

| (89) | Åtgärden utgör omstruktureringsstöd som kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 b i EG-fördraget, under förutsättning att de fastställda villkoren uppfylls. |
| --- | --- |

(89)

Åtgärden utgör omstruktureringsstöd som kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 b i EG-fördraget, under förutsättning att de fastställda villkoren uppfylls.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd i form av en garanti på 5 miljarder euro som Tyskland planerar att bevilja till WestLB AG är förenligt med den gemensamma marknaden enligt de villkor som anges i artikel 2 och i bilagan.

Artikel 2

1)   Den omstruktureringsplan för WestLB som inlämnats av Tyskland den 8 augusti 2008, senast ändrad genom Tysklands meddelande av den 30 april 2009, måste genomföras enligt samtliga villkor som fastställs i bilagan och enligt den anmälda tidsplanen.

2)   Om så är lämpligt, t.ex. om den rådande krisen på finansmarknaderna fortsätter, får kommissionen, till svar på en lämpligt motiverad anmälan från Tysklands sida

| a) | tillåta en förlängning av de tidsgränser som fastställs i bilagan, eller |
| --- | --- |

a)

tillåta en förlängning av de tidsgränser som fastställs i bilagan, eller

| b) | vid exceptionella omständigheter, upphäva, ändra eller ersätta ett eller flera av de villkor som fastställs i bilagan. |
| --- | --- |

b)

vid exceptionella omständigheter, upphäva, ändra eller ersätta ett eller flera av de villkor som fastställs i bilagan.

Om Tyskland vill begära en förlängning av en tidsgräns måste landet inlämna en lämpligt motiverad ansökan till kommissionen senast två månader före utgången av den berörda tidsgränsen.

Artikel 3

Tyskland ska informera kommissionen inom två månader från meddelandet om detta beslut om de åtgärder som vidtas för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Tyskland ska utan dröjsmål överlämna en kopia av detta beslut till stödmottagaren.

Utfärdat i Bryssel den 12 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 322, 17.12.2008, s. 16.

1

(2)  EUT C 189, 26.7.2008, s. 3.

2

(3)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Anstaltslast innebär att rättigheter ges till finansinstitutionen gentemot dess ägare, medan Gewährträgerhaftung innebär att rättigheter ges till finansinstitutionens fordringsägare gentemot dess ägare. Enligt den första överenskommelsen av den 17 juli 2001 kunde nya skulder fortfarande täckas av Gewährträgerhaftung under en övergångsperiod från den 19 juli 2001 till den 18 juli 2005 på villkor att löptiden inte sträckte sig längre än till den 31 december 2015. Detta benämns ”grandfathering”, och är en övergångsbestämmelse. Se statligt stöd E 10/2000 – fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar, (EGT C 146, 19.6.2002, s. 6, och EGT C 150, 22.6.2002, s. 7).

5

Anstaltslast

Gewährträgerhaftung

Gewährträgerhaftung

(6)  EUT C 4, 9.1.2008, s. 1. Se även http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-19-2006-WLWL-en-18.7.2007.pdf

6

(7)  Se pressmeddelande av den 8 februari 2008, på http://www.westlb.de/cms/sitecontent/westlb/westlb_de/en/wlb/ui/news/newscontainer/news_2008/S_P.standard.gid-N2FkNDZmMzU4OWFmYTIyMWM3N2Q2N2Q0YmU1NmI0OGU_.html

7

(8)  Åtgärden kan anses utgöra en ”räddningsåtgärd” (i den mening som avses i kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor, EUT C 72, 26.3.2009, s. 1), men skiljer sig från en räddningsåtgärd främst p.g.a. att när en tillgångsportfölj överförs till specialbolaget Phoenix Light betalar alla WestLB:s ägare kostnaderna för transaktionen enligt respektive aktieinnehav. Effekten av åtgärden är jämförbar med effekten av ett kapitaltillskott av de befintliga aktieägarna. WestLB ägs visserligen av delstaten Nordrhein-Westfalen och statligt ägda enheter, men ägarna agerade trots detta i sin egenskap av ägare till banken och inte som tredjeparter, oberoende av ägarna. Dessutom genomfördes transaktionen i mars 2008. Kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar antogs först i februari 2009, och gäller alltså inte i det här fallet.

8

(9)  Konfidentiella uppgifter.

9

(10)  Uppdelning av portföljen på 23 miljarder euro per typ av värdepapper: amerikanska och europeiska CDO-obligationer (Collateralised debt obligations) [...] miljarder euro, bolån [...] miljarder euro, hypotekslån [...] miljarder euro, och andra innehav [...] miljarder euro. Den 31 december 2007 hade 80 procent av värdepapperen betyget AAA hos S&P.

10

Collateralised debt obligations

(11)  Sparbanksföreningarna beviljades dessa rättigheter när de förvärvade större andelar i mitten av 2004.

11

(12)  På villkor att detta kan göras till ett pris över det bokförda värdet, annars till årsslutet 2010.

12

(13)  Om något av dotterbolagen är detsamma som något av de sju internationella kontor som får behållas, ska det säljas som en del av försäljningen av WestLB till årsslutet 2011.

13

(14)  Följande kontor får behållas: Düsseldorf, Berlin, Frankfurt, Hamburg, München och Stuttgart.

14

(15)  För att motivera ägarna att påskynda försäljningen får en ny ägare behålla ytterligare tre av WestLB:s kontor på villkor att försäljningen slutförs till utgången av 2010.

15

(16)  Följande kontor får behållas: London, New York, Hongkong, Moskva, Sydney, Istanbul och São Paulo.

16

(17)  Förutom marknadsvärdet för derivat.

17

(18)  Handel med klientkonton och allmänt vedertagna handelsverksamheter för att hantera balansomsättningen kommer att fortsätta att vara tillåtna.

18

(19)  Kommissionens beslut av den 20 maj 1998 om statligt stöd 1454/98 (EGT L 221, 8.8.1998, s. 28).

19

(20)  Kommissionens beslut av den 27 juni 2007 om statligt stöd C 50/06 (EUT L 83, 26.3.2008, s. 7).

20

(21)  Kommissionens beslut av den 18 februari 2004 om statligt stöd C 327/04 (EUT L 116, 4.5.2005, s. 1).

21

(22)  Kommissionens beslut av den 21 oktober 2008 om statligt stöd C 50/10 (EUT L 278, 23.10.2009, s. 32).

22

(23)  Kommissionens beslut av den 4 juni 2008 om statligt stöd C 9/08 Sachsen LB (EUT L 104, 24.4.2009, s. 34): http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/C-9-2008-WLWL-en-4.6.2008.pdf

23

Sachsen LB

(24)  Kommissionens beslut av den 18 februari 2004 om statligt stöd C 28/02 (EUT L 116, 14.5.2005, s. 1, skäl 140).

24

(25)  Kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1).

25

(26)  Se kommissionens beslut av den 21 oktober 2008 om statligt stöd C 50/10 (EUT L 278, 23.10.2009, s. 32).

26

(27)  EUT C 155, 20.6.2008, s. 10.

27

(28)  EUT C 72, 26.3.2009, s. 1.

28

(29)  Se bilaga IV, punkt II i kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1). Om den provision som betalas inte är i linje med meddelandet om värdeminskade tillgångar måste det röra sig om en genomgripande omstrukturering (punkt 41 i meddelandet). WestLB genomgår just en sådan omstrukturering. Den provision som ska betalas behöver således inte justeras.

29

(30)  Kommissionens meddelande om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8), kommissionens meddelande om rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (EUT C 10, 15.1.2009, s. 2) och kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1).

30

(31)  Kommissionens beslut av den 12 december 2008 om statligt stöd N 625/08 Rettungspaket für Finanzistitute in Deutschland.

31

Rettungspaket für Finanzistitute in Deutschland

(32)  Kommissionens meddelande om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8, punkterna 10, 32 och 42), kommissionens meddelande om rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (EUT C 10, 15.1.2009, s. 2, punkt 44) och kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1, punkterna 17, 58 och 59).

32

(33)  Ordagrant från kommissionens meddelande om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8, punkt 42).

33

(34)  Kommissionens meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor, punkt 52, och kommissionens meddelande om rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen, punkt 44.

34

(35)  Se bilaga 2 (Mitteilung der Bundesrepublik Deutschland an die Europäische Kommission: Zwischenbericht über den Fortschritt der Konsolidierungsverhandlungen).

35

Mitteilung der Bundesrepublik Deutschland an die Europäische Kommission: Zwischenbericht über den Fortschritt der Konsolidierungsverhandlungen

(36)  Detta beror på tillgångarnas bokförda värde och skuldens förfallodag. Denna argumentation har godtagits i tidigare kommissionsbeslut. Se exempelvis kommissionens beslut av den 20 december 2006 om statligt stöd C 44/05 Huta Stalowa Wola (EUT L 112, 30.4.2007, s. 67, skäl 71), kommissionens beslut av den 10 juli 2007 om statligt stöd C 20/06 Novoles Straža (EUT L 29, 2.2.2008, s. 7), kommissionens beslut av den 12 september 2007 om statligt stöd C 54/06 Bison Bial (EUT L 46, 21.2.2008, s. 41), kommissionens beslut av den 4 juni 2008 om statligt stöd C 9/08 SachsenLB, (EUT L 104, 24.4.2009, s. 34) och kommissionens beslut av den 21 oktober 2008 om statligt stöd C 10/08 IKB (EUT L 278, 23.10.2009, s. 32).

36

Huta Stalowa Wola

Novoles Straža

Bison Bial

SachsenLB

IKB

(37)  Detta kan bedömas annorlunda när hybridkapital tillhandahålls av staten inom ramen för en räddningsåtgärd.

37

(38)  På villkor att detta kan göras till ett pris över bokfört värde, annars till [...] 2010.

38

---

BILAGA

BESTÄMMELSER MED AVSEENDE PÅ ARTIKEL 2.1

1.1   Alla åtgärder som kan bli nödvändiga för genomförandet av omstruktureringen, särskilt eventuella ytterligare stöd, måste uppfylla kraven i de meddelanden som utfärdats av kommissionen och den praxis som kommissionen fastställt i sina beslut, med vederbörlig hänsyn till de särskilda omständigheterna i WestLB-ärendet. De får inte kringgås eller berövas sin effekt. Detta gäller särskilt om omstruktureringsplanen genomförs genom avyttring av poster i balansräkningen till ett specialbolag som tillhör ägarna till WestLB i syfte att likvidera dem, och för åtgärder som vidtas av SoFFin – fonden för stabilisering av det finansiella systemet i Tyskland (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) samt åtgärder för att garantera refinansieringen av WestLB. Kommissionen måste meddelas om eventuellt statligt stöd som beviljas WestLB innan det genomförs.

2.1   WestLB:s ägare – Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband, Rheinische Sparkassen- und Giroverband, och – direkt och indirekt genom NRW.BANK – Nordrhein-Westfalen, Landschaftsverband Westfalen Lippe och Landschaftsverband Rheinland, ska sälja WestLB, som en helhet eller i separata enheter i enlighet med följande villkor till den 31 december 2011.

2.2   WestLB:s ägare ska inleda ett anbudsförfarande enligt punkterna 6.1–6.7 nedan till den 31 augusti 2010 och ingå ett försäljningskontrakt med en köpare till den 31 augusti 2011, så att försäljningen kan genomföras till den 31 december 2011. Av vederbörligen motiverade skäl kan kommissionen samtycka till en försäljning genom en privat överenskommelse eller en konsolidering av Landesbanken före eller under anbudsförfarandet.

3.1   När det gäller WestLB:s reviderade balansomslutning per den 31 december 2007 (287 miljarder euro), ska balansomslutningen minskas med 25 procent till den 31 mars 2010 och med 50 procent till den 31 mars 2011, exklusive marknadsvärdet för derivat ([20–60] miljarder euro den 31 december 2007). I absoluta tal ska balansomslutningen netto följaktligen minskas från [200–280] miljarder euro till högst [150–250] miljarder euro till den 31 mars 2010, exklusive marknadsvärdet för derivat, och till högst [80–180] miljarder euro till den 31 mars 2011, exklusive marknadsvärdet för derivat.

3.2   I fråga om WestLB:s reviderade sammanlagda riskviktade tillgångar per den 31 december 2007 (104 miljarder euro) ska de sammanlagda riskviktade tillgångarna minskas med sammanlagt 25 procent till den 31 mars 2010 och med sammanlagt 50 procent till den 31 mars 2011. De riskviktade tillgångarna ska följaktligen minskas så att de uppgår till högst 78 miljarder euro till den 31 mars 2010 och till högst 52 miljarder euro till den 31 mars 2011. Kommissionen och förvaltaren ska i detta sammanhang ta hänsyn till omständigheter där rörelsen av de riskviktade tillgångarna påverkas oväntat av externa faktorer (såsom kreditvärderingar eller växelkurser) som står utanför WestLB:s och ägarnas kontroll.

3.3   Minskningen av balansomslutningen och de riskviktade tillgångar som anges i punkterna 3.1 och 3.2 grundas på antagandet att avvecklingsportföljen fullständigt tas bort från balansräkningen. Om detta visar sig vara omöjligt att uppnå måste tillgångar (inklusive riskviktade tillgångar) från andra rubriker i balansräkningen minskas i jämförbar utsträckning som kompensation.

4.1   WestLB:s kärnaffärsområden måste bolagiseras och ska grupperas i följande affärsområden, öppet segmenterade i operativa och affärsmässiga termer, till den 30 oktober 2009:

| a) | Penningtransaktioner. |
| --- | --- |

a)

Penningtransaktioner.

| b) | Medelstora företag och partnerskap med sparbanker (Verbund/Mittelstand). |
| --- | --- |

b)

Medelstora företag och partnerskap med sparbanker (Verbund/Mittelstand).

| c) | Kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering. |
| --- | --- |

c)

Kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering.

4.2   De segmenterade affärsområden som anges i punkt 4.1 ska säljas tillsammans eller var för sig till den 31 december 2011.

4.3   I avvaktan på försäljningen får inga av de segmenterade affärsområden som avses i punkt 4.1 expanderas genom fusioner eller förvärv (ingen extern tillväxt).

4.4   Distribution av finansprodukter till sparbanker, som erbjuder tjänsterna penningtransaktioner och kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering till medlemmarna i sparbankspartnerskapet, ska ingå i affärsområdet medelstora företag och partnerskap med sparbanker. [...] ska inte ingå i detta område, utan ska säljas separat av WestLB till den 31 [februari–maj] 2010.

4.5   Inom affärsområdet kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering ska följande begränsningar gälla för kapitalmarknadsaffärer i avvaktan på försäljningen:

| a) | Volymen för kapitalmarknadsverksamheten får inte överstiga [70–100] miljarder euro i balansräkningen för 2009, till den 31 december 2009, [60–90] miljarder euro år 2010 till den 31 december 2010, och [50–80] miljarder euro år 2011, till den 31 december 2011. |
| --- | --- |

a)

Volymen för kapitalmarknadsverksamheten får inte överstiga [70–100] miljarder euro i balansräkningen för 2009, till den 31 december 2009, [60–90] miljarder euro år 2010 till den 31 december 2010, och [50–80] miljarder euro år 2011, till den 31 december 2011.

| b) | De riskviktade tillgångar som kan tillskrivas kapitalmarknadsverksamheten får inte överstiga [10–25] miljarder euro den 31 december 2009, [5–25] miljarder euro den 31 december 2010, och [5–25] miljarder euro den 31 december 2011. |
| --- | --- |

b)

De riskviktade tillgångar som kan tillskrivas kapitalmarknadsverksamheten får inte överstiga [10–25] miljarder euro den 31 december 2009, [5–25] miljarder euro den 31 december 2010, och [5–25] miljarder euro den 31 december 2011.

| c) | WestLB ska upphöra med handel för egen räkning. Detta omfattar relativt värde och arbitragetransaktioner. Handel med klientkonton och allmänt vedertagna handelsverksamheter för att förvalta balansomslutningen kommer att vara tillåtna även i fortsättningen. |
| --- | --- |

c)

WestLB ska upphöra med handel för egen räkning. Detta omfattar relativt värde och arbitragetransaktioner. Handel med klientkonton och allmänt vedertagna handelsverksamheter för att förvalta balansomslutningen kommer att vara tillåtna även i fortsättningen.

| d) | Operativ kapitalmarknadshandel begränsas till kontoren i Düsseldorf, New York, Hongkong och London. |
| --- | --- |

d)

Operativ kapitalmarknadshandel begränsas till kontoren i Düsseldorf, New York, Hongkong och London.

4.6   Inom affärsområdet kapitalmarknader, internbankhandel och strukturerad finansiering ska följande begränsningar gälla för internbankhandel och strukturerad finansiering i avvaktan på försäljningen:

| a) | Nya affärer som rör internbankhandel och strukturerad finansiering får inte överstiga [20–40] miljarder euro i balansräkningen för 2009, till den 31 december 2009, [15–35] miljarder euro år 2010, till den 31 december 2010, och [10–30] miljarder euro år 2011, till den 31 december 2011. |
| --- | --- |

a)

Nya affärer som rör internbankhandel och strukturerad finansiering får inte överstiga [20–40] miljarder euro i balansräkningen för 2009, till den 31 december 2009, [15–35] miljarder euro år 2010, till den 31 december 2010, och [10–30] miljarder euro år 2011, till den 31 december 2011.

| b) | De riskviktade tillgångar som kan tillskrivas internbankhandel och strukturerad finansiering får inte överstiga [30–60] miljarder euro den 31 december 2009, [20–50] miljarder euro den 31 december 2010 och [20–50] miljarder euro den 31 december 2011. |
| --- | --- |

b)

De riskviktade tillgångar som kan tillskrivas internbankhandel och strukturerad finansiering får inte överstiga [30–60] miljarder euro den 31 december 2009, [20–50] miljarder euro den 31 december 2010 och [20–50] miljarder euro den 31 december 2011.

| c) | Följande kontor ska stängas så snabbt som möjligt, och senast den [...] 2010:






  — | Münster |
| --- | --- | --- |

c)

Följande kontor ska stängas så snabbt som möjligt, och senast den [...] 2010:

—

Münster

| — | Bielefeld |
| --- | --- |

—

Bielefeld

| — | Köln |
| --- | --- |

—

Köln

| — | Dortmund |
| --- | --- |

—

Dortmund

| — | Mainz |
| --- | --- |

—

Mainz

| d) | Dotterbolagen, filialerna och representationskontoren på följande orter ska stängas så snabbt som möjligt och senast den [...] 2010:






  — | Toronto |
| --- | --- | --- |

d)

Dotterbolagen, filialerna och representationskontoren på följande orter ska stängas så snabbt som möjligt och senast den [...] 2010:

—

Toronto

| — | Houston |
| --- | --- |

—

Houston

| — | Mexiko City |
| --- | --- |

—

Mexiko City

| — | Madrid |
| --- | --- |

—

Madrid

| — | Milano |
| --- | --- |

—

Milano

| — | Paris |
| --- | --- |

—

Paris

| — | Kiev |
| --- | --- |

—

Kiev

| — | Dubai |
| --- | --- |

—

Dubai

| — | Johannesburg |
| --- | --- |

—

Johannesburg

| — | Prag |
| --- | --- |

—

Prag

| — | Shanghai |
| --- | --- |

—

Shanghai

| — | Singapore |
| --- | --- |

—

Singapore

| — | Tokyo |
| --- | --- |

—

Tokyo

| — | Mumbai |
| --- | --- |

—

Mumbai

| — | Seoul |
| --- | --- |

—

Seoul

| — | Peking |
| --- | --- |

—

Peking

| e) | Om WestLB säljs som en helhet eller i separata enheter till den 31 december 2010, får köparen behålla ytterligare kontor på tre orter. |
| --- | --- |

e)

Om WestLB säljs som en helhet eller i separata enheter till den 31 december 2010, får köparen behålla ytterligare kontor på tre orter.

| f) | Befintliga verksamheter som inte har avvecklats fullständigt vid tidpunkten för stängningen av kontoren på de orter som avses i punkterna 4.6 c och d ska överföras eller avvecklas på annat lämpligt sätt. |
| --- | --- |

f)

Befintliga verksamheter som inte har avvecklats fullständigt vid tidpunkten för stängningen av kontoren på de orter som avses i punkterna 4.6 c och d ska överföras eller avvecklas på annat lämpligt sätt.

| g) | Kontoren på följande orter får behållas:






  — | London |
| --- | --- | --- |

g)

Kontoren på följande orter får behållas:

—

London

| — | New York |
| --- | --- |

—

New York

| — | Hongkong |
| --- | --- |

—

Hongkong

| — | Moskva |
| --- | --- |

—

Moskva

| — | Sydney |
| --- | --- |

—

Sydney

| — | Istanbul |
| --- | --- |

—

Istanbul

| — | São Paulo |
| --- | --- |

—

São Paulo

| — | Düsseldorf |
| --- | --- |

—

Düsseldorf

| — | Berlin |
| --- | --- |

—

Berlin

| — | Frankfurt am Main |
| --- | --- |

—

Frankfurt am Main

| — | Hamburg |
| --- | --- |

—

Hamburg

| — | München |
| --- | --- |

—

München

| — | Stuttgart |
| --- | --- |

—

Stuttgart

| h) | I väntan på försäljningen av WestLB får inga dotterbolag, filialer eller representationskontor inrättas på några nya orter. |
| --- | --- |

h)

I väntan på försäljningen av WestLB får inga dotterbolag, filialer eller representationskontor inrättas på några nya orter.

5.1   Samtliga av följande innehav i WestLB ska säljas i sin helhet så snabbt som möjligt och senast [februari–maj] 2010:

| — | Weberbank Actiengesellschaft, Berlin |
| --- | --- |

—

Weberbank Actiengesellschaft, Berlin

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

5.2   Om WestLB inte lyckas sälja sina innehav i [...] och [...] till [februari–maj] 2010, får de säljas tillsammans med WestLB enligt det förfarande som anges i punkt 6.1.

5.3   Försäljningen av de innehav som avses i punkt 5.1 får skjutas upp senast till den 31 december 2010 om WestLB kan visa att det pris banken skulle få i transaktionen är lägre än det bokförda värdet för innehaven i de enskilda konton som utarbetats av WestLB AG i enlighet med den tyska handelsrätten, eller skulle leda till förluster i gruppkontona i enlighet med redovisningsstandarderna IFRS.

5.4   [...] ska säljas genom ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande enligt punkterna 6.1–6.7 inom de tidsgränser som anges i punkterna 5.1 och 5.3.

5.5   Samtliga av följande innehav i WestLB ska säljas i sin helhet så snabbt som möjligt, och senast [februari–maj] 2011:

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

5.6   Hela vinsten på försäljningen av WestLB:s innehav ska användas för att finansiera företagets omstruktureringsplan.

5.7   De befintliga affärerna med innehav som inte har sålts inom de tidsgränser som anges i punkterna 5.1 och 5.2 ska överföras eller låtas löpa ut efter den relevanta tidsgränsen när den underliggande affären löper ut. Inga nya affärer godtas.

5.8   I väntan på försäljningen ska WestLB i händelse av förlust inte göra några betalningar på hybridkapitalinstrument. Om WestLB:s balansräkning visar en förlust utan justering av kapitalreserverna måste dessa instrument också ingå i förlusten.

6.1   WestLB ska säljas, i sin helhet eller i separata enheter i ett öppet, genomsynligt och icke-diskriminerande anbudsförfarande inom de tidsgränser som anges i punkterna 2.1 och 2.2.

6.2   Förfarandet ska vara öppet för alla potentiella köpare, såväl inhemska som utländska. Försäljningsvillkoren får inte innehålla några bestämmelser som leder till att antalet potentiella anbudsgivare begränsas på ett otillbörligt sätt eller bestämmelser som är speciellt utformade för att passa en viss anbudsgivare.

6.3   Försäljningen måste offentliggöras på lämpligt sätt. Detta ska göras genom att försäljningen kungörs i minst en internationell dagstidning eller tidskrift som finns tillgänglig inom gemenskapen på engelska. Om det är tillåtet enligt lag ska anbudsgivarna ges direkt tillgång till alla nödvändiga upplysningar genom lämpliga förfaranden. Köparna ska väljas ut baserat på ekonomiska kriterier.

6.4   Köparen måste uppfylla följande villkor:

| a) | Köparen måste vara en tredje part som inte har någon anknytning till ägarna till WestLB. En part ”utan anknytning” betyder i det här sammanhanget alla parter som inte har någon anknytning till något företag som tillhör WestLB-koncernen i den mening som avses i kommissionens förordning (EG) nr 2790/1999 (1). |
| --- | --- |

a)

Köparen måste vara en tredje part som inte har någon anknytning till ägarna till WestLB. En part ”utan anknytning” betyder i det här sammanhanget alla parter som inte har någon anknytning till något företag som tillhör WestLB-koncernen i den mening som avses i kommissionens förordning (EG) nr 2790/1999 (1).

| b) | Köparen måste rimligen förväntas kunna erhålla alla nödvändiga tillstånd från alla berörda konkurrensmyndigheter och andra myndigheter för att förvärva innehav i WestLB. |
| --- | --- |

b)

Köparen måste rimligen förväntas kunna erhålla alla nödvändiga tillstånd från alla berörda konkurrensmyndigheter och andra myndigheter för att förvärva innehav i WestLB.

| c) | Köparen måste kunna garantera bankens solvens på grundval av sina finansiella resurser, särskilt kreditvärderingen. |
| --- | --- |

c)

Köparen måste kunna garantera bankens solvens på grundval av sina finansiella resurser, särskilt kreditvärderingen.

6.5   En fullständig avyttring av de segmenterade affärsområdena är att föredra framför en enkel överföring av majoriteten av rösträtterna (”50 procent plus en aktie”). En sådan överföring av majoriteten av rösträtterna är tillåten endast om inget bud läggs på en fullständig avyttring av ett eller flera segmenterade affärsområden inom ramen för anbudsförfarandet. Kommissionen ska informeras om tilldelningen, och kan inlägga en protest.

6.6   Detta gäller med förbehåll för den möjlighet som avses i punkt 2.2, dvs. en försäljning genom en privat överenskommelse eller genom konsolidering av Landesbanken med kommissionens samtycke. De tidigare ägarna kan därigenom bli minoritetsaktieägare om den kontrollerande majoriteten förloras.

6.7   Affärsområden och verksamheter som inte säljs ska läggas ned slutgiltigt till den 31 december 2011 eller tillåtas löpa ut efter det datumet då den underliggande affären löper ut.

7.1   En lämpligt kvalificerad förvaltare måste kontinuerligt och grundligt övervaka och granska i detalj att samtliga villkor tillämpas fullständigt och korrekt. Förvaltaren bör företrädesvis vara en auktoriserad revisor (Wirtschaftsprüfer). Inom tre månader från meddelandet av detta beslut ska WestLB nominera en lämplig oberoende förvaltare och informera kommissionen om detta. Förvaltaren får endast utses med kommissionens samtycke. Kommissionen kan begära att förvaltaren ska lämna förklaringar och klargöranden. Kostnaderna för att anlita förvaltarens tjänster ska betalas av WestLB.

7.2   Under genomförandet av detta beslut ska kommissionen ha obegränsad tillgång till all nödvändig information för att övervaka genomförandet av beslutet. Kommissionen får begära att WestLB ska lämna förklaringar och klargöranden. Tyskland och WestLB ska samarbeta fullt ut med kommissionen och med den förvaltare som agerar på kommissionens vägnar, och ska besvara alla förfrågningar i samband med övervakningen av genomförandet av detta beslut.

7.3   Varje år fram till och med 2011 ska Tyskland inlämna en framstegsrapport till kommissionen som har utarbetats med bistånd av den förvaltare som avses i punkt 7.1. Rapporten ska innehålla en granskning av framstegen med genomförandet av omstruktureringsplanen och uppgifter om alla försäljningar och stängningar av dotterbolag, avdelningar och kontor på orter i enlighet med detta beslut. Följande uppgifter ska anges i rapporten: datum för försäljningar eller stängningar, bokfört värde per den 31 december 2007, försäljningspris, alla vinster eller förluster i samband med försäljningar eller stängningar samt uppgifter om de åtgärder som fortfarande återstår att genomföra i omstruktureringsplanen. Rapporten ska inlämnas varje år inom en månad från det datum då WestLB:s årsbokslut godkänns av WestLB:s styrelse, dock allra senast den 31 maj.

BESTÄMMELSER MED AVSEENDE PÅ ARTIKEL 2.2

När kommissionen tillämpar översynsbestämmelserna i artikel 2.2 ska den ta vederbörlig hänsyn till villkoren för tillgång och situationen på kapitalmarknaderna.

---

(1)  EGT L 336, 29.12.1999, s. 21.

---

| 23.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/18

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 17 juni 2009

om stödordning C 41/06 (ex N 318/A/04) som Danmark planerar att genomföra för återbetalning av koldioxidskatten på kvotreglerad konsumtion av bränsle inom industrin

[delgivet med nr K(2009) 4517]

(Endast den danska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/972/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artikel 88.2 första stycket (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 20 juli 2004, som registrerades av kommissionen den 22 juli 2004 (SG/A/7988), anmälde de danska myndigheterna den nedan beskrivna åtgärden till kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 20 juli 2004, som registrerades av kommissionen den 22 juli 2004 (SG/A/7988), anmälde de danska myndigheterna den nedan beskrivna åtgärden till kommissionen.

| (2) | Genom skrivelser av den 13 september 2004 och den 14 december 2004 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som togs emot genom skrivelser av den 14 oktober 2004, som registrerades den 18 oktober 2004 (A/37970), och den 15 mars 2005, som registrerades den 15 mars 2005 (SG/A/2724). |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelser av den 13 september 2004 och den 14 december 2004 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som togs emot genom skrivelser av den 14 oktober 2004, som registrerades den 18 oktober 2004 (A/37970), och den 15 mars 2005, som registrerades den 15 mars 2005 (SG/A/2724).

| (3) | Efter ett möte med GD Konkurrens och GD Skatter och tullar den 27 april 2005 begärde de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 12 maj 2005, som registrerades den 17 maj 2005 (A/33975), mer tid för att komplettera sin anmälan. |
| --- | --- |

(3)

Efter ett möte med GD Konkurrens och GD Skatter och tullar den 27 april 2005 begärde de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 12 maj 2005, som registrerades den 17 maj 2005 (A/33975), mer tid för att komplettera sin anmälan.

| (4) | Efter några förändringar i åtgärden diskuterades ärendet ytterligare vid möten som hölls mellan företrädare för kommissionen och de danska myndigheterna den 12 oktober 2005, den 15 december 2005 och den 21 februari 2006. |
| --- | --- |

(4)

Efter några förändringar i åtgärden diskuterades ärendet ytterligare vid möten som hölls mellan företrädare för kommissionen och de danska myndigheterna den 12 oktober 2005, den 15 december 2005 och den 21 februari 2006.

| (5) | Genom en skrivelse den 10 juli 2006, som registrerades den 11 juli 2006 (A/35577), underrättade de danska myndigheterna kommissionen om att de ansåg anmälan vara fullständig och bad kommissionen att fortsätta med den preliminära granskningen av åtgärden så som den lades fram vid mötet den 12 oktober 2005. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse den 10 juli 2006, som registrerades den 11 juli 2006 (A/35577), underrättade de danska myndigheterna kommissionen om att de ansåg anmälan vara fullständig och bad kommissionen att fortsätta med den preliminära granskningen av åtgärden så som den lades fram vid mötet den 12 oktober 2005.

| (6) | Genom en skrivelse av den 26 september 2006 underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna stödåtgärd. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 26 september 2006 underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna stödåtgärd.

| (7) | Kommissionens beslut om att inleda ett förfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den föreslagna åtgärden. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens beslut om att inleda ett förfarande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den föreslagna åtgärden.

| (8) | Genom en skrivelse av den 24 november 2006, som registrerades den 27 november 2006 (A/39579), inkom den danska regeringen med sina synpunkter på inledningen av förfarandet. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 24 november 2006, som registrerades den 27 november 2006 (A/39579), inkom den danska regeringen med sina synpunkter på inledningen av förfarandet.

| (9) | Kommissionen tog emot synpunkter från följande tredje parter: den svenska regeringen (den 8 december 2006, A/40067), Novo Nordisk (den 8 december 2006, A/40027), Novozymes (den 11 december 2006, A/40089) och Dansk Industri (den 12 december 2006, A/40147). Kommissionen översände dessa synpunkter till de danska myndigheterna, som gavs tillfälle att bemöta dem. Synpunkterna från den danska regeringen togs emot genom en skrivelse av den 5 februari 2007, som registrerades samma dag (A/31115). |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen tog emot synpunkter från följande tredje parter: den svenska regeringen (den 8 december 2006, A/40067), Novo Nordisk (den 8 december 2006, A/40027), Novozymes (den 11 december 2006, A/40089) och Dansk Industri (den 12 december 2006, A/40147). Kommissionen översände dessa synpunkter till de danska myndigheterna, som gavs tillfälle att bemöta dem. Synpunkterna från den danska regeringen togs emot genom en skrivelse av den 5 februari 2007, som registrerades samma dag (A/31115).

| (10) | Den 12 september 2007 ägde ett möte rum mellan Neelie Kroes kabinett och den danske skatteministern Kristian Jensen. Vid det mötet kom man överens om att invänta antagandet av gemenskapens nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd innan ett beslut om den föreslagna skattelättnaden fattades. |
| --- | --- |

(10)

Den 12 september 2007 ägde ett möte rum mellan Neelie Kroes kabinett och den danske skatteministern Kristian Jensen. Vid det mötet kom man överens om att invänta antagandet av gemenskapens nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd innan ett beslut om den föreslagna skattelättnaden fattades.

| (11) | Genom en skrivelse av den 14 maj 2008 begärde kommissionen med hänvisning till gemenskapens nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (3) upplysningar om reglerna för befrielse från miljöskatter. Danmark svarade genom en skrivelse av den 22 juli 2008 (A/15183) med ett tillägg (A/15244). |
| --- | --- |

(11)

Genom en skrivelse av den 14 maj 2008 begärde kommissionen med hänvisning till gemenskapens nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (3) upplysningar om reglerna för befrielse från miljöskatter. Danmark svarade genom en skrivelse av den 22 juli 2008 (A/15183) med ett tillägg (A/15244).

| (12) | Begäran om upplysningar samt svaret meddelades de tredje parter som hade haft synpunkter på inledningen av det formella granskningsförfarandet. Efter meddelandet till de tredje parterna togs synpunkter emot från Dansk Industri (den 6 oktober 2008, A/20427), Novo Nordisk (den 7 oktober 2008, A/20550), Novozymes (den 8 oktober 2008, A/20739) och den svenska regeringen (den 15 oktober 2008, A/21433). |
| --- | --- |

(12)

Begäran om upplysningar samt svaret meddelades de tredje parter som hade haft synpunkter på inledningen av det formella granskningsförfarandet. Efter meddelandet till de tredje parterna togs synpunkter emot från Dansk Industri (den 6 oktober 2008, A/20427), Novo Nordisk (den 7 oktober 2008, A/20550), Novozymes (den 8 oktober 2008, A/20739) och den svenska regeringen (den 15 oktober 2008, A/21433).

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Bakgrund

| (13) | Sedan 1992 tas en skatt på koldioxidutsläpp ut i Danmark på energiprodukter och el. Skatten är en konsumtionsskatt som för närvarande uppgår till 90 danska kronor per ton utsläppt koldioxid. Koldioxidskattens främsta syfte är att minska koldioxidutsläppen. Skattesatsen för varje bränsle står i förhållande till energiproduktens kolinnehåll (4). Dessutom har det sedan 1977 tagits ut en energiskatt. |
| --- | --- |

(13)

Sedan 1992 tas en skatt på koldioxidutsläpp ut i Danmark på energiprodukter och el. Skatten är en konsumtionsskatt som för närvarande uppgår till 90 danska kronor per ton utsläppt koldioxid. Koldioxidskattens främsta syfte är att minska koldioxidutsläppen. Skattesatsen för varje bränsle står i förhållande till energiproduktens kolinnehåll (4). Dessutom har det sedan 1977 tagits ut en energiskatt.

| (14) | När det gäller energiskatten betalar hushåll och vissa delar av servicesektorn hela skatten, medan alla andra momsregistrerade företag är helt befriade från skatten. Vad gäller koldioxidskatten betalar hushåll och vissa delar av servicesektorn hela skatten, medan en särskild skattesats gäller för andra momsregistrerade företag. Denna särskilda skattesats (den så kallade företagstaxan) godkändes av kommissionen i november 2005 (5). För energi som används i vissa ”tunga processer” (6) får företagen en ytterligare nedsättning av den generella företagstaxan. Den lägre skattesatsen för sådana processer godkändes senast av kommissionen i september 2005 (7). Godkännandet grundades på det faktum att stödmottagarna fortfarande betalade koldioxidskatten för att iaktta gemenskapens minimiskattenivåer, som fastställs i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (8) (nedan kallat energiskattedirektivet). Vidare har vissa energiintensiva företag ingått frivilliga energibesparingsavtal med den danska regeringen. Om de uppfyller de mål som fastställs i dessa avtal får de som kompensation en ytterligare nedsättning av koldioxidskatten, som senast godkändes av kommissionen i april 2003 (9). |
| --- | --- |

(14)

När det gäller energiskatten betalar hushåll och vissa delar av servicesektorn hela skatten, medan alla andra momsregistrerade företag är helt befriade från skatten. Vad gäller koldioxidskatten betalar hushåll och vissa delar av servicesektorn hela skatten, medan en särskild skattesats gäller för andra momsregistrerade företag. Denna särskilda skattesats (den så kallade företagstaxan) godkändes av kommissionen i november 2005 (5). För energi som används i vissa ”tunga processer” (6) får företagen en ytterligare nedsättning av den generella företagstaxan. Den lägre skattesatsen för sådana processer godkändes senast av kommissionen i september 2005 (7). Godkännandet grundades på det faktum att stödmottagarna fortfarande betalade koldioxidskatten för att iaktta gemenskapens minimiskattenivåer, som fastställs i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (8) (nedan kallat energiskattedirektivet). Vidare har vissa energiintensiva företag ingått frivilliga energibesparingsavtal med den danska regeringen. Om de uppfyller de mål som fastställs i dessa avtal får de som kompensation en ytterligare nedsättning av koldioxidskatten, som senast godkändes av kommissionen i april 2003 (9).

| (15) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (10) (nedan kallat direktivet om handel med utsläppsrätter), trädde EU:s utsläppshandelssystem (nedan kallat EU ETS) i kraft den 1 januari 2005. Följaktligen ska en operatör av en anläggning som omfattas av det direktivet ha utsläppsrätter för växthusgaser. Utsläppsrätterna delas ut avgiftsfritt till operatören i början av varje handelsperiod eller köps av operatören på auktion eller på marknaden. Under den första perioden (1.1.2005–31.12.2007) var medlemsstaterna skyldiga att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt. Danmark valde att sälja resterande 5 % av utsläppsrätterna på öppna auktioner. För den andra perioden (1.1.2008–31.12.2012) kunde medlemsstaterna välja att sälja 10 % av utsläppsrätterna på auktion. Danmark valde att dela ut alla utsläppsrätter avgiftsfritt (11). |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (10) (nedan kallat direktivet om handel med utsläppsrätter), trädde EU:s utsläppshandelssystem (nedan kallat EU ETS) i kraft den 1 januari 2005. Följaktligen ska en operatör av en anläggning som omfattas av det direktivet ha utsläppsrätter för växthusgaser. Utsläppsrätterna delas ut avgiftsfritt till operatören i början av varje handelsperiod eller köps av operatören på auktion eller på marknaden. Under den första perioden (1.1.2005–31.12.2007) var medlemsstaterna skyldiga att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt. Danmark valde att sälja resterande 5 % av utsläppsrätterna på öppna auktioner. För den andra perioden (1.1.2008–31.12.2012) kunde medlemsstaterna välja att sälja 10 % av utsläppsrätterna på auktion. Danmark valde att dela ut alla utsläppsrätter avgiftsfritt (11).

2.2   Den anmälda stödordningen

| (16) | I den anmälda stödordningen föreslår de danska myndigheterna att energiintensiva företag (12) som omfattas av EU ETS helt ska undantas (genom återbetalning) från koldioxidskatt. Andra företag som omfattas av EU ETS skulle betala en koldioxidskatt som motsvarar 50 % av minimiskattenivåerna. Enligt de danska myndigheterna är alla företag som för närvarande omfattas av EU ETS energiintensiva enligt definitionen i energiskattedirektivet. Följaktligen skulle konsumtionen av bränsle för hela den process inom industrin som omfattas av EU ETS vara berättigad till full återbetalning av koldioxidskatten om den godkända åtgärden godkändes. |
| --- | --- |

(16)

I den anmälda stödordningen föreslår de danska myndigheterna att energiintensiva företag (12) som omfattas av EU ETS helt ska undantas (genom återbetalning) från koldioxidskatt. Andra företag som omfattas av EU ETS skulle betala en koldioxidskatt som motsvarar 50 % av minimiskattenivåerna. Enligt de danska myndigheterna är alla företag som för närvarande omfattas av EU ETS energiintensiva enligt definitionen i energiskattedirektivet. Följaktligen skulle konsumtionen av bränsle för hela den process inom industrin som omfattas av EU ETS vara berättigad till full återbetalning av koldioxidskatten om den godkända åtgärden godkändes.

| (17) | Det anmälda undantaget gäller endast för bränsleförbrukningen (mineraloljeprodukter, gas och kol) inom företag som omfattas av EU ETS. Det omfattar inte el- och värmekonsumtion och berör inte heller bränsle som används för rumsuppvärmning och varmvatten. |
| --- | --- |

(17)

Det anmälda undantaget gäller endast för bränsleförbrukningen (mineraloljeprodukter, gas och kol) inom företag som omfattas av EU ETS. Det omfattar inte el- och värmekonsumtion och berör inte heller bränsle som används för rumsuppvärmning och varmvatten.

| (18) | Den rättsliga grunden för de föreslagna undantagen är lag nr 464 av den 9 juni 2004. |
| --- | --- |

(18)

Den rättsliga grunden för de föreslagna undantagen är lag nr 464 av den 9 juni 2004.

| (19) | Bränslekonsumtionen i samband med all industriverksamhet som omfattas av direktivet om handel med utsläppsrätter, med undantag av el- och värmeproduktion, föreslås helt eller delvis befrias från koldioxidskatten enligt beskrivningen ovan. Antalet stödmottagare väntas bli omkring 85 produktionsprocesser fördelat på ca 120 produktionsenheter. |
| --- | --- |

(19)

Bränslekonsumtionen i samband med all industriverksamhet som omfattas av direktivet om handel med utsläppsrätter, med undantag av el- och värmeproduktion, föreslås helt eller delvis befrias från koldioxidskatten enligt beskrivningen ovan. Antalet stödmottagare väntas bli omkring 85 produktionsprocesser fördelat på ca 120 produktionsenheter.

| (20) | De danska myndigheterna har beräknat den årliga förlusten av skatteinkomster till följd av åtgärden till ca 30 miljoner danska kronor (ca 4 miljoner euro). Emellertid låter de danska myndigheterna i sin skrivelse av den 22 juli 2008 förstå att ordningens budget kommer att ligga under denna beräkning. |
| --- | --- |

(20)

De danska myndigheterna har beräknat den årliga förlusten av skatteinkomster till följd av åtgärden till ca 30 miljoner danska kronor (ca 4 miljoner euro). Emellertid låter de danska myndigheterna i sin skrivelse av den 22 juli 2008 förstå att ordningens budget kommer att ligga under denna beräkning.

| (21) | De danska myndigheterna antog den rättsliga grunden för den föreslagna ordningen 2004, men har försäkrat att den endast kommer att genomföras om kommissionen godkänner den. Den kommer då att tillämpas från och med den 1 januari 2005. Stödordningens varaktighet är inte begränsad, men om den godkänns har de danska myndigheterna förpliktat sig att anmäla ordningen på nytt efter tio år. |
| --- | --- |

(21)

De danska myndigheterna antog den rättsliga grunden för den föreslagna ordningen 2004, men har försäkrat att den endast kommer att genomföras om kommissionen godkänner den. Den kommer då att tillämpas från och med den 1 januari 2005. Stödordningens varaktighet är inte begränsad, men om den godkänns har de danska myndigheterna förpliktat sig att anmäla ordningen på nytt efter tio år.

3.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I ARTIKEL 88.2

| (22) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet fann kommissionen att åtgärden finansieras med hjälp av statliga medel. Den tillämpas endast på företag som omfattas av EU ETS och befriar dessa företag från kostnader som de annars skulle betala från sin driftsbudget, dvs. åtgärden utgör en ekonomisk fördel för dessa företag. Kommissionen tvivlade på att åtgärdens selektiva karaktär var berättigad med hänsyn till skattesystemets art och struktur. Mottagarna är aktiva på marknader som är öppna för konkurrens och handel mellan medlemsstaterna. Åtgärden kan sålunda snedvrida konkurrensen och påverka handeln på den inre marknaden. Kommissionen ansåg därför att åtgärden kunde utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(22)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet fann kommissionen att åtgärden finansieras med hjälp av statliga medel. Den tillämpas endast på företag som omfattas av EU ETS och befriar dessa företag från kostnader som de annars skulle betala från sin driftsbudget, dvs. åtgärden utgör en ekonomisk fördel för dessa företag. Kommissionen tvivlade på att åtgärdens selektiva karaktär var berättigad med hänsyn till skattesystemets art och struktur. Mottagarna är aktiva på marknader som är öppna för konkurrens och handel mellan medlemsstaterna. Åtgärden kan sålunda snedvrida konkurrensen och påverka handeln på den inre marknaden. Kommissionen ansåg därför att åtgärden kunde utgöra statligt stöd.

| (23) | Kommissionen betvivlade att åtgärden kunde anses vara förenlig med gemenskapens då gällande riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (13) (nedan kallade miljöstödsriktlinjerna 2001), eftersom den skatt som företagen betalar enligt den föreslagna stödordningen skulle ligga under minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, utan att mottagarna skulle göra några frivilliga åtaganden eller ingå frivilliga avtal om att genomföra åtgärder som går längre än till att uppfylla en harmoniserad gemenskapsförpliktelse. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen betvivlade att åtgärden kunde anses vara förenlig med gemenskapens då gällande riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (13) (nedan kallade miljöstödsriktlinjerna 2001), eftersom den skatt som företagen betalar enligt den föreslagna stödordningen skulle ligga under minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, utan att mottagarna skulle göra några frivilliga åtaganden eller ingå frivilliga avtal om att genomföra åtgärder som går längre än till att uppfylla en harmoniserad gemenskapsförpliktelse.

| (24) | Kommissionen undersökte huruvida det potentiella stödet kunde betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget med hänvisning till det påstådda behovet av att eliminera den dubbla regleringen. I detta sammanhang påpekade kommissionen att nationella koldioxidskatter räknas in i den nationella nivån för energibeskattning i syfte att uppfylla energiskattedirektivet. Därför kunde den föreslagna skattelättnaden snedvrida konkurrensen på den inre marknaden eftersom den skulle öka skattedifferentieringen på ett område där skatteharmonisering har genomförts på gemenskapsnivå. Att befria alla företag som deltar i utsläppshandelssystemet från koldioxidskatt skulle dessutom kunna strida mot principen om att förorenaren betalar eftersom det skulle omfatta företag som avgiftsfritt tagit emot utsläppsrätter. Kommissionen uppmanade Danmark att lämna upplysningar om ordningen för att det skulle vara möjligt att fastställa förekomsten och storleken på en eventuell extra börda utöver koldioxidskatten för varje enskilt företag, och säkerställa att bara företag som faktiskt drabbas av en sådan börda kan komma i åtnjutande av skatteundantagen. Kommissionen påpekade dock att det skulle kunna strida mot miljölogiken att endast medge skattelättnader för de företag som måste köpa fler utsläppsrätter, eftersom detta kunde vara fördelaktigt för dem som inte begränsar sina föroreningar. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen undersökte huruvida det potentiella stödet kunde betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget med hänvisning till det påstådda behovet av att eliminera den dubbla regleringen. I detta sammanhang påpekade kommissionen att nationella koldioxidskatter räknas in i den nationella nivån för energibeskattning i syfte att uppfylla energiskattedirektivet. Därför kunde den föreslagna skattelättnaden snedvrida konkurrensen på den inre marknaden eftersom den skulle öka skattedifferentieringen på ett område där skatteharmonisering har genomförts på gemenskapsnivå. Att befria alla företag som deltar i utsläppshandelssystemet från koldioxidskatt skulle dessutom kunna strida mot principen om att förorenaren betalar eftersom det skulle omfatta företag som avgiftsfritt tagit emot utsläppsrätter. Kommissionen uppmanade Danmark att lämna upplysningar om ordningen för att det skulle vara möjligt att fastställa förekomsten och storleken på en eventuell extra börda utöver koldioxidskatten för varje enskilt företag, och säkerställa att bara företag som faktiskt drabbas av en sådan börda kan komma i åtnjutande av skatteundantagen. Kommissionen påpekade dock att det skulle kunna strida mot miljölogiken att endast medge skattelättnader för de företag som måste köpa fler utsläppsrätter, eftersom detta kunde vara fördelaktigt för dem som inte begränsar sina föroreningar.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (25) | De svenska myndigheterna har anfört att kommissionen bör utarbeta en omfattande ekonomisk och juridisk analys av den anmälda skattelättnaden. De hänvisade till de argument som de framfört i sin egen anmälan av ett liknande ärende (14), där kommissionen också har inlett det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(25)

De svenska myndigheterna har anfört att kommissionen bör utarbeta en omfattande ekonomisk och juridisk analys av den anmälda skattelättnaden. De hänvisade till de argument som de framfört i sin egen anmälan av ett liknande ärende (14), där kommissionen också har inlett det formella granskningsförfarandet.

| (26) | Dansk Industri har hävdat att det i första hand bör fastslås att åtgärden inte utgör statligt stöd och, i andra hand, att den är förenlig med artikel 87.3 c i EG-fördraget. Det bör i detta sammanhang hållas i åtanke att Dansk Industri måste betala koldioxidskatt, energiskatt, svaveldioxidavgift och ett pristillägg som administreras av Energinet.dk och fördelas till producenter av grön el. De danska företagen betalar därför mycket mer för sin energikonsumtion än sina europeiska och internationella konkurrenter. |
| --- | --- |

(26)

Dansk Industri har hävdat att det i första hand bör fastslås att åtgärden inte utgör statligt stöd och, i andra hand, att den är förenlig med artikel 87.3 c i EG-fördraget. Det bör i detta sammanhang hållas i åtanke att Dansk Industri måste betala koldioxidskatt, energiskatt, svaveldioxidavgift och ett pristillägg som administreras av Energinet.dk och fördelas till producenter av grön el. De danska företagen betalar därför mycket mer för sin energikonsumtion än sina europeiska och internationella konkurrenter.

| (27) | Enligt Novo Nordisk A/S blir deras årliga skattebesparing i samband med den föreslagna åtgärden 200 000 danska kronor. Företaget hävdar att en sådan besparing inte kommer att kunna snedvrida konkurrensen, särskilt inte eftersom företaget, inom ramen för systemet med utsläppsrätter, måste lägga ut omkring 400 000 danska kronor för att uppnå lägre koldioxidutsläpp. Företaget hänvisar till de minimis-reglerna, som gör det möjligt för det att ta emot stöd på upp till 200 000 euro (ca 1,5 miljoner danska kronor) under en treårsperiod. När det gäller efterlevnaden av energiskattedirektivet hänvisade Novo Nordisk till att företaget använder energi från kraftvärmeproduktion och därför är berättigat till skattebefrielse eller skattenedsättning enligt artikel 15.1 c i det direktivet. Dessutom är företaget energiintensivt, och kostnaderna för energikonsumtion (den berörda skatten plus kostnaderna för att minska koldioxidutsläppen) är sammantaget högre än gemenskapens minimiskattesatser. Vidare hänvisade Novo Nordisk till punkt 7 i ingressen till energiskattedirektivet, där det framgår att energibeskattning kan vara ett av instrumenten för att uppnå målen för Kyotoprotokollet (dvs. samma mål som för EU ETS) och drar slutsatsen att det i detta ärende rör sig om dubbel reglering. Slutligen påpekade Novo Nordisk beträffande kommissionens förslag att bedöma den eventuella bördan för varje enskild stödmottagare att ett sådant tillvägagångssätt skulle leda till allvarliga problem med fördelningen till rätt period osv., bl.a. därför att tidpunkten för köpet av utsläppsrätterna inte nödvändigtvis ska avspegla tidpunkten för energiförbrukningen. |
| --- | --- |

(27)

Enligt Novo Nordisk A/S blir deras årliga skattebesparing i samband med den föreslagna åtgärden 200 000 danska kronor. Företaget hävdar att en sådan besparing inte kommer att kunna snedvrida konkurrensen, särskilt inte eftersom företaget, inom ramen för systemet med utsläppsrätter, måste lägga ut omkring 400 000 danska kronor för att uppnå lägre koldioxidutsläpp. Företaget hänvisar till de minimis-reglerna, som gör det möjligt för det att ta emot stöd på upp till 200 000 euro (ca 1,5 miljoner danska kronor) under en treårsperiod. När det gäller efterlevnaden av energiskattedirektivet hänvisade Novo Nordisk till att företaget använder energi från kraftvärmeproduktion och därför är berättigat till skattebefrielse eller skattenedsättning enligt artikel 15.1 c i det direktivet. Dessutom är företaget energiintensivt, och kostnaderna för energikonsumtion (den berörda skatten plus kostnaderna för att minska koldioxidutsläppen) är sammantaget högre än gemenskapens minimiskattesatser. Vidare hänvisade Novo Nordisk till punkt 7 i ingressen till energiskattedirektivet, där det framgår att energibeskattning kan vara ett av instrumenten för att uppnå målen för Kyotoprotokollet (dvs. samma mål som för EU ETS) och drar slutsatsen att det i detta ärende rör sig om dubbel reglering. Slutligen påpekade Novo Nordisk beträffande kommissionens förslag att bedöma den eventuella bördan för varje enskild stödmottagare att ett sådant tillvägagångssätt skulle leda till allvarliga problem med fördelningen till rätt period osv., bl.a. därför att tidpunkten för köpet av utsläppsrätterna inte nödvändigtvis ska avspegla tidpunkten för energiförbrukningen.

| (28) | Novozymes A/S påpekade att företaget, i samband med sin produktion av enzymer, producerar elektricitet och värme på industriella kraftvärmeanläggningar. Företagets produktion betraktas som en tung process, vilket innebär att det ska betala en skatt på mellan 3 och 25 danska kronor per ton koldioxid i de använda bränslena. Företaget omfattas också av EU ETS. Novozymes synpunkter är identiska med dem som framförts av Novo Nordisk. |
| --- | --- |

(28)

Novozymes A/S påpekade att företaget, i samband med sin produktion av enzymer, producerar elektricitet och värme på industriella kraftvärmeanläggningar. Företagets produktion betraktas som en tung process, vilket innebär att det ska betala en skatt på mellan 3 och 25 danska kronor per ton koldioxid i de använda bränslena. Företaget omfattas också av EU ETS. Novozymes synpunkter är identiska med dem som framförts av Novo Nordisk.

5.   SYNPUNKTER FRÅN DE DANSKA MYNDIGHETERNA

| (29) | De danska myndigheterna hävdar, med hänvisning till domstolens dom av den 16 maj 2000 i mål C-83/98 P (Franska republiken mot Ladbroke Racing Ltd och Europeiska kommissionen (15)), att det inte finns någon selektiv fördel i det föreliggande ärendet. Domstolen har i flera ärenden (16) fastslagit att i en situation där en ordning är av generell ekonomisk-politisk eller social-politisk karaktär och inte gynnar vissa verksamheter eller företagssektorer omfattas ordningen inte av artikel 87.1 i EG-fördraget. I domen i målet Adria-Wien gav en lättnad i energibeskattningen företag som producerar varor en ekonomisk fördel jämfört med företag i servicesektorn, trots att även företag i servicesektorn kan vara relativt stora energikonsumenter. De danska myndigheterna hävdar att den berörda ordningen inte ger en fördel för en bestämd grupp av företag, utan består av en skattelättnad för alla företag i samma rättsliga och faktiska situation (17). Det är därför de danska myndigheterna anser att den föreslagna ordningen inte omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(29)

De danska myndigheterna hävdar, med hänvisning till domstolens dom av den 16 maj 2000 i mål C-83/98 P (Franska republiken mot Ladbroke Racing Ltd och Europeiska kommissionen (15)), att det inte finns någon selektiv fördel i det föreliggande ärendet. Domstolen har i flera ärenden (16) fastslagit att i en situation där en ordning är av generell ekonomisk-politisk eller social-politisk karaktär och inte gynnar vissa verksamheter eller företagssektorer omfattas ordningen inte av artikel 87.1 i EG-fördraget. I domen i målet Adria-Wien gav en lättnad i energibeskattningen företag som producerar varor en ekonomisk fördel jämfört med företag i servicesektorn, trots att även företag i servicesektorn kan vara relativt stora energikonsumenter. De danska myndigheterna hävdar att den berörda ordningen inte ger en fördel för en bestämd grupp av företag, utan består av en skattelättnad för alla företag i samma rättsliga och faktiska situation (17). Det är därför de danska myndigheterna anser att den föreslagna ordningen inte omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (30) | Vidare hänvisar myndigheterna till domstolens slutsats i målet Adria-Wien enligt vilken en ordning som med en viss säkerhet ger mottagaren en fördel, men som motiveras av systemets karaktär eller struktur, inte uppfyller kriteriet för selektivitet. I det föreliggande ärendet och efter införandet av EU ETS är det de danska myndigheternas synpunkt att skatten inte längre har något miljömässigt värde. Eftersom skattens ändamål inte längre kan uppfyllas helt eller delvis ligger det i skattesystemets logik och natur att de berörda företagen befrias från skatten. |
| --- | --- |

(30)

Vidare hänvisar myndigheterna till domstolens slutsats i målet Adria-Wien enligt vilken en ordning som med en viss säkerhet ger mottagaren en fördel, men som motiveras av systemets karaktär eller struktur, inte uppfyller kriteriet för selektivitet. I det föreliggande ärendet och efter införandet av EU ETS är det de danska myndigheternas synpunkt att skatten inte längre har något miljömässigt värde. Eftersom skattens ändamål inte längre kan uppfyllas helt eller delvis ligger det i skattesystemets logik och natur att de berörda företagen befrias från skatten.

| (31) | Både EU ETS utsläppsrätter och koldioxidskatten är kostnadseffektiva marknadsbaserade instrument som har som mål att minska koldioxidutsläppen vid energikonsumtion. Båda instrumenten leder till en ökning av marginalkostnaderna vid energikonsumtion, även om utsläppsrätterna fördelas kostnadsfritt. Såväl utsläppsrätter som skatter leder till högre produktionskostnader. De totala koldioxidutsläppen är begränsade till den totala mängden utsläppsrätter. Om ett företag därför, t.ex. på grund av skatter, minskar sina utsläpp, ger den andra företag spelrum att öka sina utsläpp. Inom ramen för den dubbla regleringen är skatten därför inte längre ett kostnadseffektivt styrinstrument. Den har ingen ytterligare miljömässig verkan, utan är endast en ytterligare finansiell börda för de berörda företagen. Det är därför de danska myndigheternas uppfattning att den föreliggande ordningen överensstämmer med skattesystemets karaktär och logik. |
| --- | --- |

(31)

Både EU ETS utsläppsrätter och koldioxidskatten är kostnadseffektiva marknadsbaserade instrument som har som mål att minska koldioxidutsläppen vid energikonsumtion. Båda instrumenten leder till en ökning av marginalkostnaderna vid energikonsumtion, även om utsläppsrätterna fördelas kostnadsfritt. Såväl utsläppsrätter som skatter leder till högre produktionskostnader. De totala koldioxidutsläppen är begränsade till den totala mängden utsläppsrätter. Om ett företag därför, t.ex. på grund av skatter, minskar sina utsläpp, ger den andra företag spelrum att öka sina utsläpp. Inom ramen för den dubbla regleringen är skatten därför inte längre ett kostnadseffektivt styrinstrument. Den har ingen ytterligare miljömässig verkan, utan är endast en ytterligare finansiell börda för de berörda företagen. Det är därför de danska myndigheternas uppfattning att den föreliggande ordningen överensstämmer med skattesystemets karaktär och logik.

| (32) | För det första har de danska myndigheterna påpekat att miljöstödsriktlinjerna 2001 endast är så kallad soft law (icke-bindande regler) som innehåller kriterier för kommissionens bedömning av statligt stöd. Vid tidpunkten för anmälan och kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget ingick de relevanta tillämpliga riktlinjerna i miljöstödsriktlinjerna 2001. Dessa riktlinjer kan inte anses innehålla kriterier för bedömning av ordningar som den föreliggande eftersom de trädde i kraft mer än två år innan direktivet om handel med utsläppsrätter och energiskattedirektivet antogs. Därför anser de danska myndigheterna att kommissionens tolkning av frivilliga avtal och åtaganden i punkt 51.1 a är alltför strikt, särskilt som det i det andra stycket i den punkten sägs att bestämmelserna också gäller när en medlemsstat låter en skattenedsättning betingas av krav med samma verkan som avtal eller åtaganden som har karaktären av frivilliga avtal. De danska myndigheterna är av den uppfattningen att EU ETS har samma verkningar som dem som skulle uppnåtts i förbindelse med frivilliga avtal eller med koldioxidskatten. |
| --- | --- |

(32)

För det första har de danska myndigheterna påpekat att miljöstödsriktlinjerna 2001 endast är så kallad soft law (icke-bindande regler) som innehåller kriterier för kommissionens bedömning av statligt stöd. Vid tidpunkten för anmälan och kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget ingick de relevanta tillämpliga riktlinjerna i miljöstödsriktlinjerna 2001. Dessa riktlinjer kan inte anses innehålla kriterier för bedömning av ordningar som den föreliggande eftersom de trädde i kraft mer än två år innan direktivet om handel med utsläppsrätter och energiskattedirektivet antogs. Därför anser de danska myndigheterna att kommissionens tolkning av frivilliga avtal och åtaganden i punkt 51.1 a är alltför strikt, särskilt som det i det andra stycket i den punkten sägs att bestämmelserna också gäller när en medlemsstat låter en skattenedsättning betingas av krav med samma verkan som avtal eller åtaganden som har karaktären av frivilliga avtal. De danska myndigheterna är av den uppfattningen att EU ETS har samma verkningar som dem som skulle uppnåtts i förbindelse med frivilliga avtal eller med koldioxidskatten.

| (33) | Om kommissionen inte finner ordningen förenlig med miljöstödsriktlinjerna 2001 är det de danska myndigheternas uppfattning att den i stället kan godkännas direkt på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget eftersom situationen har förändrats avsevärt sedan antagandet av energiskattedirektivet och direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter, och att de berörda företagen nu är föremål för dubbel reglering. |
| --- | --- |

(33)

Om kommissionen inte finner ordningen förenlig med miljöstödsriktlinjerna 2001 är det de danska myndigheternas uppfattning att den i stället kan godkännas direkt på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget eftersom situationen har förändrats avsevärt sedan antagandet av energiskattedirektivet och direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter, och att de berörda företagen nu är föremål för dubbel reglering.

| (34) | Danmark har hänvisat till ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar (18) som utarbetats i samband med antagandet av energiskattedirektivet. I detta arbetsdokument förklarar kommissionen att en befrielse från koldioxidskatt som beviljas företag som skulle omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, kanske inte utgör statligt stöd eftersom införandet av både en koldioxidskatt och ett utsläppstak kunde medföra en form av dubbel beskattning, vilket måste undvikas. Dessutom åtog sig rådet i sitt protokoll (19) rörande direktivet, på grundval av ett förslag från kommissionen, att på ett positivt sätt granska skatteåtgärder som åtföljer genomförandet av EU ETS, särskilt för att undvika tillfällen med dubbel beskattning. |
| --- | --- |

(34)

Danmark har hänvisat till ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar (18) som utarbetats i samband med antagandet av energiskattedirektivet. I detta arbetsdokument förklarar kommissionen att en befrielse från koldioxidskatt som beviljas företag som skulle omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, kanske inte utgör statligt stöd eftersom införandet av både en koldioxidskatt och ett utsläppstak kunde medföra en form av dubbel beskattning, vilket måste undvikas. Dessutom åtog sig rådet i sitt protokoll (19) rörande direktivet, på grundval av ett förslag från kommissionen, att på ett positivt sätt granska skatteåtgärder som åtföljer genomförandet av EU ETS, särskilt för att undvika tillfällen med dubbel beskattning.

| (35) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppmanade kommissionen den danska regeringen att lägga fram uppgifter som visar att ordningen skulle leda till att miljömålen uppnås eller att det uppnås en ökad energieffektivitet som i stort sett motsvarar vad som skulle uppnåtts om EU:s standardminimisats hade iakttagits. De danska myndigheterna hävdade att sådana uppgifter redan framgick av deras jämförelse mellan priset på utsläppsrätterna och gemenskapens minimisatser. Vid den tidpunkt då Danmark lämnade sina synpunkter var priset på utsläppsrätter 13 euro per ton koldioxid, medan gemenskapens minimisatser omräknade till euro per ton koldioxid var 1,55 för kol och kox, 6,66 för dieselolja och 2,64 för naturgas. Ett pris på utsläppsrätter för koldioxid på 13 euro per ton skapar således ett väsentligt större ekonomiskt incitament till att minska utsläppen än skatten skulle ha gjort. I enlighet med den danska nationella fördelningsplanen för 2005–2007 tilldelas den kvotreglerade industrin i Danmark utsläppsrätter på en nivå som ligger 7,1 % lägre än vad koldioxidutsläppen skulle ha varit i en ”business-as-usual-situation” (inbegripet skatter och frivilliga avtal) för samma period. |
| --- | --- |

(35)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppmanade kommissionen den danska regeringen att lägga fram uppgifter som visar att ordningen skulle leda till att miljömålen uppnås eller att det uppnås en ökad energieffektivitet som i stort sett motsvarar vad som skulle uppnåtts om EU:s standardminimisats hade iakttagits. De danska myndigheterna hävdade att sådana uppgifter redan framgick av deras jämförelse mellan priset på utsläppsrätterna och gemenskapens minimisatser. Vid den tidpunkt då Danmark lämnade sina synpunkter var priset på utsläppsrätter 13 euro per ton koldioxid, medan gemenskapens minimisatser omräknade till euro per ton koldioxid var 1,55 för kol och kox, 6,66 för dieselolja och 2,64 för naturgas. Ett pris på utsläppsrätter för koldioxid på 13 euro per ton skapar således ett väsentligt större ekonomiskt incitament till att minska utsläppen än skatten skulle ha gjort. I enlighet med den danska nationella fördelningsplanen för 2005–2007 tilldelas den kvotreglerade industrin i Danmark utsläppsrätter på en nivå som ligger 7,1 % lägre än vad koldioxidutsläppen skulle ha varit i en ”business-as-usual-situation” (inbegripet skatter och frivilliga avtal) för samma period.

6.   BEDÖMNING AV DEN FÖRESLAGNA ÅTGÄRDEN

6.1   Förekomst av statligt stöd

| (36) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(36)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (37) | Den föreslagna åtgärden leder till en förlust av skatteintäkter och finansieras sålunda av Danmark med hjälp av statliga medel. Stödmottagarna är aktiva på marknader där det föreligger konkurrens och handel mellan medlemsstaterna, och åtgärden kan därför potentiellt snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. För att avgöra om den föreslagna åtgärden omfattas av artikel 87.1 är frågan således om den ger en selektiv ekonomisk fördel till stödmottagarna eller ej. |
| --- | --- |

(37)

Den föreslagna åtgärden leder till en förlust av skatteintäkter och finansieras sålunda av Danmark med hjälp av statliga medel. Stödmottagarna är aktiva på marknader där det föreligger konkurrens och handel mellan medlemsstaterna, och åtgärden kan därför potentiellt snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. För att avgöra om den föreslagna åtgärden omfattas av artikel 87.1 är frågan således om den ger en selektiv ekonomisk fördel till stödmottagarna eller ej.

| (38) | De danska myndigheterna hävdade att den föreslagna skattelättnaden inte ger stödmottagarna en selektiv fördel eftersom den omfattar alla företag som rättsligt och faktiskt befinner sig i samma situation, nämligen dem som omfattas av den dubbla regleringen. Om det emellertid antas att det är fråga om en selektiv fördel finner de danska myndigheterna att detta motiveras av systemets karaktär och struktur. Detta beror på att koldioxidskatten och EU ETS har samma målsättning, dvs. att minska koldioxidutsläppen. Sedan EU ETS infördes har koldioxidskatten inte längre något miljömål. För företag som omfattas av EU ETS är koldioxidskatten därför inte ett effektivt instrument för att minska de totala koldioxidutsläppen, utan bara en extra ekonomisk börda. |
| --- | --- |

(38)

De danska myndigheterna hävdade att den föreslagna skattelättnaden inte ger stödmottagarna en selektiv fördel eftersom den omfattar alla företag som rättsligt och faktiskt befinner sig i samma situation, nämligen dem som omfattas av den dubbla regleringen. Om det emellertid antas att det är fråga om en selektiv fördel finner de danska myndigheterna att detta motiveras av systemets karaktär och struktur. Detta beror på att koldioxidskatten och EU ETS har samma målsättning, dvs. att minska koldioxidutsläppen. Sedan EU ETS infördes har koldioxidskatten inte längre något miljömål. För företag som omfattas av EU ETS är koldioxidskatten därför inte ett effektivt instrument för att minska de totala koldioxidutsläppen, utan bara en extra ekonomisk börda.

| (39) | Kommissionen erinrar om att det fastställdes i domen Adria-Wien (20) att ”Det enda som skall fastställas är huruvida en statlig åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna vissa företag eller viss produktion, i den mening som avses i artikel 92.1 i fördraget, i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till den målsättning som skall uppfyllas genom den berörda åtgärden”. Det finns nylig rättspraxis (21) om tolkningen av fördel och selektivitet. I domen avseende Gibraltar bekräftades en standardanalys av statligt stöd i skattemål (22). Förstainstansrätten fastställde att en sådan analys bör bestå av följande: 1) identifikation av referenssystemet, 2) fastställande av undantaget från detta referenssystem och 3) möjligheten att motivera undantaget på grundval av systemets karaktär och struktur. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen erinrar om att det fastställdes i domen Adria-Wien (20) att ”Det enda som skall fastställas är huruvida en statlig åtgärd, inom ramen för en viss rättsordning, kan gynna vissa företag eller viss produktion, i den mening som avses i artikel 92.1 i fördraget, i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, med hänsyn till den målsättning som skall uppfyllas genom den berörda åtgärden”. Det finns nylig rättspraxis (21) om tolkningen av fördel och selektivitet. I domen avseende Gibraltar bekräftades en standardanalys av statligt stöd i skattemål (22). Förstainstansrätten fastställde att en sådan analys bör bestå av följande: 1) identifikation av referenssystemet, 2) fastställande av undantaget från detta referenssystem och 3) möjligheten att motivera undantaget på grundval av systemets karaktär och struktur.

| (40) | Vad beträffar begreppet selektiv fördel måste kommissionen först identifiera referenssystemet. I det föreliggande ärendet anser kommissionen i överensstämmelse med standardanalysen att referenssystemet är det befintliga allmänna energiskattesystemet(inklusive alla skatter som tas ut på konsumtionen av varje energiprodukt, dvs. koldioxidskatt och elskatt). Detta överensstämmer med artikel 4.2 i energiskattedirektivet, enligt vilket alla indirekta skatter på samma energiprodukt kan slås samman i syfte att uppfylla gemenskapens minimiskattenivåer. Danmark presenterade dessutom 2004 de två skatterna tillsammans som en del av det nationella energiskattesystemet för att påvisa överensstämmelse med energiskattedirektivet och för att motivera skattebefrielsen från elskatten ur statsstödssynpunkt (23). Genom att befria stödmottagarna från en finansiell börda som annars skulle ha ingått i deras produktionskostnader gynnar ordningen tydligt stödmottagarna jämfört med de företag som inte är befriade och avviker därigenom från referenssystemet. De danska myndigheterna hävdar att det vid analysen av om det föreligger en selektiv fördel bör tas hänsyn till att stödmottagarna är ålagda en börda enligt EU ETS. Kommissionen noterar att energiskattesystemet endast delvis har samma ändamål som EU ETS. Medan EU ETS uteslutande syftar till att minska koldioxidutsläppen har energiskattesystemet också andra mål, såsom att främja energieffektivitet och inbringa intäkter för staten. Det är dessutom stora skillnader mellan hur en skatt och ett utsläppshandelssystem fungerar (exempelvis resulterar EU ETS inte alltid i en faktisk utgift som varje mottagare ska betala för varje konsumerad energienhet). Mot den bakgrunden delar kommissionen inte Danmarks uppfattning att koldioxidskatten och EU ETS tillsammans ska anses vara referenssystemet. |
| --- | --- |

(40)

Vad beträffar begreppet selektiv fördel måste kommissionen först identifiera referenssystemet. I det föreliggande ärendet anser kommissionen i överensstämmelse med standardanalysen att referenssystemet är det befintliga allmänna energiskattesystemet(inklusive alla skatter som tas ut på konsumtionen av varje energiprodukt, dvs. koldioxidskatt och elskatt). Detta överensstämmer med artikel 4.2 i energiskattedirektivet, enligt vilket alla indirekta skatter på samma energiprodukt kan slås samman i syfte att uppfylla gemenskapens minimiskattenivåer. Danmark presenterade dessutom 2004 de två skatterna tillsammans som en del av det nationella energiskattesystemet för att påvisa överensstämmelse med energiskattedirektivet och för att motivera skattebefrielsen från elskatten ur statsstödssynpunkt (23). Genom att befria stödmottagarna från en finansiell börda som annars skulle ha ingått i deras produktionskostnader gynnar ordningen tydligt stödmottagarna jämfört med de företag som inte är befriade och avviker därigenom från referenssystemet. De danska myndigheterna hävdar att det vid analysen av om det föreligger en selektiv fördel bör tas hänsyn till att stödmottagarna är ålagda en börda enligt EU ETS. Kommissionen noterar att energiskattesystemet endast delvis har samma ändamål som EU ETS. Medan EU ETS uteslutande syftar till att minska koldioxidutsläppen har energiskattesystemet också andra mål, såsom att främja energieffektivitet och inbringa intäkter för staten. Det är dessutom stora skillnader mellan hur en skatt och ett utsläppshandelssystem fungerar (exempelvis resulterar EU ETS inte alltid i en faktisk utgift som varje mottagare ska betala för varje konsumerad energienhet). Mot den bakgrunden delar kommissionen inte Danmarks uppfattning att koldioxidskatten och EU ETS tillsammans ska anses vara referenssystemet.

| (41) | I NOX-domen fastslog förstainstansrätten att det inte förekom selektivitet eftersom fördelen (tilldelningen av kostnadsfria utsläppsrätter) endast tillföll företag som hade en skyldighet inom samma ordning och därför inte kunde anses befinna sig i samma rättsliga och faktiska situation som företag utanför ordningen (24). Kommissionen anser att situationen i NOX-målet är en annan än i den föreliggande situationen. I NOX-målet beviljades fördelen (dvs. de kostnadsfria utsläppsrätterna för NOX) under förutsättning att mottagarna omfattades av samma systems utsläppstak. I det föreliggande ärendet föreslås det däremot att det ska beviljas befrielse från en koldioxidskatt som normalt betalas av alla energikonsumenter. Grunden till befrielsen kommer att vara att stödmottagarna omfattas av ett annat system (icke-skattesystem). Enligt kommissionens uppfattning liknar situationen i det föreliggande ärendet mera situationen i den nämnda domen i målet Adria-Wien, där domstolen fastslog att det verkligen förelåg en selektiv fördel eftersom energiskattelättnaden gynnade vissa företag eller viss produktion jämfört med andra företag som befann sig i en rättslig och faktisk situation som var jämförbar mot bakgrund av målsättningen med den berörda skatten. |
| --- | --- |

(41)

I NOX-domen fastslog förstainstansrätten att det inte förekom selektivitet eftersom fördelen (tilldelningen av kostnadsfria utsläppsrätter) endast tillföll företag som hade en skyldighet inom samma ordning och därför inte kunde anses befinna sig i samma rättsliga och faktiska situation som företag utanför ordningen (24). Kommissionen anser att situationen i NOX-målet är en annan än i den föreliggande situationen. I NOX-målet beviljades fördelen (dvs. de kostnadsfria utsläppsrätterna för NOX) under förutsättning att mottagarna omfattades av samma systems utsläppstak. I det föreliggande ärendet föreslås det däremot att det ska beviljas befrielse från en koldioxidskatt som normalt betalas av alla energikonsumenter. Grunden till befrielsen kommer att vara att stödmottagarna omfattas av ett annat system (icke-skattesystem). Enligt kommissionens uppfattning liknar situationen i det föreliggande ärendet mera situationen i den nämnda domen i målet Adria-Wien, där domstolen fastslog att det verkligen förelåg en selektiv fördel eftersom energiskattelättnaden gynnade vissa företag eller viss produktion jämfört med andra företag som befann sig i en rättslig och faktisk situation som var jämförbar mot bakgrund av målsättningen med den berörda skatten.

| (42) | Enligt kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (25) betraktas rena skattetekniska åtgärder (som att undvika dubbelbeskattning) i princip som allmänna åtgärder (26). Som nämns ovan är det stora skillnader mellan en skatt och EU ETS. Den sistnämnda kan därför inte betraktas som beskattning i den mening som avses i meddelandet. |
| --- | --- |

(42)

Enligt kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (25) betraktas rena skattetekniska åtgärder (som att undvika dubbelbeskattning) i princip som allmänna åtgärder (26). Som nämns ovan är det stora skillnader mellan en skatt och EU ETS. Den sistnämnda kan därför inte betraktas som beskattning i den mening som avses i meddelandet.

| (43) | Av dessa anledningar anser kommissionen att skattelättnaden i sig ger en selektiv fördel enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(43)

Av dessa anledningar anser kommissionen att skattelättnaden i sig ger en selektiv fördel enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (44) | Beträffande systemets logik noterar kommissionen igen att energiskattesystemet endast delvis har samma målsättning som EU ETS. I detta fall utgör energiskattesystemet referenssystem. Det systemets logik är att beskatta varje konsumerad energiprodukt, och den föreslagna skattelättnaden stämmer inte överens med den logiken. I detta sammanhang hävdar Danmark att den dubbla regleringen ökar företagens marginalkostnader utan att minska de totala koldioxidutsläppen. Kommissionen anser dock att det argumentet endast är relevant i fråga om ett potentiellt statligt stöds förenlighet, särskilt med avseende på det statliga stödets proportionalitet. Detta beror på att verkningarna av EU ETS inte är en del av referenssystemet för definitionen av statligt stöd. Men även om kommissionen skulle inkludera EU ETS i referenssystemet skulle inte alla verksamheter som orsakar utsläpp och en motsvarande skyldighet att överlämna utsläppsrätter enligt EU ETS omfattas av den föreslagna lättnaden av koldioxidskatten (27). Det skulle avvika från den allmänna logik som Danmark gör gällande, och lättnaden skulle därför inte fullt ut stämma överens med systemets logik. |
| --- | --- |

(44)

Beträffande systemets logik noterar kommissionen igen att energiskattesystemet endast delvis har samma målsättning som EU ETS. I detta fall utgör energiskattesystemet referenssystem. Det systemets logik är att beskatta varje konsumerad energiprodukt, och den föreslagna skattelättnaden stämmer inte överens med den logiken. I detta sammanhang hävdar Danmark att den dubbla regleringen ökar företagens marginalkostnader utan att minska de totala koldioxidutsläppen. Kommissionen anser dock att det argumentet endast är relevant i fråga om ett potentiellt statligt stöds förenlighet, särskilt med avseende på det statliga stödets proportionalitet. Detta beror på att verkningarna av EU ETS inte är en del av referenssystemet för definitionen av statligt stöd. Men även om kommissionen skulle inkludera EU ETS i referenssystemet skulle inte alla verksamheter som orsakar utsläpp och en motsvarande skyldighet att överlämna utsläppsrätter enligt EU ETS omfattas av den föreslagna lättnaden av koldioxidskatten (27). Det skulle avvika från den allmänna logik som Danmark gör gällande, och lättnaden skulle därför inte fullt ut stämma överens med systemets logik.

| (45) | Kommissionen finner därför inte att det föreslagna undantagets selektiva karaktär kan vara berättigad med hänsyn till skattesystemets karaktär och logik. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen finner därför inte att det föreslagna undantagets selektiva karaktär kan vara berättigad med hänsyn till skattesystemets karaktär och logik.

| (46) | Klassificering av den anmälda åtgärden som statligt stöd överensstämmer med kommissionens fasta praxis, enligt vilken undantag från miljöskatter eller nedsättning av sådana normalt betraktas som statligt stöd. Kommissionen har särskilt betraktat ordningar där nedsättningar av koldioxidskatten införs för företag som omfattas av EU ETS som statligt stöd (28). |
| --- | --- |

(46)

Klassificering av den anmälda åtgärden som statligt stöd överensstämmer med kommissionens fasta praxis, enligt vilken undantag från miljöskatter eller nedsättning av sådana normalt betraktas som statligt stöd. Kommissionen har särskilt betraktat ordningar där nedsättningar av koldioxidskatten införs för företag som omfattas av EU ETS som statligt stöd (28).

| (47) | Kommissionen drar därför slutsatsen att den anmälda åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen drar därför slutsatsen att den anmälda åtgärden utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

6.2   Stödets förenlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget

| (48) | Efter det att beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet fattades har gemenskapens nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (3) (miljöstödsriktlinjerna 2008) antagits. Enligt punkt 204 i miljöstödsriktlinjerna 2008 kommer kommissionen att tillämpa de nya riktlinjerna på alla anmälda stödåtgärder den har att fatta beslut om, även om ordningarna anmälts före offentliggörandet. Emellertid sägs det i punkt 68 i miljöstödsriktlinjerna 2008 att kommissionen vid utarbetandet av riktlinjerna inte hade samlat tillräckligt med erfarenhet när det gällde att bedöma om nedsättningar av miljöskatter är förenliga med den gemensamma marknaden när de berörda företagen deltar i system för handel med utsläppsrätter, och det var därför, vid tidpunkten för antagandet av miljöstödsriktlinjerna 2008, för tidigt att ge allmän vägledning om detta. Bedömningen av sådana fall kommer därför att göras på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget. När kommissionen bedömer miljöärenden som inte omfattas av miljöstödsriktlinjerna hämtar den normalt inspiration från de kriterier som fastställs i dessa. I detta fall finns det kriterier för bedömning av nedsättningar av och undantag från energiskatter, och det skulle vara inkonsekvent att inte åtminstone hämta inspiration från dessa, särskilt vid bedömningen av om stödet är nödvändigt och proportionellt för att nå det avsedda syftet. |
| --- | --- |

(48)

Efter det att beslutet att inleda det formella granskningsförfarandet fattades har gemenskapens nya riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (3) (miljöstödsriktlinjerna 2008) antagits. Enligt punkt 204 i miljöstödsriktlinjerna 2008 kommer kommissionen att tillämpa de nya riktlinjerna på alla anmälda stödåtgärder den har att fatta beslut om, även om ordningarna anmälts före offentliggörandet. Emellertid sägs det i punkt 68 i miljöstödsriktlinjerna 2008 att kommissionen vid utarbetandet av riktlinjerna inte hade samlat tillräckligt med erfarenhet när det gällde att bedöma om nedsättningar av miljöskatter är förenliga med den gemensamma marknaden när de berörda företagen deltar i system för handel med utsläppsrätter, och det var därför, vid tidpunkten för antagandet av miljöstödsriktlinjerna 2008, för tidigt att ge allmän vägledning om detta. Bedömningen av sådana fall kommer därför att göras på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget. När kommissionen bedömer miljöärenden som inte omfattas av miljöstödsriktlinjerna hämtar den normalt inspiration från de kriterier som fastställs i dessa. I detta fall finns det kriterier för bedömning av nedsättningar av och undantag från energiskatter, och det skulle vara inkonsekvent att inte åtminstone hämta inspiration från dessa, särskilt vid bedömningen av om stödet är nödvändigt och proportionellt för att nå det avsedda syftet.

| (49) | För det första ska kommissionen, när den bedömer det statliga stödets förenlighet med EG-fördraget, ta ställning till om de positiva effekterna av den berörda stödåtgärden når ett mål av gemensamt intresse (t.ex. en högre miljöskyddsnivå) i förhållande till dess potentiellt negativa biverkningar för handel och konkurrens. I det föreliggande ärendet är det svårt att fastställa om införandet av den föreslagna ordningen leder till en miljöfördel. Medan målen med EU ETS och koldioxidskatten är att uppnå en högre miljöskyddsnivå är målet med skattelättnadeni sig att befria företagen från en skattebörda. Effekten av den föreslagna åtgärden är således att stödmottagarna får en konkurrensmässig fördel som i sig själv inte kan anses vara ett mål av gemensamt intresse. Det utesluter dock inte att det kan uppkomma en indirekt miljövinst genom att nedsättningen gör det möjligt att införa eller upprätthålla högre skattenivåer än gemenskapens minimiskattenivåer för andra företag (29). |
| --- | --- |

(49)

För det första ska kommissionen, när den bedömer det statliga stödets förenlighet med EG-fördraget, ta ställning till om de positiva effekterna av den berörda stödåtgärden når ett mål av gemensamt intresse (t.ex. en högre miljöskyddsnivå) i förhållande till dess potentiellt negativa biverkningar för handel och konkurrens. I det föreliggande ärendet är det svårt att fastställa om införandet av den föreslagna ordningen leder till en miljöfördel. Medan målen med EU ETS och koldioxidskatten är att uppnå en högre miljöskyddsnivå är målet med skattelättnadeni sig att befria företagen från en skattebörda. Effekten av den föreslagna åtgärden är således att stödmottagarna får en konkurrensmässig fördel som i sig själv inte kan anses vara ett mål av gemensamt intresse. Det utesluter dock inte att det kan uppkomma en indirekt miljövinst genom att nedsättningen gör det möjligt att införa eller upprätthålla högre skattenivåer än gemenskapens minimiskattenivåer för andra företag (29).

| (50) | För det andra sägs det i punkt 152 i miljöstödsriktlinjerna 2008 att för att kunna godkännas på grundval av artikel 87 i EG-fördraget ska nedsättningar av eller befrielser från harmoniserade skatter vara förenliga med den relevanta gemenskapslagstiftningen. Kravet på att uppfylla skattedirektiv har också fastställts i rättspraxis genom förstainstansrättens dom av den 27 september 2001 i mål T-184/97, BP Chemicals mot kommissionen (30). I ärenden som detta, som gäller befrielse från en koldioxidskatt, innebär detta först och främst att iaktta energiskattedirektivet. Enligt det direktivet ska skattenivåerna uppfylla en viss minimiskattenivå för gemenskapen för varje energiprodukt och elektricitet. Minimiskattenivåerna anges i bilaga I till direktivet. Som nämns ovan kan miniminivåerna enligt artikel 4.2 i energiskattedirektivet uppnås genom att beräkna det samlade belopp som påförts i form av alla indirekta skatter (med undantag av mervärdesskatt) som beräknats direkt eller indirekt på kvantiteten av energiprodukter och elektricitet när de frisläppts för förbrukning. Enligt artikel 17.4 i samma direktiv ska företag som åtnjuter en skattenivå som är lägre än gemenskapens minimiskattesatser ingå avtal, införa system för handel med utsläppsrätter eller likvärdiga arrangemang som leder till att miljömål uppnås, i stort sett motsvarande vad som skulle ha uppnåtts om gemenskapens minimiskattesatser hade iakttagits. I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppmanade kommissionen Danmark att lägga fram ytterligare upplysningar som stöd för sitt påstående att EU ETS i stort sett har samma verkan som skatten. Danmark har inte lagt fram ytterligare upplysningar i den frågan. Mot bakgrund av prisnivån på EU ETS utsläppsrätter i jämförelse med gemenskapens minimiskattesatser kan det dock inte uteslutas att verkningarna av EU ETS i stort sett motsvarar vad som skulle ha uppnåtts med koldioxidskatten (31). |
| --- | --- |

(50)

För det andra sägs det i punkt 152 i miljöstödsriktlinjerna 2008 att för att kunna godkännas på grundval av artikel 87 i EG-fördraget ska nedsättningar av eller befrielser från harmoniserade skatter vara förenliga med den relevanta gemenskapslagstiftningen. Kravet på att uppfylla skattedirektiv har också fastställts i rättspraxis genom förstainstansrättens dom av den 27 september 2001 i mål T-184/97, BP Chemicals mot kommissionen (30). I ärenden som detta, som gäller befrielse från en koldioxidskatt, innebär detta först och främst att iaktta energiskattedirektivet. Enligt det direktivet ska skattenivåerna uppfylla en viss minimiskattenivå för gemenskapen för varje energiprodukt och elektricitet. Minimiskattenivåerna anges i bilaga I till direktivet. Som nämns ovan kan miniminivåerna enligt artikel 4.2 i energiskattedirektivet uppnås genom att beräkna det samlade belopp som påförts i form av alla indirekta skatter (med undantag av mervärdesskatt) som beräknats direkt eller indirekt på kvantiteten av energiprodukter och elektricitet när de frisläppts för förbrukning. Enligt artikel 17.4 i samma direktiv ska företag som åtnjuter en skattenivå som är lägre än gemenskapens minimiskattesatser ingå avtal, införa system för handel med utsläppsrätter eller likvärdiga arrangemang som leder till att miljömål uppnås, i stort sett motsvarande vad som skulle ha uppnåtts om gemenskapens minimiskattesatser hade iakttagits. I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppmanade kommissionen Danmark att lägga fram ytterligare upplysningar som stöd för sitt påstående att EU ETS i stort sett har samma verkan som skatten. Danmark har inte lagt fram ytterligare upplysningar i den frågan. Mot bakgrund av prisnivån på EU ETS utsläppsrätter i jämförelse med gemenskapens minimiskattesatser kan det dock inte uteslutas att verkningarna av EU ETS i stort sett motsvarar vad som skulle ha uppnåtts med koldioxidskatten (31).

| (51) | Danmark har hänvisat till grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och närliggande politikområden (32), som kommissionen lade fram som utgångspunkt för revideringen av energiskattedirektivet (33). Det bör i detta sammanhang noteras att grönboken är ett diskussionsunderlag för en debatt om politiska valmöjligheter före utarbetandet av förslag, dvs. den är inte en bindande rättsakt. I grönboken erkänner kommissionen att EU ETS och energiskattedirektivet, åtminstone i viss utsträckning, har samma målsättning, och det sägs att överlappningar bör undvikas. Beträffande energibeskattning reses i grönboken också frågan om flera målsättningar bakom energibeskattning, och det föreslås en uppdelning av energibeskattningen i en koldioxiddel och en energirelaterad del. Logiskt sett bör koldioxiddelen inte gälla för anläggningar om omfattas av EU ETS. Eftersom de företag som omfattas av EU ETS i Danmark redan är befriade från energiskatten, skulle de inte betala någon skatt alls på den energi som förbrukas i deras produktionsprocesser om den föreslagna åtgärden godkändes. Därför anser kommissionen inte att den av Danmark föreslagna åtgärden stämmer överens med de idéer som nämns i grönboken. |
| --- | --- |

(51)

Danmark har hänvisat till grönboken om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och närliggande politikområden (32), som kommissionen lade fram som utgångspunkt för revideringen av energiskattedirektivet (33). Det bör i detta sammanhang noteras att grönboken är ett diskussionsunderlag för en debatt om politiska valmöjligheter före utarbetandet av förslag, dvs. den är inte en bindande rättsakt. I grönboken erkänner kommissionen att EU ETS och energiskattedirektivet, åtminstone i viss utsträckning, har samma målsättning, och det sägs att överlappningar bör undvikas. Beträffande energibeskattning reses i grönboken också frågan om flera målsättningar bakom energibeskattning, och det föreslås en uppdelning av energibeskattningen i en koldioxiddel och en energirelaterad del. Logiskt sett bör koldioxiddelen inte gälla för anläggningar om omfattas av EU ETS. Eftersom de företag som omfattas av EU ETS i Danmark redan är befriade från energiskatten, skulle de inte betala någon skatt alls på den energi som förbrukas i deras produktionsprocesser om den föreslagna åtgärden godkändes. Därför anser kommissionen inte att den av Danmark föreslagna åtgärden stämmer överens med de idéer som nämns i grönboken.

| (52) | Om den tillämpliga gemenskapslagstiftningen följs är principen bakom reglerna om statligt stöd beträffande nedsättningar av och befrielser från miljöskatter att acceptera situationer där gemenskapens skattesatser tillämpas, samtidigt som en strängare hållning intas i situationer där stödmottagarna skulle befinna sig på en nivå som är lägre än de lika villkor som fastställts genom miniminivåerna. Detta innebär att skattelättnader där gemenskapens minimiskattesatser iakttas kan godkännas utan ytterligare analys, medan däremot skattelättnader som är lägre än dessa minimisatser betraktas som särskilt snedvridande, och kommissionen analyserar därför i detalj ett sådant stöds nödvändighet och proportionalitet. Som stöd för denna analys använder kommissionen upplysningar som den har tagit emot från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(52)

Om den tillämpliga gemenskapslagstiftningen följs är principen bakom reglerna om statligt stöd beträffande nedsättningar av och befrielser från miljöskatter att acceptera situationer där gemenskapens skattesatser tillämpas, samtidigt som en strängare hållning intas i situationer där stödmottagarna skulle befinna sig på en nivå som är lägre än de lika villkor som fastställts genom miniminivåerna. Detta innebär att skattelättnader där gemenskapens minimiskattesatser iakttas kan godkännas utan ytterligare analys, medan däremot skattelättnader som är lägre än dessa minimisatser betraktas som särskilt snedvridande, och kommissionen analyserar därför i detalj ett sådant stöds nödvändighet och proportionalitet. Som stöd för denna analys använder kommissionen upplysningar som den har tagit emot från medlemsstaterna.

| (53) | När det gäller stödets nödvändighet bör kommissionen enligt punkt 158 i miljöstödsriktlinjerna 2008 bedöma 1) om valet av stödmottagare grundar sig på objektiva och öppna kriterier, 2) om det har skett en väsentlig ökning av produktionskostnaderna, och 3) om ökningen kan föras över på kunderna utan att det leder till en stor minskning av försäljningen (detta kan bevisas med hjälp av uppskattningar av priselasticiteten för produkterna inom den berörda sektorn, utebliven försäljning och/eller lägre vinster för de berörda företagen eller sektorerna). |
| --- | --- |

(53)

När det gäller stödets nödvändighet bör kommissionen enligt punkt 158 i miljöstödsriktlinjerna 2008 bedöma 1) om valet av stödmottagare grundar sig på objektiva och öppna kriterier, 2) om det har skett en väsentlig ökning av produktionskostnaderna, och 3) om ökningen kan föras över på kunderna utan att det leder till en stor minskning av försäljningen (detta kan bevisas med hjälp av uppskattningar av priselasticiteten för produkterna inom den berörda sektorn, utebliven försäljning och/eller lägre vinster för de berörda företagen eller sektorerna).

| (54) | I det föreliggande ärendet har stödmottagarna valts ut på grundval av objektiva och öppna kriterier, nämligen deltagandet i EU ETS. Beträffande det andra kriteriet är alla berörda företag, åtminstone för närvarande, energiintensiva enligt artikel 17.1 energiskattedirektivet, så detta kriterium kan förmodas vara uppfyllt. Upplysningar om de berörda mottagarnas sjunkande omsättning och/eller marknadsandelar skulle ha varit värdefulla indikationer på att åtgärden är nödvändig. Danmark har emellertid inte lagt fram några sådana upplysningar. I stället har Danmark lagt fram en lista över alla stödmottagare med en specifikation av deras koldioxidutsläpp för 2005, 2006 och 2007. Några av dessa stödmottagare har minskat sina utsläpp under treårsperioden, medan andra i stället har ökat utsläppen under samma period. De största stödmottagarna finns i cementindustrin (där beskattningsunderlaget är ca 2,8 miljoner ton koldioxidutsläpp per år), i sockerindustrin (0,2 miljoner ton per år) och bland oljeraffinaderier (0,1 miljoner ton per år). Danmark har således inte påvisat att det faktum att de två systemen har tillämpats parallellt har lett till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna som inte kan föras över på konsumenterna utan att det leder till en stor minskning av försäljningen. |
| --- | --- |

(54)

I det föreliggande ärendet har stödmottagarna valts ut på grundval av objektiva och öppna kriterier, nämligen deltagandet i EU ETS. Beträffande det andra kriteriet är alla berörda företag, åtminstone för närvarande, energiintensiva enligt artikel 17.1 energiskattedirektivet, så detta kriterium kan förmodas vara uppfyllt. Upplysningar om de berörda mottagarnas sjunkande omsättning och/eller marknadsandelar skulle ha varit värdefulla indikationer på att åtgärden är nödvändig. Danmark har emellertid inte lagt fram några sådana upplysningar. I stället har Danmark lagt fram en lista över alla stödmottagare med en specifikation av deras koldioxidutsläpp för 2005, 2006 och 2007. Några av dessa stödmottagare har minskat sina utsläpp under treårsperioden, medan andra i stället har ökat utsläppen under samma period. De största stödmottagarna finns i cementindustrin (där beskattningsunderlaget är ca 2,8 miljoner ton koldioxidutsläpp per år), i sockerindustrin (0,2 miljoner ton per år) och bland oljeraffinaderier (0,1 miljoner ton per år). Danmark har således inte påvisat att det faktum att de två systemen har tillämpats parallellt har lett till en väsentlig ökning av produktionskostnaderna som inte kan föras över på konsumenterna utan att det leder till en stor minskning av försäljningen.

| (55) | Kommissionen kan därför inte dra slutsatsen att den föreslagna åtgärden är nödvändig. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen kan därför inte dra slutsatsen att den föreslagna åtgärden är nödvändig.

| (56) | Beträffande frågan om proportionalitet måste varje stödmottagare enligt punkt 159 i miljöstödsriktlinjerna 2008 uppfylla ett av följande kriterier: 1) Varje enskild stödmottagare ska betala en andel av den nationella skatten som i stort sett motsvarar varje enskild stödmottagares miljöresultat jämfört med resultatet av den bästa tekniken inom EES. De företag som når upp till den bästa tekniska nivån kan högst beviljas en nedsättning som motsvarar den ökning av produktionskostnaderna som skatten orsakar när den bästa tekniken används, och när denna ökning inte kan föras över på kunderna. 2) Varje stödmottagare ska betala minst 20 % av den nationella skatten, om inte en lägre skattegrad kan motiveras. 3) Varje stödmottagare kan ingå avtal med medlemsstaterna genom vilka de åtar sig att nå miljöskyddsmål som har samma effekt som tillämpningen av punkt 1 eller 2 eller gemenskapens lägsta skattenivå. |
| --- | --- |

(56)

Beträffande frågan om proportionalitet måste varje stödmottagare enligt punkt 159 i miljöstödsriktlinjerna 2008 uppfylla ett av följande kriterier: 1) Varje enskild stödmottagare ska betala en andel av den nationella skatten som i stort sett motsvarar varje enskild stödmottagares miljöresultat jämfört med resultatet av den bästa tekniken inom EES. De företag som når upp till den bästa tekniska nivån kan högst beviljas en nedsättning som motsvarar den ökning av produktionskostnaderna som skatten orsakar när den bästa tekniken används, och när denna ökning inte kan föras över på kunderna. 2) Varje stödmottagare ska betala minst 20 % av den nationella skatten, om inte en lägre skattegrad kan motiveras. 3) Varje stödmottagare kan ingå avtal med medlemsstaterna genom vilka de åtar sig att nå miljöskyddsmål som har samma effekt som tillämpningen av punkt 1 eller 2 eller gemenskapens lägsta skattenivå.

| (57) | I det föreliggande ärendet har de danska myndigheterna svarat att de inte har upplysningar om den bästa tekniken, och att detta under alla omständigheter inte är ett krav i samband med den föreslagna åtgärden. Det andra kriteriet är inte uppfyllt, och betalning av 20 % av den nationella skatten skulle i deras fall under alla omständigheter leda till en skattesats som ligger långt över gemenskapens minimisatser. När det gäller det tredje kriteriet har några av stödmottagarna redan ingått frivilliga avtal enligt vilka de har rätt att betala en sats som är lägre än gemenskapens minimisatser. Idén i samband med denna åtgärd skulle vara att ersätta sådana avtal med EU ETS. EU ETS finns redan, oberoende av den föreslagna skatteåtgärden, och det krävs därför inte någon ytterligare insats från Danmarks sida i utbyte mot den föreslagna skattelättnaden. |
| --- | --- |

(57)

I det föreliggande ärendet har de danska myndigheterna svarat att de inte har upplysningar om den bästa tekniken, och att detta under alla omständigheter inte är ett krav i samband med den föreslagna åtgärden. Det andra kriteriet är inte uppfyllt, och betalning av 20 % av den nationella skatten skulle i deras fall under alla omständigheter leda till en skattesats som ligger långt över gemenskapens minimisatser. När det gäller det tredje kriteriet har några av stödmottagarna redan ingått frivilliga avtal enligt vilka de har rätt att betala en sats som är lägre än gemenskapens minimisatser. Idén i samband med denna åtgärd skulle vara att ersätta sådana avtal med EU ETS. EU ETS finns redan, oberoende av den föreslagna skatteåtgärden, och det krävs därför inte någon ytterligare insats från Danmarks sida i utbyte mot den föreslagna skattelättnaden.

| (58) | I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppmanade kommissionen Danmark att lägga fram upplysningar om mekanismer som de danska myndigheterna kunde tänkas använda för att se till att undantag endast beviljas de enskilda företag som har nettokostnader genom deltagandet i EU ETS och kan täcka dessa nettokostnader. Sådana upplysningar kunde ha gett en indikation på om stödet är proportionerligt, även om miljölogikeni ett sådant tillvägagångssätt skulle kunna ifrågasättas, eftersom företag som måste köpa utsläppsrätter eftersom de inte minskar sin förorening skulle gynnas. Under alla omständigheter har de danska myndigheterna varken påvisat eller garanterat att undantagen skulle begränsas till företag som har betalat för utsläppsrätter (34). |
| --- | --- |

(58)

I sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uppmanade kommissionen Danmark att lägga fram upplysningar om mekanismer som de danska myndigheterna kunde tänkas använda för att se till att undantag endast beviljas de enskilda företag som har nettokostnader genom deltagandet i EU ETS och kan täcka dessa nettokostnader. Sådana upplysningar kunde ha gett en indikation på om stödet är proportionerligt, även om miljölogikeni ett sådant tillvägagångssätt skulle kunna ifrågasättas, eftersom företag som måste köpa utsläppsrätter eftersom de inte minskar sin förorening skulle gynnas. Under alla omständigheter har de danska myndigheterna varken påvisat eller garanterat att undantagen skulle begränsas till företag som har betalat för utsläppsrätter (34).

| (59) | Följaktligen har de danska myndigheterna inte påvisat att det föreslagna stödet är proportionerligt. |
| --- | --- |

(59)

Följaktligen har de danska myndigheterna inte påvisat att det föreslagna stödet är proportionerligt.

| (60) | När det rör sig om snedvridning av konkurrens är det så att företag i Danmark som inte omfattas av EU ETS samt företag i andra medlemsstater antingen uppfyller de lika konkurrensvillkor som fastställs genom gemenskapens minimiskattesatser eller följer de regler som anges i miljöstödsriktlinjerna 2008. Därför skulle det föreslagna undantaget öka konkurrenskraften för de företag som omfattas av EU ETS och som verkar i Danmark och sålunda snedvrida konkurrensen med företag i andra medlemsstater i onödig omfattning. |
| --- | --- |

(60)

När det rör sig om snedvridning av konkurrens är det så att företag i Danmark som inte omfattas av EU ETS samt företag i andra medlemsstater antingen uppfyller de lika konkurrensvillkor som fastställs genom gemenskapens minimiskattesatser eller följer de regler som anges i miljöstödsriktlinjerna 2008. Därför skulle det föreslagna undantaget öka konkurrenskraften för de företag som omfattas av EU ETS och som verkar i Danmark och sålunda snedvrida konkurrensen med företag i andra medlemsstater i onödig omfattning.

| (61) | Mot bakgrund av detta anser kommissionen, baserat på andan i miljöstödsriktlinjerna 2008, att den föreliggande åtgärden inte kan betraktas som förenlig med artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(61)

Mot bakgrund av detta anser kommissionen, baserat på andan i miljöstödsriktlinjerna 2008, att den föreliggande åtgärden inte kan betraktas som förenlig med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

| (62) | Efter det att det formella granskningsförfarandet hade inletts tog kommissionen emot synpunkter från tredje parter med avseende på att beloppen för skattebefrielser eller nedsättning i de flesta fall är lägre än de tröskelvärden som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (35) (nedan kallad förordningen om stöd av mindre betydelse). Om de danska myndigheterna åtar sig att säkerställa att de minimis-reglerna följs vid alla tillfällen skulle det anses att stödåtgärden inte uppfyller kriterierna i artikel 87.1 och alltså kan genomföras utan att anmälas till kommissionen. |
| --- | --- |

(62)

Efter det att det formella granskningsförfarandet hade inletts tog kommissionen emot synpunkter från tredje parter med avseende på att beloppen för skattebefrielser eller nedsättning i de flesta fall är lägre än de tröskelvärden som anges i kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i fördraget på stöd av mindre betydelse (35) (nedan kallad förordningen om stöd av mindre betydelse). Om de danska myndigheterna åtar sig att säkerställa att de minimis-reglerna följs vid alla tillfällen skulle det anses att stödåtgärden inte uppfyller kriterierna i artikel 87.1 och alltså kan genomföras utan att anmälas till kommissionen.

| (63) | Som kommissionen påpekade i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet kan den föreslagna ordningen förklaras förenlig med den gemensamma marknaden om energiskattedirektivets harmoniserade minimiskattenivåer iakttas. Kommissionens tvivel i samma beslut på att principen om att förorenaren betalar iakttas skulle också undanröjas om stödmottagarna betalar gemenskapens minimiskattesatser. I själva verket omfattas nedsättningar av energiskatten ner till gemenskapens minimiskattenivåer av artikel 25 i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 a den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning (36)) och ska alltså inte anmälas till kommissionen. |
| --- | --- |

(63)

Som kommissionen påpekade i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet kan den föreslagna ordningen förklaras förenlig med den gemensamma marknaden om energiskattedirektivets harmoniserade minimiskattenivåer iakttas. Kommissionens tvivel i samma beslut på att principen om att förorenaren betalar iakttas skulle också undanröjas om stödmottagarna betalar gemenskapens minimiskattesatser. I själva verket omfattas nedsättningar av energiskatten ner till gemenskapens minimiskattenivåer av artikel 25 i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 a den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning (36)) och ska alltså inte anmälas till kommissionen.

| (64) | Enligt artikel 7.4 i rådets förordning nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (37) kan kommissionen avsluta det formella granskningsförfarandet genom ett positivt beslut tillsammans med villkor enligt vilka ett stöd kan anses förenligt med den gemensamma marknaden. Att sådana villkor uppfylls ska kontrolleras noggrant. |
| --- | --- |

(64)

Enligt artikel 7.4 i rådets förordning nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (37) kan kommissionen avsluta det formella granskningsförfarandet genom ett positivt beslut tillsammans med villkor enligt vilka ett stöd kan anses förenligt med den gemensamma marknaden. Att sådana villkor uppfylls ska kontrolleras noggrant.

| (65) | Kommissionen anser i det föreliggande ärendet att stödet kan tillåtas såvida stödmottagarna fortfarande betalar minst gemenskapens minimiskattesatser för varje energikälla, oavsett om det är i form av en koldioxidskatt eller i form av en annan energiskatt. Kommissionen anser emellertid att stödet, om skattelättnaden understiger dessa minimisatser, är oförenligt med EG-fördraget och därför inte kan genomföras. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen anser i det föreliggande ärendet att stödet kan tillåtas såvida stödmottagarna fortfarande betalar minst gemenskapens minimiskattesatser för varje energikälla, oavsett om det är i form av en koldioxidskatt eller i form av en annan energiskatt. Kommissionen anser emellertid att stödet, om skattelättnaden understiger dessa minimisatser, är oförenligt med EG-fördraget och därför inte kan genomföras.

| (66) | På de villkor som anges ovan står det dessutom klart att den anmälda ordningen skulle överensstämma med energiskattedirektivet, närmare bestämt artikel 17.1 a. Alla stödmottagarna är nämligen energiintensiva enligt denna bestämmelse, och minimiskattesatserna i direktivet skulle iakttas. |
| --- | --- |

(66)

På de villkor som anges ovan står det dessutom klart att den anmälda ordningen skulle överensstämma med energiskattedirektivet, närmare bestämt artikel 17.1 a. Alla stödmottagarna är nämligen energiintensiva enligt denna bestämmelse, och minimiskattesatserna i direktivet skulle iakttas.

7.   SLUTSATSER

| (67) | Kommissionen finner att den föreslagna ordningen ”Ändring av koldioxidskatten på den kvotreglerade konsumtionen av bränsle inom industrin” utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen finner att den föreslagna ordningen ”Ändring av koldioxidskatten på den kvotreglerade konsumtionen av bränsle inom industrin” utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (68) | I den mån som alla stödmottagare fortfarande betalar en skatt på varje energikälla som iakttar gemenskapens minimiskattesatser förklaras stödet förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(68)

I den mån som alla stödmottagare fortfarande betalar en skatt på varje energikälla som iakttar gemenskapens minimiskattesatser förklaras stödet förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

| (69) | Den del av den föreslagna ordningen som leder till en skattenivå som är lägre än den harmoniserade miniminivån är oförenlig med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(69)

Den del av den föreslagna ordningen som leder till en skattenivå som är lägre än den harmoniserade miniminivån är oförenlig med EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I den mån som den föreslagna danska ordningen (lag nr 464 av den 9 juni 2004) inte omfattas av förordning (EG) nr 1998/2006 utgör den statligt stöd som endast är förenligt med den gemensamma marknaden om de berörda stödmottagarna betalar en skatt på sin respektive energikonsumtion som minst motsvarar gemenskapens minimiskattenivåer enligt bilaga I till direktiv 2003/96/EG.

Om Danmark avser att genomföra stödåtgärden ska den ändras i överensstämmelse härmed.

Artikel 2

Danmark ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 17 juni 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 274, 10.11.2006, s. 25.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  EUT C 82, 1.4.2008, s. 1.

3

(4)  Skattesatsen för el grundas på kolets kolinnehåll eftersom de flesta danska elverk är koldrivna.

4

(5)  Statsstödsärende NN 75/04 (EUT C 275, 8.11.2005, s. 4).

5

(6)  ”Tunga processer” definieras som produktionsprocesser där en koldioxidskatt på 50 danska kronor/ton koldioxid utgör med än 3 % av värdetillväxten i företaget och mer än 1 % av värdet på produktionen. Båda dessa kriterier ska uppfyllas.

6

(7)  Statsstödsärende NN 317/A/04 (EUT C 226, 15.9.2005, s. 6).

7

(8)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

8

(9)  Statsstödsärende NN 540/02 (EUT C 78, 1.4.2003, s. 3).

9

(10)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

10

(11)  Dock kan eventuella överskottsutsläppsrätterfrån reserverna för nya deltagare och överblivna utsläppsrätter från anläggningar som tagits ur drift bortauktioneras.

11

(12)  I denna kategori placerar Danmark företag där den nationella skatt som ska betalas uppgår till minst 0,5 % av värdetillväxten och industriverksamhet som definieras som ”tunga processer” enligt den danska lagen om koldioxid (se fotnot 4).

12

(13)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

13

(14)  Statsstödsärende C 46/06 (EUT C 55, 28.2.2008, s. 27).

14

(15)  REG 2000, s. II-3271, varigenom förstainstansrättens dom av den 27 januari 1998 i mål T-67/94 (REG 1998, s. II-1), bekräftades.

15

(16)  Se exempelvis domstolens dom av den 17 juni 1999 i mål C-75/97 (Belgien mot kommissionen) (REG 1999, s. I-3671) och av den 8 november 2001 i mål C-143/99 (Adria-Wien Pipeline GmbH och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH mot Finanzlandesdirektion für Kärnten) (REG 2001, s. I-8365).

16

(17)  Danmark hänvisar i detta sammanhang till domstolens dom av den 29 april 2004 i mål C-308/01 (GIL Insurance m.fl.) REG 2004, s. I-4777, särskilt punkt 68.

17

(18)  Kommissionens arbetsdokument av den 24 oktober 2002 (SEK(2002) 1142).

18

(19)  Rådets protokoll av den 3 april 2003, 8084/03 ADD 1, FISC 59.

19

(20)  Se fotnot 16.

20

(21)  Förstinstansrättens dom av den 10 april 2008 i mål T-233/04 (Nederländerna mot kommissionen (”NOX-domen”), REG 2008, s. II-591, domstolens dom av den 22 december 2008 i mål C-487/06 P (British Aggregates Association mot kommissionen), REG 2008, s. I-0000, och domstolens dom av den 18 december 2008 i förenade målen T-211/04 och T-215/04 (Gibraltar mot kommissionen [”Gibraltardomen”]), REG 2008, s. I-0000.

21

X

(22)  Kommissionen har överklagat Gibraltar-domen, men överklagan berör inte det faktum att analysen normalt ska innehålla de tre nämnda punkterna.

22

(23)  Se fotnot 5.

23

(24)  Det bör observeras att kommissionen har överklagat NOXx-domen på grund av slutsatserna beträffande selektivitet i denna.

24

X

(25)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

25

(26)  Se punkt 13 första strecksatsen i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10.12.1998, s. 3).

26

(27)  Exempelvis omfattas värme- och elproduktion av EU ETS men inte av skattelättnaden.

27

(28)  Exempelvis. gemensamma stödärenden C 44/04 och C 47/04 (EUT C 268, 27.9.2006, s. 19) (Slovenien) och stödärende N 22/08 (EUT C 184, 22.7.2008, s. 5) (Sverige)

28

(29)  Se punkt 57 i miljöstödsriktlinjerna 2008.

29

(30)  REG II, s. 3145.

30

(31)  Mot bakgrund av analysen nedan (skäl 52 ff.) kan frågan om huruvida artikel 17.4 i energiskattedirektivet också gäller för systemen för handel med utsläppsrätter inom ramen för EU ETS, eller om de berörda operatörerna med hänsyn till denna bestämmelse måste upptas i särskilda ordningar, som inte är obligatoriska enligt gemenskapslagstiftningen, lämnas öppen.

31

(32)  Grönbok om marknadsbaserade styrmedel för miljöpolitiken och näraliggande politikområden, KOM(2007) 140 slutlig (SEK(2007) 388).

32

(33)  Revideringen av energiskattedirektivet ingår i kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram.

33

(34)  Enligt synpunkter från tredje parter (två danska företag) skulle ett sådant tillvägagångssätt leda till allvarliga problem med tilldelning till rätt period osv., vilket bl.a. beror på att tidpunkten för köp av rättigheterna inte nödvändigtvis måste avspegla tidpunkten för energiförbrukningen.

34

(35)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 5.

35

(36)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 3.

36

(37)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

37

---

| 23.12.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 345/28

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 juli 2009

om omstruktureringsstödet till Combus AS

[delgivet med nr K(2009) 4538]

(Endast den danska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/973/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med dessa artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 30 november 2000 anmälde de danska myndigheterna att de hade för avsikt att tilldela det statsägda bussföretaget Combus A/S (nedan kallat Combus) ett ekonomiskt stöd i samband med att det såldes till Arriva Danmark A/S (nedan kallat Arriva). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 30 november 2000 anmälde de danska myndigheterna att de hade för avsikt att tilldela det statsägda bussföretaget Combus A/S (nedan kallat Combus) ett ekonomiskt stöd i samband med att det såldes till Arriva Danmark A/S (nedan kallat Arriva).

| (2) | Före denna anmälan hade kommissionen mottagit en skrivelse av den 25 juni 1999 samt ett klagomål av den 11 november 1999 från branschorganisationen Danske Busvognmænd
   (2), där kritik framfördes mot det ekonomiska stöd som tidigare hade beviljats Combus samt planerna på ett eventuellt nytt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

(2)

Före denna anmälan hade kommissionen mottagit en skrivelse av den 25 juni 1999 samt ett klagomål av den 11 november 1999 från branschorganisationen Danske Busvognmænd
   (2), där kritik framfördes mot det ekonomiska stöd som tidigare hade beviljats Combus samt planerna på ett eventuellt nytt ekonomiskt stöd.

| (3) | Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 15 december 2000 och fick svar från de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 18 december 2000. Den danska konkurrensmyndigheten Konkurrencestyrelsen inkom också med upplysningar genom en skrivelse av den 20 december 2000. De danska myndigheterna inkom med ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 8 januari 2001. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar den 9 januari 2001 och fick svar från de danska myndigheterna samma dag. De danska myndigheterna inkom med ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 23 januari 2001 respektive den 26 februari 2001. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 15 december 2000 och fick svar från de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 18 december 2000. Den danska konkurrensmyndigheten Konkurrencestyrelsen inkom också med upplysningar genom en skrivelse av den 20 december 2000. De danska myndigheterna inkom med ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 8 januari 2001. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar den 9 januari 2001 och fick svar från de danska myndigheterna samma dag. De danska myndigheterna inkom med ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 23 januari 2001 respektive den 26 februari 2001.

| (4) | Möten mellan de danska myndigheterna och kommissionen ägde rum i Bryssel den 23 november 2000 och den 19 december 2000 samt i Köpenhamn den 4 januari 2001 och den 15 januari 2001. |
| --- | --- |

(4)

Möten mellan de danska myndigheterna och kommissionen ägde rum i Bryssel den 23 november 2000 och den 19 december 2000 samt i Köpenhamn den 4 januari 2001 och den 15 januari 2001.

| (5) | I sitt beslut SG(2001) D/287297 av den 28 mars 2001 (nedan kallat det ursprungliga beslutet) fastställde kommissionen efter en inledande undersökning att den inte skulle invända mot de anmälda åtgärderna, eftersom den ansåg att






  — | de inte utgjorde statligt stöd (vad gäller utbetalningen av ersättning på 100 miljoner danska kronor för pensionskostnader), |
| --- | --- | --- |

(5)

I sitt beslut SG(2001) D/287297 av den 28 mars 2001 (nedan kallat det ursprungliga beslutet) fastställde kommissionen efter en inledande undersökning att den inte skulle invända mot de anmälda åtgärderna, eftersom den ansåg att

—

de inte utgjorde statligt stöd (vad gäller utbetalningen av ersättning på 100 miljoner danska kronor för pensionskostnader),

| — | beloppet på 162 miljoner DKK (3) var förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 73 eller 87.3 c EG i fördraget i förening med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (4) (nedan kallade 1999 års omstruktureringsriktlinjer), |
| --- | --- |

—

beloppet på 162 miljoner DKK (3) var förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 73 eller 87.3 c EG i fördraget i förening med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (4) (nedan kallade 1999 års omstruktureringsriktlinjer),

| — | beloppet på 328 miljoner DKK (5) var förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av rådets förordning nr (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar (6). |
| --- | --- |

—

beloppet på 328 miljoner DKK (5) var förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av rådets förordning nr (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar (6).

| (6) | Detta beslut offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 5 maj 2001 (7). Genom en skrivelse av den 8 maj 2001 underrättade kommissionen Danske Busvognmænd om det ursprungliga beslutet. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 5 maj 2001 (7). Genom en skrivelse av den 8 maj 2001 underrättade kommissionen Danske Busvognmænd om det ursprungliga beslutet.

| (7) | Genom en skrivelse av den 6 november 2002, som registrerades hos kommissionen den 12 november 2002, samt en skrivelse av den 19 januari 2004, som registrerades hos kommissionen den 20 januari 2004, rapporterade de danska myndigheterna till kommissionen om genomförandet av omstruktureringsplanen för Combus. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 6 november 2002, som registrerades hos kommissionen den 12 november 2002, samt en skrivelse av den 19 januari 2004, som registrerades hos kommissionen den 20 januari 2004, rapporterade de danska myndigheterna till kommissionen om genomförandet av omstruktureringsplanen för Combus.

| (8) | Den 11 juli 2001 väckte Danske Busvognmænd talan vid förstainstansrätten om ogiltigförklaring av det ursprungliga beslutet. |
| --- | --- |

(8)

Den 11 juli 2001 väckte Danske Busvognmænd talan vid förstainstansrätten om ogiltigförklaring av det ursprungliga beslutet.

| (9) | Genom dom av den 16 mars 2004 (nedan kallad Combusdomen) ogiltigförklarade förstainstansrätten det ursprungliga beslutet ”i den del det innebär att det stöd som de danska myndigheterna har beviljat Combus A/S i form av kapitaltillskott på 162 miljoner DKK och 328 miljoner DKK har förklarats vara förenligt med den gemensamma marknaden” (8). |
| --- | --- |

(9)

Genom dom av den 16 mars 2004 (nedan kallad Combusdomen) ogiltigförklarade förstainstansrätten det ursprungliga beslutet ”i den del det innebär att det stöd som de danska myndigheterna har beviljat Combus A/S i form av kapitaltillskott på 162 miljoner DKK och 328 miljoner DKK har förklarats vara förenligt med den gemensamma marknaden” (8).

| (10) | Vad gäller kapitaltillskottet på 328 miljoner DKK ansåg förstainstansrätten för det första att det ursprungliga beslutet är ”felaktigt såvitt utbetalningen av beloppet 328 miljoner DKK anses vara en ersättning för allmän trafikplikt i den mening som avses i artiklarna 2 och 10–13 i förordning nr 1191/69. [...] Följaktligen skall det ifrågasatta beslutet ogiltigförklaras i den del det innebär att utbetalningen av ett belopp på 328 miljoner DKK på grundval av denna förordning godkänns, utan att det är nödvändigt att uttala sig om de andra grunderna som anförts i detta hänseende” (9). |
| --- | --- |

(10)

Vad gäller kapitaltillskottet på 328 miljoner DKK ansåg förstainstansrätten för det första att det ursprungliga beslutet är ”felaktigt såvitt utbetalningen av beloppet 328 miljoner DKK anses vara en ersättning för allmän trafikplikt i den mening som avses i artiklarna 2 och 10–13 i förordning nr 1191/69. [...] Följaktligen skall det ifrågasatta beslutet ogiltigförklaras i den del det innebär att utbetalningen av ett belopp på 328 miljoner DKK på grundval av denna förordning godkänns, utan att det är nödvändigt att uttala sig om de andra grunderna som anförts i detta hänseende” (9).

| (11) | I fråga om kapitaltillskottet på 328 miljoner DKK ansåg förstainstansrätten för det andra att när det gäller artikel 73 i fördraget har ”medlemsstaterna inte längre [...] rätt att direkt åberopa artikel 73 EG förutom i de fall som omfattas av gemenskapens sekundärrätt. I den mån som förordning nr 1191/69 inte är tillämplig och utbetalningen på 328 miljoner DKK omfattas av artikel 87.1 EG, följer således de villkor enligt vilka medlemsstaternas myndigheter kan bevilja stöd enligt artikel 73 EG uttömmande av rådets förordning (EEG) nr 1107/70 av den 4 juni 1970 om stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar (EGT L 130, s. 1; svensk specialutgåva, område 7, volym 1, s. 97) (10). Följaktligen är sökandens invändning mot det ifrågasatta beslutet välgrundad i den del beslutet innebär att betalningen på 328 miljoner DKK godkänns på grundval av artikel 73 EG. |
| --- | --- |

(11)

I fråga om kapitaltillskottet på 328 miljoner DKK ansåg förstainstansrätten för det andra att när det gäller artikel 73 i fördraget har ”medlemsstaterna inte längre [...] rätt att direkt åberopa artikel 73 EG förutom i de fall som omfattas av gemenskapens sekundärrätt. I den mån som förordning nr 1191/69 inte är tillämplig och utbetalningen på 328 miljoner DKK omfattas av artikel 87.1 EG, följer således de villkor enligt vilka medlemsstaternas myndigheter kan bevilja stöd enligt artikel 73 EG uttömmande av rådets förordning (EEG) nr 1107/70 av den 4 juni 1970 om stöd till transporter på järnväg, väg och inre vattenvägar (EGT L 130, s. 1; svensk specialutgåva, område 7, volym 1, s. 97) (10). Följaktligen är sökandens invändning mot det ifrågasatta beslutet välgrundad i den del beslutet innebär att betalningen på 328 miljoner DKK godkänns på grundval av artikel 73 EG.

(12)

| (12) | Vad gäller kapitaltillskottet på 162 miljoner DKK som godkändes med stöd av artikel 87.3 c EG i förening med 1999 års omstruktureringsriktlinjer konstaterade förstainstansrätten att ”det ifrågasatta beslutet inte kan tolkas så, att kommissionsledamöternas kollegium har givit ett klart, ovillkorligt och definitivt godkännande av utbetalningen av beloppet 162 miljoner DKK på grundval av artikel 87.3 c EG och riktlinjerna. Kommissionens resonemang skall tvärtom anses ge uttryck för ett allvarligt tvivel avseende Combus lönsamhet i den mening som avses i den ovannämnda bestämmelsen i riktlinjerna, ett tvivel som kommissionen emellertid inte kände sig skyldig att klargöra eftersom den ansåg att artikel 73 EG verkade vara en tillräckligt rättslig grund för att godkänna stödet i fråga. Eftersom den sistnämnda bestämmelsen emellertid inte kan åberopas i detta syfte (se ovan punkterna 100 och 101) finns det inget giltigt godkännande i det ifrågasatta beslutet såvitt avser utbetalningen av beloppet 328 miljoner DKK. Av vad som ovan anförts följer att godkännandet av utbetalningen på 162 miljoner DKK skall ogiltigförklaras i sin helhet, utan att det är nödvändigt att uttala sig om de andra grunderna som anförts i detta hänseende” (12). |
| --- | --- |

Vad gäller kapitaltillskottet på 162 miljoner DKK som godkändes med stöd av artikel 87.3 c EG i förening med 1999 års omstruktureringsriktlinjer konstaterade förstainstansrätten att ”det ifrågasatta beslutet inte kan tolkas så, att kommissionsledamöternas kollegium har givit ett klart, ovillkorligt och definitivt godkännande av utbetalningen av beloppet 162 miljoner DKK på grundval av artikel 87.3 c EG och riktlinjerna. Kommissionens resonemang skall tvärtom anses ge uttryck för ett allvarligt tvivel avseende Combus lönsamhet i den mening som avses i den ovannämnda bestämmelsen i riktlinjerna, ett tvivel som kommissionen emellertid inte kände sig skyldig att klargöra eftersom den ansåg att artikel 73 EG verkade vara en tillräckligt rättslig grund för att godkänna stödet i fråga. Eftersom den sistnämnda bestämmelsen emellertid inte kan åberopas i detta syfte (se ovan punkterna 100 och 101) finns det inget giltigt godkännande i det ifrågasatta beslutet såvitt avser utbetalningen av beloppet 328 miljoner DKK. Av vad som ovan anförts följer att godkännandet av utbetalningen på 162 miljoner DKK skall ogiltigförklaras i sin helhet, utan att det är nödvändigt att uttala sig om de andra grunderna som anförts i detta hänseende” (12).

| (13) | Efter förstainstansrättens dom utarbetade kommissionen ett nytt beslut. Den 11 januari 2005 träffade kommissionen de danska myndigheterna för att få ytterligare upplysningar om hur Arriva/Combus-ärendet hade utvecklats sedan det ursprungliga beslutet. Den 1 mars 2005 sände de danska myndigheterna ett PM till kommissionen om utvecklingen på den danska bussmarknaden, vilket hade utarbetats av den danska trafikmyndigheten Trafikstyrelsen. |
| --- | --- |

(13)

Efter förstainstansrättens dom utarbetade kommissionen ett nytt beslut. Den 11 januari 2005 träffade kommissionen de danska myndigheterna för att få ytterligare upplysningar om hur Arriva/Combus-ärendet hade utvecklats sedan det ursprungliga beslutet. Den 1 mars 2005 sände de danska myndigheterna ett PM till kommissionen om utvecklingen på den danska bussmarknaden, vilket hade utarbetats av den danska trafikmyndigheten Trafikstyrelsen.

| (14) | Genom en skrivelse av den 3 mars 2005 (SG (2005) D/200926) underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende dessa åtgärder (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) och uppmanade Danmark att inkomma med synpunkter. De danska myndigheterna bad två gånger om förlängning av tidsfristen för att inkomma med synpunkter, vilket kommissionen beviljade genom skrivelser av den 5 april 2005 (TREN D (2005) 106964) och den 24 juni 2005 (TREN D (2005) 113062). Den 21 juni 2005 hölls ett möte mellan kommissionen och de danska myndigheterna. Den 30 juni 2005 sände de danska myndigheterna sina synpunkter avseende beslutet att inleda det formella förfarandet. |
| --- | --- |

(14)

Genom en skrivelse av den 3 mars 2005 (SG (2005) D/200926) underrättade kommissionen Danmark om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende dessa åtgärder (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) och uppmanade Danmark att inkomma med synpunkter. De danska myndigheterna bad två gånger om förlängning av tidsfristen för att inkomma med synpunkter, vilket kommissionen beviljade genom skrivelser av den 5 april 2005 (TREN D (2005) 106964) och den 24 juni 2005 (TREN D (2005) 113062). Den 21 juni 2005 hölls ett möte mellan kommissionen och de danska myndigheterna. Den 30 juni 2005 sände de danska myndigheterna sina synpunkter avseende beslutet att inleda det formella förfarandet.

| (15) | Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (13) den 22 september 2005. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på de åtgärder som omfattades av detta beslut inom en månad efter offentliggörandet, dvs. senast den 23 oktober 2005. |
| --- | --- |

(15)

Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (13) den 22 september 2005. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på de åtgärder som omfattades av detta beslut inom en månad efter offentliggörandet, dvs. senast den 23 oktober 2005.

| (16) | Kommissionen underrättade Danske Busvognmænd om sitt beslut att inleda förfarandet genom en skrivelse av den 12 maj 2005 (TREN (2005) D 109473). På önskemål av Danske Busvognmænd förlängde kommissionen två gånger tidsfristen för att ta emot organisationens synpunkter (genom skrivelse av den 15 juli 2005, TREN (2005) D 115786, och av den 16 augusti 2005, TREN (2005) D 117806). |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen underrättade Danske Busvognmænd om sitt beslut att inleda förfarandet genom en skrivelse av den 12 maj 2005 (TREN (2005) D 109473). På önskemål av Danske Busvognmænd förlängde kommissionen två gånger tidsfristen för att ta emot organisationens synpunkter (genom skrivelse av den 15 juli 2005, TREN (2005) D 115786, och av den 16 augusti 2005, TREN (2005) D 117806).

| (17) | Genom en skrivelse av den 17 juni 2005 (TREN (2005) A 15223) bad Danske Busvognmænd kommissionen att få en kopia av beslutet att inleda förfarandet, som även innehöll den information som hade tagits bort på Danmarks önskemål. Genom en skrivelse av den 15 juli 2005 svarade kommissionen att enligt artikel 24 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (14) ska kommissionen inte lämna ut upplysningar som den har inhämtat med stöd av denna förordning och som omfattas av tystnadsplikt. Kommissionen förklarade vidare att de upplysningar som hade utelämnats från den kopia av beslutet som hade sänts till Danske Busvognmænd omfattades av tystnadsplikt och att kommissionen därför inte kunde lämna ut dem. |
| --- | --- |

(17)

Genom en skrivelse av den 17 juni 2005 (TREN (2005) A 15223) bad Danske Busvognmænd kommissionen att få en kopia av beslutet att inleda förfarandet, som även innehöll den information som hade tagits bort på Danmarks önskemål. Genom en skrivelse av den 15 juli 2005 svarade kommissionen att enligt artikel 24 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (14) ska kommissionen inte lämna ut upplysningar som den har inhämtat med stöd av denna förordning och som omfattas av tystnadsplikt. Kommissionen förklarade vidare att de upplysningar som hade utelämnats från den kopia av beslutet som hade sänts till Danske Busvognmænd omfattades av tystnadsplikt och att kommissionen därför inte kunde lämna ut dem.

| (18) | Genom samma skrivelse av den 17 juni 2005 bad Danske Busvognmænd även kommissionen att få en kopia av de danska myndigheternas synpunkter på beslutet att inleda det formella förfarandet. Kommissionen svarade att enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 659/1999, som fastställer de intresserade parternas rättigheter, är det inte tillåtet att sända medlemsstatens svar till sökanden i målet och att kommissionen därför inte kunde sända någon kopia av de danska myndigheternas synpunkter till Danske Busvognmænd. |
| --- | --- |

(18)

Genom samma skrivelse av den 17 juni 2005 bad Danske Busvognmænd även kommissionen att få en kopia av de danska myndigheternas synpunkter på beslutet att inleda det formella förfarandet. Kommissionen svarade att enligt artikel 20 i förordning (EG) nr 659/1999, som fastställer de intresserade parternas rättigheter, är det inte tillåtet att sända medlemsstatens svar till sökanden i målet och att kommissionen därför inte kunde sända någon kopia av de danska myndigheternas synpunkter till Danske Busvognmænd.

| (19) | Genom en skrivelse av den 23 september 2005 inkom Danske Busvognmænd med sina synpunkter. Kommissionen översände dessa synpunkter till de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 25 oktober 2005 (TREN D (2005) 122503) och gav Danmark möjlighet att kommentera synpunkterna inom en månad. Kommissionen tog emot Danmarks svar på dessa synpunkter genom en skrivelse av den 23 december 2005 (SG (2006) A 80), efter att ha förlängt tidsfristen för att inkomma med svar med en månad efter önskemål från de danska myndigheterna. |
| --- | --- |

(19)

Genom en skrivelse av den 23 september 2005 inkom Danske Busvognmænd med sina synpunkter. Kommissionen översände dessa synpunkter till de danska myndigheterna genom en skrivelse av den 25 oktober 2005 (TREN D (2005) 122503) och gav Danmark möjlighet att kommentera synpunkterna inom en månad. Kommissionen tog emot Danmarks svar på dessa synpunkter genom en skrivelse av den 23 december 2005 (SG (2006) A 80), efter att ha förlängt tidsfristen för att inkomma med svar med en månad efter önskemål från de danska myndigheterna.

| (20) | Kommissionen tog emot synpunkter från en berörd part, Arriva Danmark A/S, genom en skrivelse av den 21 oktober 2005 (TREN (2005) A 27196). Kommissionen översände dessa synpunkter till Danmark genom en skrivelse av den 24 november 2005 och gav Danmark möjlighet att kommentera synpunkterna inom en månad. Kommissionen tog även emot Danmarks svar på Arrivas synpunkter genom ovannämnda skrivelse av den 23 december 2005. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen tog emot synpunkter från en berörd part, Arriva Danmark A/S, genom en skrivelse av den 21 oktober 2005 (TREN (2005) A 27196). Kommissionen översände dessa synpunkter till Danmark genom en skrivelse av den 24 november 2005 och gav Danmark möjlighet att kommentera synpunkterna inom en månad. Kommissionen tog även emot Danmarks svar på Arrivas synpunkter genom ovannämnda skrivelse av den 23 december 2005.

| (21) | De danska myndigheterna inkom med ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 22 februari 2007 och den 2 april 2007 (TREN (2007) A 28850). |
| --- | --- |

(21)

De danska myndigheterna inkom med ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 22 februari 2007 och den 2 april 2007 (TREN (2007) A 28850).

2.   FAKTISKA OMSTÄNDIGHETER

2.1   DEN DANSKA BUSSMARKNADEN

2.1.1   ALLMÄN BESKRIVNING AV MARKNADEN

| (22) | Beslutet att inleda förfarandet innehåller en detaljerad beskrivning av den danska bussmarknaden (skälen 13–22). Här begränsas därför beskrivningen av bussmarknaden till att enbart omfatta de marknadsförhållanden som är viktigast för det aktuella fallet samt de ytterligare faktiska upplysningar som har lämnats av den danska regeringen och de berörda parterna. |
| --- | --- |

(22)

Beslutet att inleda förfarandet innehåller en detaljerad beskrivning av den danska bussmarknaden (skälen 13–22). Här begränsas därför beskrivningen av bussmarknaden till att enbart omfatta de marknadsförhållanden som är viktigast för det aktuella fallet samt de ytterligare faktiska upplysningar som har lämnats av den danska regeringen och de berörda parterna.

| (23) | I början av 1990-talet började Danmark gradvis öppna sin bussmarknad för konkurrens genom att avtalen om allmän trafik som de offentliga myndigheterna ingår med bussoperatörer i Danmark har lagts ut på offentlig upphandling. Till följd av de gällande gemenskapsbestämmelserna om offentlig upphandling (rådets direktiv 92/50/EG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster (15)) måste Danmark sedan 1994 genomföra offentlig upphandling av avtal om allmän trafik som gäller tillhandahållande av busstransporter, om dessa tjänster inte tillhandahålls ”i egen regi” (16). |
| --- | --- |

(23)

I början av 1990-talet började Danmark gradvis öppna sin bussmarknad för konkurrens genom att avtalen om allmän trafik som de offentliga myndigheterna ingår med bussoperatörer i Danmark har lagts ut på offentlig upphandling. Till följd av de gällande gemenskapsbestämmelserna om offentlig upphandling (rådets direktiv 92/50/EG av den 18 juni 1992 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av tjänster (15)) måste Danmark sedan 1994 genomföra offentlig upphandling av avtal om allmän trafik som gäller tillhandahållande av busstransporter, om dessa tjänster inte tillhandahålls ”i egen regi” (16).

| (24) | Under 1999, det år då Combus första gången fick ekonomiskt stöd från den danska staten, lade nio av tolv danska län (amt) ut 100 procent av sina linjer på upphandling. Övriga tre län lade ut 96 procent (Köpenhamn), 35 procent (Ribe) och 21 procent (Viborg) av sina linjer på upphandling (17). I Danmark löper avtal om allmän trafik på fem år och vissa av dem kan förlängas i ytterligare tre år. |
| --- | --- |

(24)

Under 1999, det år då Combus första gången fick ekonomiskt stöd från den danska staten, lade nio av tolv danska län (amt) ut 100 procent av sina linjer på upphandling. Övriga tre län lade ut 96 procent (Köpenhamn), 35 procent (Ribe) och 21 procent (Viborg) av sina linjer på upphandling (17). I Danmark löper avtal om allmän trafik på fem år och vissa av dem kan förlängas i ytterligare tre år.

| (25) | Den danska bussmarknaden präglas av en allt starkare koncentration. År 1988 tillhandahöll mer än 400 företag busstjänster, medan det 2004 endast fanns ca 100 operatörer kvar. DSB, Danmarks statliga järnvägstrafikbolag, var den största enskilda operatören genom sitt dotterbolag. I juni 1995 lät DSB bussbolaget avknoppas och ombildade det till ett aktiebolag under namnet DSB Busser A/S. År 1997 ändrades företagets namn till Combus A/S. Den danska staten behöll 100 procent av aktierna i Combus. Combus och företagets föregångare hade under hela 1990-talet en marknadsandel på 20 procent i Danmark. |
| --- | --- |

(25)

Den danska bussmarknaden präglas av en allt starkare koncentration. År 1988 tillhandahöll mer än 400 företag busstjänster, medan det 2004 endast fanns ca 100 operatörer kvar. DSB, Danmarks statliga järnvägstrafikbolag, var den största enskilda operatören genom sitt dotterbolag. I juni 1995 lät DSB bussbolaget avknoppas och ombildade det till ett aktiebolag under namnet DSB Busser A/S. År 1997 ändrades företagets namn till Combus A/S. Den danska staten behöll 100 procent av aktierna i Combus. Combus och företagets föregångare hade under hela 1990-talet en marknadsandel på 20 procent i Danmark.

| (26) | Under 1997 gjorde Arriva Danmark A/S (nedan kallat Arriva), ett dotterbolag till det brittiska företaget Arriva plc, och Connex Danmark A/S (nedan kallat Connex), ett dotterbolag till det franska företaget Veolia, sin entré på den danska bussmarknaden genom olika förvärv (18). År 1999 och 2004 (det senaste året med tillgängliga siffror) hade de tre företagen följande marknadsandelar:
  Tabell 1
  Marknadsandelar för Combus, Arriva och Connex 1999 och 2004











  (%) |
| --- | --- |
| | Combus
  1999 | Combus
  2004 | Arriva
  1999 | Arriva
  2004 | Connex
  1999 | Connex
  2004 |
| Nordjylland | 64,85 | 0 | 0 | 18,64 | 7,17 | 24,72 |
| Viborg | 17,27 | 0 | 0 | 17,40 | 0 | 0,33 |
| Århus | 54,24 | 0 | 0 | 10,15 | 9,11 | 41,07 |
| Ringkjøbing | 38,18 | 0 | 0 | 27,38 | 0 | 0 |
| Vejle | 56,96 | 0 | 21,68 | 13,29 | 0 | 17,22 |
| Ribe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 39,23 |
| Sønderjylland | 32,41 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fyn | 97,80 | 0 | 0 | 100,00 | 0 | 0 |
| Vestsjælland | 25,20 | 0 | 24,00 | 33,86 | 32,60 | 35,26 |
| Storstrøm | 19,78 | 0 | 1,80 | 28,51 | 64,49 | 33,00 |
| Bornholm | 28,00 | 0 | 0 | 0 | 50,67 | 81,02 |
| Huvudstadsområdet | 22,26 | 0 | 50,47 | 46,73 | 8,60 | 27,95 |
| Hela landet | 33,98 | 0 | 26,59 | 34,46 | 10,99 | 25,14 |
| Hela landet minus huvudstadsområdet | 56,06 | 0 | 5,82 | 23,94 | 13,06 | 22,73 |

(26)

Under 1997 gjorde Arriva Danmark A/S (nedan kallat Arriva), ett dotterbolag till det brittiska företaget Arriva plc, och Connex Danmark A/S (nedan kallat Connex), ett dotterbolag till det franska företaget Veolia, sin entré på den danska bussmarknaden genom olika förvärv (18). År 1999 och 2004 (det senaste året med tillgängliga siffror) hade de tre företagen följande marknadsandelar:

Tabell 1

Marknadsandelar för Combus, Arriva och Connex 1999 och 2004

(%)

Combus

1999

Combus

2004

Arriva

1999

Arriva

2004

Connex

1999

Connex

2004

Nordjylland

64,85

0

0

18,64

7,17

24,72

Viborg

17,27

0

0

17,40

0

0,33

Århus

54,24

0

0

10,15

9,11

41,07

Ringkjøbing

38,18

0

0

27,38

0

0

Vejle

56,96

0

21,68

13,29

0

17,22

Ribe

0

0

0

0

0

39,23

Sønderjylland

32,41

0

0

0

0

0

Fyn

97,80

0

0

100,00

0

0

Vestsjælland

25,20

0

24,00

33,86

32,60

35,26

Storstrøm

19,78

0

1,80

28,51

64,49

33,00

Bornholm

28,00

0

0

0

50,67

81,02

Huvudstadsområdet

22,26

0

50,47

46,73

8,60

27,95

Hela landet

33,98

0

26,59

34,46

10,99

25,14

Hela landet minus huvudstadsområdet

56,06

0

5,82

23,94

13,06

22,73

| (27) | För att tolka dessa siffror krävs följande information: Arriva förvärvade Combus 2001. Senare samma år förvärvade Connex 50 procent av de linjer som ursprungligen hade drivits av Combus från Arriva. År 2004 hade Arriva stärkt sin position ytterligare genom att förvärva företaget Wulff Bus A/S, som hade en marknadsandel på 10 procent i Jylland. |
| --- | --- |

(27)

För att tolka dessa siffror krävs följande information: Arriva förvärvade Combus 2001. Senare samma år förvärvade Connex 50 procent av de linjer som ursprungligen hade drivits av Combus från Arriva. År 2004 hade Arriva stärkt sin position ytterligare genom att förvärva företaget Wulff Bus A/S, som hade en marknadsandel på 10 procent i Jylland.

| (28) | Den danska bussmarknaden har en samlad omsättning på omkring 5,5 miljarder DKK om året. |
| --- | --- |

(28)

Den danska bussmarknaden har en samlad omsättning på omkring 5,5 miljarder DKK om året.

2.1.2   EKONOMISKA SVÅRIGHETER FÖR COMBUS

| (29) | Som förklarades i beslutet att inleda förfarandet (skäl 34 och följande punkter) hade Combus inlett en aggressiv expansionspolitik efter avknoppningen från DSB. Combus fick många nya avtal, särskilt i Köpenhamnsområdet, och ökade sin omsättning med mer än 40 procent mellan 1995 och 1999. Det stora flertalet av dessa nya avtal visade sig emellertid vara förlustbringande. |
| --- | --- |

(29)

Som förklarades i beslutet att inleda förfarandet (skäl 34 och följande punkter) hade Combus inlett en aggressiv expansionspolitik efter avknoppningen från DSB. Combus fick många nya avtal, särskilt i Köpenhamnsområdet, och ökade sin omsättning med mer än 40 procent mellan 1995 och 1999. Det stora flertalet av dessa nya avtal visade sig emellertid vara förlustbringande.

| (30) | Detta ledde till att Combus började få ekonomiska svårigheter från och med 1998. I nedanstående båda tabeller anges de ekonomiska svårigheterna i absoluta tal respektive i procent.
  Tabell 2
  Nyckeltal för Combus A/S 1995–2000











  (absoluta tal) |
| --- | --- |
| 1 000 DKK | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Nettoomsättning | 625 392 | 686 123 | 763 432 | 1 049 489 | 1 097 535 | 1 091 253 |
| Bruttoresultat | 84 172 | 100 003 | 81 776 | 11 910 | –17 230 | 68 206 |
| Resultat före ränta | 30 870 | 37 423 | 12 227 | – 105 029 | – 134 812 | –50 035 |
| Årets resultat | 31 184 | 28 546 | 7 684 | – 139 128 | – 168 267 | –82 249 |

(30)

Detta ledde till att Combus började få ekonomiska svårigheter från och med 1998. I nedanstående båda tabeller anges de ekonomiska svårigheterna i absoluta tal respektive i procent.

Tabell 2

Nyckeltal för Combus A/S 1995–2000

(absoluta tal)

1 000 DKK

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Nettoomsättning

625 392

686 123

763 432

1 049 489

1 097 535

1 091 253

Bruttoresultat

84 172

100 003

81 776

11 910

–17 230

68 206

Resultat före ränta

30 870

37 423

12 227

– 105 029

– 134 812

–50 035

Årets resultat

31 184

28 546

7 684

– 139 128

– 168 267

–82 249

Tabell 3

Nyckeltal för Combus A/S 1995–2000

| (%) |
| --- |
| 1 000 DKK | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Rörelsevinstmarginal | 4,9 | 5,5 | 1,6 | neg. | neg. | neg. |
| Avkastningsförmåga | 4,0 | 5,5 | 1,3 | neg. | neg. | neg. |
| Bruttomarginal | 13,5 | 14,6 | 10,7 | 6,3 | –1,6 | 1,1 |
| Avkastning på eget kapital | 23,5 | 18,2 | 2,5 | neg. | neg. | neg. |

(%)

1 000 DKK

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Rörelsevinstmarginal

4,9

5,5

1,6

neg.

neg.

neg.

Avkastningsförmåga

4,0

5,5

1,3

neg.

neg.

neg.

Bruttomarginal

13,5

14,6

10,7

6,3

–1,6

1,1

Avkastning på eget kapital

23,5

18,2

2,5

neg.

neg.

neg.

| (31) | Privatiseringen av Combus kan delas in i tre olika perioder. Under perioden 1995–1998 hade den danska staten bestämt sig för att endast sälja en minoritetspost på 25 procent, men detta genomfördes aldrig. I slutet av 1998 gjorde den sitt första försök att sälja 100 procent av aktierna. Detta försök gick i stöpet i juli 1999. Den danska regeringen beslöt då att först omstrukturera företaget för att därefter sälja det. Denna plan utmynnade i att Combus såldes till Arriva i början av 2001. |
| --- | --- |

(31)

Privatiseringen av Combus kan delas in i tre olika perioder. Under perioden 1995–1998 hade den danska staten bestämt sig för att endast sälja en minoritetspost på 25 procent, men detta genomfördes aldrig. I slutet av 1998 gjorde den sitt första försök att sälja 100 procent av aktierna. Detta försök gick i stöpet i juli 1999. Den danska regeringen beslöt då att först omstrukturera företaget för att därefter sälja det. Denna plan utmynnade i att Combus såldes till Arriva i början av 2001.

| (32) | Enligt lag nr 232 om DSB Busser A/S från 1995, varigenom Combus A/S etablerades som ett fristående företag, skulle den danska staten sälja upp till 25 procent av aktierna i företaget fram till utgången av 1998. I detta syfte bildades en styrgrupp med företrädare för Finansministeriet, Trafikministeriet, Combus samt externa juridiska och finansiella rådgivare. Styrgruppen höll sammanlagt sju möten innan arbetet avbröts under mitten av 1997. |
| --- | --- |

(32)

Enligt lag nr 232 om DSB Busser A/S från 1995, varigenom Combus A/S etablerades som ett fristående företag, skulle den danska staten sälja upp till 25 procent av aktierna i företaget fram till utgången av 1998. I detta syfte bildades en styrgrupp med företrädare för Finansministeriet, Trafikministeriet, Combus samt externa juridiska och finansiella rådgivare. Styrgruppen höll sammanlagt sju möten innan arbetet avbröts under mitten av 1997.

| (33) | I början av november 1998 återupptog styrgruppen sitt arbete, nu med instruktioner om att förbereda försäljningen av åtminstone en majoritetspost i Combus. Gruppen startade med att göra en finansiell värdering av företaget. |
| --- | --- |

(33)

I början av november 1998 återupptog styrgruppen sitt arbete, nu med instruktioner om att förbereda försäljningen av åtminstone en majoritetspost i Combus. Gruppen startade med att göra en finansiell värdering av företaget.

| (34) | Som grund för denna värdering presenterade Combus i mitten av november 1998 sina beräkningar när det gäller bokföringsresultaten för 1998 samt budgettalen för perioden 1999–2001. På basis av detta underlag drog statens finansiella rådgivare, Alfred Berg Corporate Finance i Köpenhamn (nedan kallad Alfred Berg), följande slutsats:
  ”... leder till den entydiga slutsatsen att Combus samlade aktiekapital har ett negativt marknadsvärde på hundratals miljoner danska kronor. Förutom att lönsamheten för den primära affärsverksamheten har minskat markant under de senaste åren, har det beräknade värdet minskat ytterligare till följd av den betydande räntebärande nettoskulden som företaget har byggt upp under samma period. De flesta potentiella köpare har dock förståelse för att finansiellt och ekonomiskt mycket svaga företaget som Combus inte säljs till större negativa värden, eftersom det i så fall vore bättre för säljaren att lägga ner företaget.
  Mot denna bakgrund rekommenderar vi att utgångspunkten för försäljningsprocessen och det informationsmaterial som håller på att utarbetas i samband med detta måste vara att priset för Combus i största möjliga utsträckning ska fastställas utifrån företagets faktiska eget kapital minus en rabatt. Mot denna bakgrund och i kombination med






  — | potentialen för driftsmässiga förbättringar, |
| --- | --- | --- |

(34)

Som grund för denna värdering presenterade Combus i mitten av november 1998 sina beräkningar när det gäller bokföringsresultaten för 1998 samt budgettalen för perioden 1999–2001. På basis av detta underlag drog statens finansiella rådgivare, Alfred Berg Corporate Finance i Köpenhamn (nedan kallad Alfred Berg), följande slutsats:

”... leder till den entydiga slutsatsen att Combus samlade aktiekapital har ett negativt marknadsvärde på hundratals miljoner danska kronor. Förutom att lönsamheten för den primära affärsverksamheten har minskat markant under de senaste åren, har det beräknade värdet minskat ytterligare till följd av den betydande räntebärande nettoskulden som företaget har byggt upp under samma period. De flesta potentiella köpare har dock förståelse för att finansiellt och ekonomiskt mycket svaga företaget som Combus inte säljs till större negativa värden, eftersom det i så fall vore bättre för säljaren att lägga ner företaget.

Mot denna bakgrund rekommenderar vi att utgångspunkten för försäljningsprocessen och det informationsmaterial som håller på att utarbetas i samband med detta måste vara att priset för Combus i största möjliga utsträckning ska fastställas utifrån företagets faktiska eget kapital minus en rabatt. Mot denna bakgrund och i kombination med

—

potentialen för driftsmässiga förbättringar,

| — | potentialen för synergier, |
| --- | --- |

—

potentialen för synergier,

| — | företagets strategiska värde på grund av dess stora marknadsandel av den danska bussektorn |
| --- | --- |

—

företagets strategiska värde på grund av dess stora marknadsandel av den danska bussektorn

är det antagligen fortfarande fullt möjligt att hitta en köpare till Combus, trots att företagets finansiella och ekonomiska situation kontinuerligt har försämrats, så att den danska staten (nedan kallad staten) kan avyttra företaget med full täckning i förhållande till sina fordringsägare.

Man kan samtidigt räkna med att merparten av de potentiella köparna kommer att bedöma att Combus mycket svaga kapitalstruktur och låga lönsamhet gör att behovet av ett kapitaltillskott till företaget blir så stort att det inte skulle vara lönsamt för dem att förvärva Combus samlade aktiekapital för ett positivt belopp.

Enda sättet att undanröja den stora osäkerheten kring villkoren för statens avyttrande av Combus är emellertid att fortsätta den pågående försäljningsprocessen.”

| (35) | Som olika alternativ för en snabb försäljning av Combus A/S angav Alfred Berg följande möjligheter:






  ”— | att genomföra en kontrollerad nedläggning av företaget, vilket bl.a. skulle resultera i att staten/DSB övertar samtliga statstjänstemän som i dag är utlånade till Combus av DSB samt åtföljande ekonomiska åtaganden. Trots Combus positivt bokförda kapital och reserver är det tveksamt om företaget skulle kunna avvecklas med full täckning för företagets fordringsägare och det finns därför en risk för att statens hantering av ärendet får dålig publicitet bland långivare, pressen osv. |
| --- | --- | --- |

(35)

Som olika alternativ för en snabb försäljning av Combus A/S angav Alfred Berg följande möjligheter:

”—

att genomföra en kontrollerad nedläggning av företaget, vilket bl.a. skulle resultera i att staten/DSB övertar samtliga statstjänstemän som i dag är utlånade till Combus av DSB samt åtföljande ekonomiska åtaganden. Trots Combus positivt bokförda kapital och reserver är det tveksamt om företaget skulle kunna avvecklas med full täckning för företagets fordringsägare och det finns därför en risk för att statens hantering av ärendet får dålig publicitet bland långivare, pressen osv.

| — | att kvarstå som ägare i syfte att genomföra en kraftig rationalisering och effektivisering av Combus och på så vis se till att företaget är lönsamt på två–tre års sikt och på så sätt lättare att sälja. Eftersom företaget för närvarande har en mycket svag kapitalstruktur och stor skuldbörda, innebär detta förmodligen att staten på kort sikt får skjuta till ett niosiffrigt belopp i nytt eget kapital. Investeringen i att det ska vända för Combus är förenad med stor risk och det finns ingen garanti för att statens investering ska ge positiv avkastning.” |
| --- | --- |

—

att kvarstå som ägare i syfte att genomföra en kraftig rationalisering och effektivisering av Combus och på så vis se till att företaget är lönsamt på två–tre års sikt och på så sätt lättare att sälja. Eftersom företaget för närvarande har en mycket svag kapitalstruktur och stor skuldbörda, innebär detta förmodligen att staten på kort sikt får skjuta till ett niosiffrigt belopp i nytt eget kapital. Investeringen i att det ska vända för Combus är förenad med stor risk och det finns ingen garanti för att statens investering ska ge positiv avkastning.”

| (36) | På grundval av denna bedömning rekommenderade den finansiella rådgivaren följande:
  ”Inget av dessa båda alternativ förefaller vara omedelbart attraktivt och är dessutom avhängigt av statens inställning till att skjuta till ytterligare eget kapital till Combus och i samband med detta ta på sig ansvaret för att genomföra en genomgripande effektivisering av företaget.
  Alfred Berg rekommenderar därför att staten fortsätter med den pågående försäljningsprocessen av Combus för att få en mer exakt bild av vilka aspekter (t.ex. resultatutveckling, kapitalstruktur, marknadsandel, orderstock, bussbeståndets skick, ledningsresurser, potential för driftsmässiga förbättringar och synergier osv.) som potentiella köpare kommer att lägga vikt vid respektive i vilken omfattning när de gör en samlad helhetsbedömning av företaget.
  Skulle denna process resultera i att det inte finns någon potentiell köpare som förefaller attraktiv i förhållande till de båda ovannämnda alternativen, får staten välja det alternativ som det anser vara mest ekonomiskt attraktivt och samtidigt lämpligast i politiskt hänseende.” |
| --- | --- |

(36)

På grundval av denna bedömning rekommenderade den finansiella rådgivaren följande:

”Inget av dessa båda alternativ förefaller vara omedelbart attraktivt och är dessutom avhängigt av statens inställning till att skjuta till ytterligare eget kapital till Combus och i samband med detta ta på sig ansvaret för att genomföra en genomgripande effektivisering av företaget.

Alfred Berg rekommenderar därför att staten fortsätter med den pågående försäljningsprocessen av Combus för att få en mer exakt bild av vilka aspekter (t.ex. resultatutveckling, kapitalstruktur, marknadsandel, orderstock, bussbeståndets skick, ledningsresurser, potential för driftsmässiga förbättringar och synergier osv.) som potentiella köpare kommer att lägga vikt vid respektive i vilken omfattning när de gör en samlad helhetsbedömning av företaget.

Skulle denna process resultera i att det inte finns någon potentiell köpare som förefaller attraktiv i förhållande till de båda ovannämnda alternativen, får staten välja det alternativ som det anser vara mest ekonomiskt attraktivt och samtidigt lämpligast i politiskt hänseende.”

| (37) | Mot bakgrund av denna rådgivning antog Folketinget i december 1998 en lag som gav staten rätt att sälja alla sina aktier (100 procent) i Combus (19). |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av denna rådgivning antog Folketinget i december 1998 en lag som gav staten rätt att sälja alla sina aktier (100 procent) i Combus (19).

| (38) | Alfred Berg genomförde därefter en marknadsscreening utifrån fem kriterier. En potentiell köpare skulle






  — | bedriva verksamhet med anknytning till den offentliga sektorn, |
| --- | --- | --- |

(38)

Alfred Berg genomförde därefter en marknadsscreening utifrån fem kriterier. En potentiell köpare skulle

—

bedriva verksamhet med anknytning till den offentliga sektorn,

| — | ha en stark finansiell ställning, |
| --- | --- |

—

ha en stark finansiell ställning,

| — | vara av en viss storlek (vilket definierades som ”mer än 1 000 bussar i drift”), |
| --- | --- |

—

vara av en viss storlek (vilket definierades som ”mer än 1 000 bussar i drift”),

| — | ha en betydande omsättning (vilket definierades som ”mer än 1 miljard DKK”), |
| --- | --- |

—

ha en betydande omsättning (vilket definierades som ”mer än 1 miljard DKK”),

| — | ha verksamhet på liknande marknader som Combus. |
| --- | --- |

—

ha verksamhet på liknande marknader som Combus.

| (39) | Resultatet av Alfred Bergs marknadsscreening blev en lista med tolv potentiella köpare. |
| --- | --- |

(39)

Resultatet av Alfred Bergs marknadsscreening blev en lista med tolv potentiella köpare.

| (40) | Styrgruppen utarbetade därefter följande tidsplan: Ledningspresentationer skulle genomföras för tolv förhandsutvalda potentiella köpare under perioden 9–18 februari 1999. Tidsfristen för att anmäla sitt intresse var utgången av februari 1999 och intresseanmälningarna skulle bedömas i början av mars 1999. De utvalda köparna skulle få tillgång till ett datarum under perioden 10–24 mars 1999. De var tvungna att inkomma med sina slutliga bud senast den 1 april, och den 8 april skulle styrgruppen välja en slutlig köpare. |
| --- | --- |

(40)

Styrgruppen utarbetade därefter följande tidsplan: Ledningspresentationer skulle genomföras för tolv förhandsutvalda potentiella köpare under perioden 9–18 februari 1999. Tidsfristen för att anmäla sitt intresse var utgången av februari 1999 och intresseanmälningarna skulle bedömas i början av mars 1999. De utvalda köparna skulle få tillgång till ett datarum under perioden 10–24 mars 1999. De var tvungna att inkomma med sina slutliga bud senast den 1 april, och den 8 april skulle styrgruppen välja en slutlig köpare.

| (41) | Av de tolv potentiella köparna deltog sju i ledningspresentationen av Combus. Vid presentationen fick de potentiella köparna ett brev som innehöll en beskrivning av den förestående försäljningsprocessen. Genom detta brev informerades potentiella köpare om att de kunde få tillgång till Combus data och att de även kunde få ytterligare möten med Combus ledning, om de så önskade. Om de potentiella köparna var intresserade av att utnyttja dessa möjligheter skulle de lämna en intresseanmälan senast vid utgången av februari 1999. |
| --- | --- |

(41)

Av de tolv potentiella köparna deltog sju i ledningspresentationen av Combus. Vid presentationen fick de potentiella köparna ett brev som innehöll en beskrivning av den förestående försäljningsprocessen. Genom detta brev informerades potentiella köpare om att de kunde få tillgång till Combus data och att de även kunde få ytterligare möten med Combus ledning, om de så önskade. Om de potentiella köparna var intresserade av att utnyttja dessa möjligheter skulle de lämna en intresseanmälan senast vid utgången av februari 1999.

| (42) | I februari 1999 fick Alfred Berg sådana intresseanmälningar från sex förhandsutvalda potentiella köpare I mars 1999 valdes två av dessa ut för att få tillgång till datarummet. Efter en datarumsgenomgång hade båda de potentiella köparna sänkt sina prisindikationer så markant att det motsvarade ett negativt marknadsvärde på hundratals miljoner DKK. |
| --- | --- |

(42)

I februari 1999 fick Alfred Berg sådana intresseanmälningar från sex förhandsutvalda potentiella köpare I mars 1999 valdes två av dessa ut för att få tillgång till datarummet. Efter en datarumsgenomgång hade båda de potentiella köparna sänkt sina prisindikationer så markant att det motsvarade ett negativt marknadsvärde på hundratals miljoner DKK.

| (43) | Alfred Berg lämnade den 9 april 1999 ett PM till styrgruppen där det konstaterades att Combus A/S knappast skulle kunna avyttras till ett positivt värde. Mot denna bakgrund presenterade Alfred Berg tre alternativa lösningsmodeller för försäljningen av företaget:
  ”Alternativ 1: - Att staten kvarstår som ägare i syfte att genomföra en kraftig rationalisering och effektivisering av Combus och därigenom säkerställa att företaget är lönsamt på två–tre års sikt och på så sätt blir lättare att sälja. Eftersom företaget för närvarande har en mycket svag kapitalstruktur och stor skuldbörda, innebär detta förmodligen att staten på kort sikt får skjuta till ett niosiffrigt belopp i nytt eget kapital. Investeringen i att det ska vända för Combus är förenad med stor risk och det finns ingen garanti för att statens investering ska ge en positiv avkastning.

  Alternativ 2: Att genomföra en kontrollerad nedläggning av företaget och/eller överlämna ’nyckeln’ till företaget fordringsägare. Trots Combus positivt bokförda kapital och reserver är det tveksamt om företaget skulle kunna avvecklas med full täckning för företagets fordringsägare och det finns därför en risk för att statens hantering av ärendet får dålig publicitet bland långivare, pressen osv.

  Alternativ 3: Att Combus separerar den dagliga bussdriften i ett oberoende dotterbolag. Detta skulle innebära att de nuvarande tillgångarna (bussar osv.) och skulder (lån osv.) skulle bibehållas i Combus, medan rätten till bussavtal osv. skulle placeras i ett [oberoende] nytt dotterbolag som samtidigt skulle hyra relevanta tillgångar (bussar osv.) av Combus. Ett försök skulle göras att sälja det nya dotterbolaget och använda försäljningsintäkterna till att minska skulderna i Combus, som skulle fortsätta att vara statsägt till 100 procent. Den resterande skulden i Combus skulle man sedan kunna försöka minska genom att hyra ut de nuvarande tillgångarna till det nya dotterbolaget. Denna modell innebär inte någon omedelbar säkerhet för att företagets nuvarande fordringsägare kommer att frias från sina åtaganden till Combus utan förluster. Fordringsägarna kommer därför sannolikt att begära någon form av statlig garanti osv. ...” |
| --- | --- |

(43)

Alfred Berg lämnade den 9 april 1999 ett PM till styrgruppen där det konstaterades att Combus A/S knappast skulle kunna avyttras till ett positivt värde. Mot denna bakgrund presenterade Alfred Berg tre alternativa lösningsmodeller för försäljningen av företaget:

”Alternativ 1: - Att staten kvarstår som ägare i syfte att genomföra en kraftig rationalisering och effektivisering av Combus och därigenom säkerställa att företaget är lönsamt på två–tre års sikt och på så sätt blir lättare att sälja. Eftersom företaget för närvarande har en mycket svag kapitalstruktur och stor skuldbörda, innebär detta förmodligen att staten på kort sikt får skjuta till ett niosiffrigt belopp i nytt eget kapital. Investeringen i att det ska vända för Combus är förenad med stor risk och det finns ingen garanti för att statens investering ska ge en positiv avkastning.

Alternativ 2: Att genomföra en kontrollerad nedläggning av företaget och/eller överlämna ’nyckeln’ till företaget fordringsägare. Trots Combus positivt bokförda kapital och reserver är det tveksamt om företaget skulle kunna avvecklas med full täckning för företagets fordringsägare och det finns därför en risk för att statens hantering av ärendet får dålig publicitet bland långivare, pressen osv.

Alternativ 3: Att Combus separerar den dagliga bussdriften i ett oberoende dotterbolag. Detta skulle innebära att de nuvarande tillgångarna (bussar osv.) och skulder (lån osv.) skulle bibehållas i Combus, medan rätten till bussavtal osv. skulle placeras i ett [oberoende] nytt dotterbolag som samtidigt skulle hyra relevanta tillgångar (bussar osv.) av Combus. Ett försök skulle göras att sälja det nya dotterbolaget och använda försäljningsintäkterna till att minska skulderna i Combus, som skulle fortsätta att vara statsägt till 100 procent. Den resterande skulden i Combus skulle man sedan kunna försöka minska genom att hyra ut de nuvarande tillgångarna till det nya dotterbolaget. Denna modell innebär inte någon omedelbar säkerhet för att företagets nuvarande fordringsägare kommer att frias från sina åtaganden till Combus utan förluster. Fordringsägarna kommer därför sannolikt att begära någon form av statlig garanti osv. ...”

| (44) | På grundval av Alfred Bergs bedömning beslöt den danska regeringen att behålla Combus genom en rekonstruktion med avseende på en efterföljande försäljning (alternativ 1 enligt Alfred Berg). Denna rekonstruktion beskrivs mer ingående i nästa avsnitt. |
| --- | --- |

(44)

På grundval av Alfred Bergs bedömning beslöt den danska regeringen att behålla Combus genom en rekonstruktion med avseende på en efterföljande försäljning (alternativ 1 enligt Alfred Berg). Denna rekonstruktion beskrivs mer ingående i nästa avsnitt.

| (45) | Den 23 april 1999 informerade Alfred Berg staten om att det hade kommit in en ny intresseanmälan från Arriva med ett bud om att överta 100 procent av Combus A/S aktiekapital för 35 miljoner DKK. Till budet var det kopplat vissa villkor gällande det egna kapitalets storlek och företagets resultat, med en klausul om ”krona-för-krona”-reduktion vid eventuella avvikelser. Budet grundades på att det egna kapitalet uppgick till 131 miljoner DKK, och Alfred Berg beräknade att det egna kapitalet för närvarande var ungefär 10 miljoner lägre. Alfred Berg rekommenderade en fortsatt försäljningsprocess med denna köpare parallellt med att rekonstruktionsalternativet utvecklades. Alfred Berg underströk att det fortfarande återstod att diskutera särskilt invecklade frågor, något som skulle kunna göra det svårt att uppnå ett tillfredsställande avtal för båda parter. |
| --- | --- |

(45)

Den 23 april 1999 informerade Alfred Berg staten om att det hade kommit in en ny intresseanmälan från Arriva med ett bud om att överta 100 procent av Combus A/S aktiekapital för 35 miljoner DKK. Till budet var det kopplat vissa villkor gällande det egna kapitalets storlek och företagets resultat, med en klausul om ”krona-för-krona”-reduktion vid eventuella avvikelser. Budet grundades på att det egna kapitalet uppgick till 131 miljoner DKK, och Alfred Berg beräknade att det egna kapitalet för närvarande var ungefär 10 miljoner lägre. Alfred Berg rekommenderade en fortsatt försäljningsprocess med denna köpare parallellt med att rekonstruktionsalternativet utvecklades. Alfred Berg underströk att det fortfarande återstod att diskutera särskilt invecklade frågor, något som skulle kunna göra det svårt att uppnå ett tillfredsställande avtal för båda parter.

| (46) | Den 27 april 1999 undertecknade Trafikministeriet och Arriva en avsiktsförklaring avseende övertagandet av Combus för 45 miljoner DKK, förutsatt att företagets eget kapital uppgick till 131 miljoner DKK vid tidpunkten för överlåtelsen. |
| --- | --- |

(46)

Den 27 april 1999 undertecknade Trafikministeriet och Arriva en avsiktsförklaring avseende övertagandet av Combus för 45 miljoner DKK, förutsatt att företagets eget kapital uppgick till 131 miljoner DKK vid tidpunkten för överlåtelsen.

| (47) | I början av juni var förhandlingarna med Arriva såpass långt framskridna att rådgivarna bedömde att det var realistiskt att ett slutligt försäljningsavtal skulle kunna ingås under första hälften av juli 1999. Under juni 1999 var det emellertid en omfattande medierapportering om Combus, bl.a. med uttalanden från flera politiska partier om att det behövde införas marknadsandelsbegränsningar när det gällde busstrafiken i Danmark. Spekulationerna om marknadsandelsbegränsningar gjorde att Arriva förlorade intresset för att förvärva Combus. Arriva underströk emellertid att man var intresserad av att förvärva Combus på längre sikt, beroende på om det infördes marknadsrestriktioner eller ej. |
| --- | --- |

(47)

I början av juni var förhandlingarna med Arriva såpass långt framskridna att rådgivarna bedömde att det var realistiskt att ett slutligt försäljningsavtal skulle kunna ingås under första hälften av juli 1999. Under juni 1999 var det emellertid en omfattande medierapportering om Combus, bl.a. med uttalanden från flera politiska partier om att det behövde införas marknadsandelsbegränsningar när det gällde busstrafiken i Danmark. Spekulationerna om marknadsandelsbegränsningar gjorde att Arriva förlorade intresset för att förvärva Combus. Arriva underströk emellertid att man var intresserad av att förvärva Combus på längre sikt, beroende på om det infördes marknadsrestriktioner eller ej.

| (48) | I april 1999 hade det blivit nödvändigt att rekonstruera Combus eftersom företaget enligt den danska lagen om årsredovisning skulle hålla sin bolagsstämma före utgången av maj 1999 och presentera sin reviderade redovisning för 1998. Årsredovisningen måste vara tillgänglig för pressen och allmänheten senast 14 dagar före bolagsstämman. |
| --- | --- |

(48)

I april 1999 hade det blivit nödvändigt att rekonstruera Combus eftersom företaget enligt den danska lagen om årsredovisning skulle hålla sin bolagsstämma före utgången av maj 1999 och presentera sin reviderade redovisning för 1998. Årsredovisningen måste vara tillgänglig för pressen och allmänheten senast 14 dagar före bolagsstämman.

| (49) | Företagets ekonomiska situation var så kritisk att revisorerna hade meddelat att årsredovisningen inte kunde presenteras utan förbehåll i fråga om fortvarighetsprincipen. Mot bakgrund av revisorsgenomgången av företagets avtal, som hade visat att det behövde avsättas ca 65 miljoner DKK för att täcka förlustbringande avtal, skulle företaget behöva inleda ett insolvensförfarande om det inte tillfördes ytterligare kapital. Det fanns dessutom en överhängande risk för att en rad olika finansinstitut skulle säga upp låneavtalen som samtliga innehöll ett krav på lägsta kapitalbas motsvarande 10 procent av balansomslutningen, dock lägst 125 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(49)

Företagets ekonomiska situation var så kritisk att revisorerna hade meddelat att årsredovisningen inte kunde presenteras utan förbehåll i fråga om fortvarighetsprincipen. Mot bakgrund av revisorsgenomgången av företagets avtal, som hade visat att det behövde avsättas ca 65 miljoner DKK för att täcka förlustbringande avtal, skulle företaget behöva inleda ett insolvensförfarande om det inte tillfördes ytterligare kapital. Det fanns dessutom en överhängande risk för att en rad olika finansinstitut skulle säga upp låneavtalen som samtliga innehöll ett krav på lägsta kapitalbas motsvarande 10 procent av balansomslutningen, dock lägst 125 miljoner DKK.

| (50) | I april 1999 utsåg Trafikministeriet en juridisk rådgivare, Kromann & Münter, som skulle bistå med att lösa Combus ekonomiska problem. I ett PM från mitten av maj 1999 föreslog den juridiska rådgivaren ett kapitaltillskott på 300 miljoner DKK. På basis av detta PM lade Trafikministeriet den 21 maj 1999 fram ett konfidentiellt lagförslag för Folketingets finansutskott där man föreslog ett kapitaltillskott på 300 miljoner DKK. Detta lagförslag godkändes av en majoritet i finansutskottet den 27 maj 1999 (20). |
| --- | --- |

(50)

I april 1999 utsåg Trafikministeriet en juridisk rådgivare, Kromann & Münter, som skulle bistå med att lösa Combus ekonomiska problem. I ett PM från mitten av maj 1999 föreslog den juridiska rådgivaren ett kapitaltillskott på 300 miljoner DKK. På basis av detta PM lade Trafikministeriet den 21 maj 1999 fram ett konfidentiellt lagförslag för Folketingets finansutskott där man föreslog ett kapitaltillskott på 300 miljoner DKK. Detta lagförslag godkändes av en majoritet i finansutskottet den 27 maj 1999 (20).

| (51) | När det gäller Combus ekonomiska situation konstaterades i lagförslaget att företaget under 1998 flera gånger hade fått justera sina förväntningar på 1998 års resultat. Under senare tid, efter det att lagen om försäljning av samtliga aktier i Combus antagits i december 1998, hade företagets ekonomiska situation också förvärrats betydligt. |
| --- | --- |

(51)

När det gäller Combus ekonomiska situation konstaterades i lagförslaget att företaget under 1998 flera gånger hade fått justera sina förväntningar på 1998 års resultat. Under senare tid, efter det att lagen om försäljning av samtliga aktier i Combus antagits i december 1998, hade företagets ekonomiska situation också förvärrats betydligt.

| (52) | I lagförslaget fastställdes också att det fanns en överhängande risk för att Combus skulle behöva inleda ett insolvensförfarande eller gå i konkurs, men att ett kapitaltillskott skulle göra att företaget kunde hållas vid liv inför en försäljning längre fram. Man ansåg att det behövdes ett kapitaltillskott på omkring 300 miljoner DKK med tanke på soliditetskravet i företagets låneavtal och behovet av ett rimligt förhållande mellan skulder och eget kapital. |
| --- | --- |

(52)

I lagförslaget fastställdes också att det fanns en överhängande risk för att Combus skulle behöva inleda ett insolvensförfarande eller gå i konkurs, men att ett kapitaltillskott skulle göra att företaget kunde hållas vid liv inför en försäljning längre fram. Man ansåg att det behövdes ett kapitaltillskott på omkring 300 miljoner DKK med tanke på soliditetskravet i företagets låneavtal och behovet av ett rimligt förhållande mellan skulder och eget kapital.

| (53) | I lagförslaget anges det också att möjligheten att sälja Combus bör fortsätta att undersökas. Det ansågs osannolikt att staten skulle återfå det tillförda kapitalet på kort sikt. Kapitaltillskottet gjordes för att säkerställa att företaget skulle kunna fortsätta drivas och att det fanns tillräckligt med kapital tillgängligt. |
| --- | --- |

(53)

I lagförslaget anges det också att möjligheten att sälja Combus bör fortsätta att undersökas. Det ansågs osannolikt att staten skulle återfå det tillförda kapitalet på kort sikt. Kapitaltillskottet gjordes för att säkerställa att företaget skulle kunna fortsätta drivas och att det fanns tillräckligt med kapital tillgängligt.

| (54) | Lagförslaget godkändes av en majoritet i finansutskottet den 27 maj 1999. |
| --- | --- |

(54)

Lagförslaget godkändes av en majoritet i finansutskottet den 27 maj 1999.

| (55) | Försäljningsprocessen återupptogs under våren 2000 sedan Combus årsredovisning för 1999 hade godkänts av bolagsstämman i maj 2000. Under den fortsatta processen skulle Alfred Berg vara involverad i försäljningsförhandlingarna som finansiell rådgivare och Kromann & Münter som juridisk rådgivare. |
| --- | --- |

(55)

Försäljningsprocessen återupptogs under våren 2000 sedan Combus årsredovisning för 1999 hade godkänts av bolagsstämman i maj 2000. Under den fortsatta processen skulle Alfred Berg vara involverad i försäljningsförhandlingarna som finansiell rådgivare och Kromann & Münter som juridisk rådgivare.

| (56) | I mitten av juli 2000 presenterade Alfred Berg en indikativ värdering av Combus. Alfred Berg bedömde att traditionella värderingsmetoder inte kunde användas i fråga om Combus eftersom det förelåg en sådan hög grad av osäkerhet. Rådgivarna hade gjort en värdering baserat på en prognos av företagets resultat fram till 2004 på grundval av ett antal viktade antaganden om utvecklingen av omsättning och omstruktureringsåtgärder. Företagets värde beräknades vid den framtida tidpunkten. Hänsyn togs till eventuella vinster/underskott under den mellanliggande perioden samt effekten på företagets negativa nettobalans vid den framtida tidpunkten. Det faktiska försäljningsvärdet beräknades genom diskontera tillbaka det beräknade framtida försäljningsvärdet. Resultaten av denna värdering framgår av följande tabell.
  Tabell 4
  Sammanfattning av Alfred Bergs värdering av Combus | Scenario |
| --- | --- | --- |
| Värsta fall | Neutralt/negativt | Neutralt/positivt | Bästa fall |
| Antagande: |
| Omsättning | Oförändrad | Oförändrad | Ökande | Ökande |
| Bruttomarginal | Oförändrad | Oförändrad | Oförändrad | Ökande |
| Omstruktureringsåtgärder | Nej | Ja | Ja | Ja |
| Värde i miljoner DKK av eget kapital, juli 2005 | ÷ 1 116,2 | ÷ 431,9 | 6,0 | 674,2 |
| Värde i miljoner DKK av eget kapital, för närvarande (10 procent diskonterat) | ÷ 693,1 | ÷ 268,2 | 3,7 | 418,6 |
| Källa: Indikativ värdering av de finansiella rådgivarna. |

(56)

I mitten av juli 2000 presenterade Alfred Berg en indikativ värdering av Combus. Alfred Berg bedömde att traditionella värderingsmetoder inte kunde användas i fråga om Combus eftersom det förelåg en sådan hög grad av osäkerhet. Rådgivarna hade gjort en värdering baserat på en prognos av företagets resultat fram till 2004 på grundval av ett antal viktade antaganden om utvecklingen av omsättning och omstruktureringsåtgärder. Företagets värde beräknades vid den framtida tidpunkten. Hänsyn togs till eventuella vinster/underskott under den mellanliggande perioden samt effekten på företagets negativa nettobalans vid den framtida tidpunkten. Det faktiska försäljningsvärdet beräknades genom diskontera tillbaka det beräknade framtida försäljningsvärdet. Resultaten av denna värdering framgår av följande tabell.

Tabell 4

Sammanfattning av Alfred Bergs värdering av Combus

Scenario

Värsta fall

Neutralt/negativt

Neutralt/positivt

Bästa fall

Antagande:

Omsättning

Oförändrad

Oförändrad

Ökande

Ökande

Bruttomarginal

Oförändrad

Oförändrad

Oförändrad

Ökande

Omstruktureringsåtgärder

Nej

Ja

Ja

Ja

Värde i miljoner DKK av eget kapital, juli 2005

÷ 1 116,2

÷ 431,9

6,0

674,2

Värde i miljoner DKK av eget kapital, för närvarande (10 procent diskonterat)

÷ 693,1

÷ 268,2

3,7

418,6

Källa: Indikativ värdering av de finansiella rådgivarna.

| (57) | Följande kompletterande kommentarer krävs för att förstå denna värdering: ”Oförändrad omsättning” innebar att avtalen i Köpenhamnsregionen inte ersätts med några nya avtal när de löper ut, men att avtalen i regionerna förblir oförändrade. ”Ökande omsättning” innebar att omsättningen i de andra regionerna ökar i takt med att de befintliga avtalen i Köpenhamnsregionen löper ut. Resultateffekten av den nya ledningens omstruktureringsåtgärder beräknades uppgå till 48,7 miljoner DKK per år från och med 2002. Av tabellen framgår att Combus värde måste bedömas som mycket negativt, i synnerhet eftersom antagandena om ökande omsättning och bruttomarginal samt genomförande av omstruktureringsåtgärder under en sådan kort period var att betrakta som orealistiska. |
| --- | --- |

(57)

Följande kompletterande kommentarer krävs för att förstå denna värdering: ”Oförändrad omsättning” innebar att avtalen i Köpenhamnsregionen inte ersätts med några nya avtal när de löper ut, men att avtalen i regionerna förblir oförändrade. ”Ökande omsättning” innebar att omsättningen i de andra regionerna ökar i takt med att de befintliga avtalen i Köpenhamnsregionen löper ut. Resultateffekten av den nya ledningens omstruktureringsåtgärder beräknades uppgå till 48,7 miljoner DKK per år från och med 2002. Av tabellen framgår att Combus värde måste bedömas som mycket negativt, i synnerhet eftersom antagandena om ökande omsättning och bruttomarginal samt genomförande av omstruktureringsåtgärder under en sådan kort period var att betrakta som orealistiska.

| (58) | Den politiska debatten om det skulle införas marknadsandelsbegränsningar för bussoperatörer var av stor betydelse för privatiseringen. Folketingets transportutskott hade begärt en rapport om koncentrations- och konkurrensförhållandena på den danska bussmarknaden. Denna rapport utarbetades under hösten 1999 av en arbetsgrupp bestående av företrädare från Konkurrencestyrelsen, Finansministeriet och Trafikministeriet. I rapporten konstaterades att majoriteten av den regionala och lokala busstrafiken lades ut på offentlig upphandling, att marknaden trots den kontinuerliga koncentrationsprocessen präglades av hård konkurrens mellan entreprenörerna och att det inte fanns några tecken på att en enskild entreprenör eller enskilda entreprenörer dominerade marknaden på ett sådant sätt att det skadade konkurrensen. Arbetsgruppen gjorde bedömningen att det inte behövde införas några marknadsandelsbegränsningar på den danska bussmarknaden. Som svar på denna rapport kom transportutskottet under hösten 1999 med ett yttrande där man ställde sig bakom slutsatserna i rapporten och konstaterade att det inte var ändamålsenligt att införa några begränsningar i fråga om marknadsandelar. |
| --- | --- |

(58)

Den politiska debatten om det skulle införas marknadsandelsbegränsningar för bussoperatörer var av stor betydelse för privatiseringen. Folketingets transportutskott hade begärt en rapport om koncentrations- och konkurrensförhållandena på den danska bussmarknaden. Denna rapport utarbetades under hösten 1999 av en arbetsgrupp bestående av företrädare från Konkurrencestyrelsen, Finansministeriet och Trafikministeriet. I rapporten konstaterades att majoriteten av den regionala och lokala busstrafiken lades ut på offentlig upphandling, att marknaden trots den kontinuerliga koncentrationsprocessen präglades av hård konkurrens mellan entreprenörerna och att det inte fanns några tecken på att en enskild entreprenör eller enskilda entreprenörer dominerade marknaden på ett sådant sätt att det skadade konkurrensen. Arbetsgruppen gjorde bedömningen att det inte behövde införas några marknadsandelsbegränsningar på den danska bussmarknaden. Som svar på denna rapport kom transportutskottet under hösten 1999 med ett yttrande där man ställde sig bakom slutsatserna i rapporten och konstaterade att det inte var ändamålsenligt att införa några begränsningar i fråga om marknadsandelar.

| (59) | Därefter tog den danska regeringen på nytt kontakt med en rad potentiella köpare. Efter en presentation av Combus finanser meddelade två potentiella köpare att de var intresserade av att förvärva 100 procent av aktierna i Combus. En tredje köpare angav ett mer begränsat intresse. |
| --- | --- |

(59)

Därefter tog den danska regeringen på nytt kontakt med en rad potentiella köpare. Efter en presentation av Combus finanser meddelade två potentiella köpare att de var intresserade av att förvärva 100 procent av aktierna i Combus. En tredje köpare angav ett mer begränsat intresse.

| (60) | En av de intresserade köparna var Arriva, vars indikativa anbud motsvarade ett negativt försäljningspris på 200–250 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(60)

En av de intresserade köparna var Arriva, vars indikativa anbud motsvarade ett negativt försäljningspris på 200–250 miljoner DKK.

| (61) | Den andra intresserade köparen var Metroline. Det anbudet föreföll till en början mer attraktivt eftersom företaget erbjöd sig att köpa aktierna för ett positivt pris på 10–24 miljoner DKK. Metroline hade emellertid kommenterat att man under den finansiella presentationen av företaget hade uppmärksammats på en rad olika förhållanden som man ville undersöka mer ingående. |
| --- | --- |

(61)

Den andra intresserade köparen var Metroline. Det anbudet föreföll till en början mer attraktivt eftersom företaget erbjöd sig att köpa aktierna för ett positivt pris på 10–24 miljoner DKK. Metroline hade emellertid kommenterat att man under den finansiella presentationen av företaget hade uppmärksammats på en rad olika förhållanden som man ville undersöka mer ingående.

| (62) | Den 18 oktober 2000 informerade Alfred Berg den danska regeringen att Metroline hade lämnat ett reviderat anbud om att förvärva Combus för ett negativt pris på 500 miljoner DKK. Metroline hade dessutom begärt en rad olika garantier. |
| --- | --- |

(62)

Den 18 oktober 2000 informerade Alfred Berg den danska regeringen att Metroline hade lämnat ett reviderat anbud om att förvärva Combus för ett negativt pris på 500 miljoner DKK. Metroline hade dessutom begärt en rad olika garantier.

| (63) | Efter detta anbud rekommenderade Alfred Berg att man skulle avbryta de pågående allmänna diskussionerna med den tredje intresserade köparen, eftersom Alfred Berg inte ansåg att denna köpare var tillräckligt intresserad. Styrgruppen bad Alfred Berg att kontakta Arriva, vars indikativa anbud nu var klart bättre än Metrolines, i syfte att undersöka möjligheterna till en försäljning. |
| --- | --- |

(63)

Efter detta anbud rekommenderade Alfred Berg att man skulle avbryta de pågående allmänna diskussionerna med den tredje intresserade köparen, eftersom Alfred Berg inte ansåg att denna köpare var tillräckligt intresserad. Styrgruppen bad Alfred Berg att kontakta Arriva, vars indikativa anbud nu var klart bättre än Metrolines, i syfte att undersöka möjligheterna till en försäljning.

| (64) | Den 3 november 2000 meddelade Arriva i ett brev till Alfred Berg att företaget hade genomfört due diligence-processen och att de nu kunde föreslå hur man skulle gå vidare. I brevet framhöll Arriva att företaget hade samarbetat med Connex vid sin bedömning. Arriva hade tidigare informerat de finansiella rådgivarna om de båda bussföretagens gemensamma intresse. |
| --- | --- |

(64)

Den 3 november 2000 meddelade Arriva i ett brev till Alfred Berg att företaget hade genomfört due diligence-processen och att de nu kunde föreslå hur man skulle gå vidare. I brevet framhöll Arriva att företaget hade samarbetat med Connex vid sin bedömning. Arriva hade tidigare informerat de finansiella rådgivarna om de båda bussföretagens gemensamma intresse.

| (65) | Enligt förslaget erbjöd sig Arriva att betala 100 DKK för samtliga aktier i Combus. Anbudet gällde under förutsättning att det lånekapital på 100 miljoner DKK som Trafikministeriet hade skjutit till år 1999 konverterades till eget kapital och att det skulle göras ytterligare ett kapitaltillskott på 290 miljoner DKK till Combus. Ett annat villkor som ställdes för detta anbud var att alla nödvändiga justeringar av företagets balansposter som konstaterades under den följande due diligence-processen skulle täckas genom kapitaltillskott. Arriva nämnde en rad olika exempel på sådana justeringar, som redan uppgick till ca 109 miljoner DKK. Arriva gav den danska staten en tidsfrist fram till den 8 november 2000 för att nå en överenskommelse. |
| --- | --- |

(65)

Enligt förslaget erbjöd sig Arriva att betala 100 DKK för samtliga aktier i Combus. Anbudet gällde under förutsättning att det lånekapital på 100 miljoner DKK som Trafikministeriet hade skjutit till år 1999 konverterades till eget kapital och att det skulle göras ytterligare ett kapitaltillskott på 290 miljoner DKK till Combus. Ett annat villkor som ställdes för detta anbud var att alla nödvändiga justeringar av företagets balansposter som konstaterades under den följande due diligence-processen skulle täckas genom kapitaltillskott. Arriva nämnde en rad olika exempel på sådana justeringar, som redan uppgick till ca 109 miljoner DKK. Arriva gav den danska staten en tidsfrist fram till den 8 november 2000 för att nå en överenskommelse.

| (66) | När de finansiella rådgivarna räknade på Arrivas förslag visade det sig att anbudet innebar att det skulle skjutas till nya medel motsvarande 399 miljoner DKK till Combus och att Trafikministeriet även skulle konvertera det efterställda lånet på 100 miljoner DKK till eget kapital, vilket därmed alltså innebar en total förlust på 499 miljoner DKK för staten. Till detta kom förlusten för resterande eget kapital i Combus, vilket beräknades till 38 miljoner DKK per den 30 september 2000. |
| --- | --- |

(66)

När de finansiella rådgivarna räknade på Arrivas förslag visade det sig att anbudet innebar att det skulle skjutas till nya medel motsvarande 399 miljoner DKK till Combus och att Trafikministeriet även skulle konvertera det efterställda lånet på 100 miljoner DKK till eget kapital, vilket därmed alltså innebar en total förlust på 499 miljoner DKK för staten. Till detta kom förlusten för resterande eget kapital i Combus, vilket beräknades till 38 miljoner DKK per den 30 september 2000.

| (67) | Trafikministeriet och Finansministeriet ansåg att Arrivas anbud var alltför lågt. Å andra sidan hade inget annat seriöst anbud varit bättre än Arrivas. Metroline hade begärt samma negativa pris som Arriva, dvs. ca 500 miljoner DKK, och den tredje intresserade köparen hade endast kommit med ett löst och icke bindande anbud till ett negativt pris på ca 350 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(67)

Trafikministeriet och Finansministeriet ansåg att Arrivas anbud var alltför lågt. Å andra sidan hade inget annat seriöst anbud varit bättre än Arrivas. Metroline hade begärt samma negativa pris som Arriva, dvs. ca 500 miljoner DKK, och den tredje intresserade köparen hade endast kommit med ett löst och icke bindande anbud till ett negativt pris på ca 350 miljoner DKK.

| (68) | Det beslutades att Trafikministeriet som ett första steg skulle kontakta Arriva för att försöka förhandla upp företagets pris för att överta Combus. Samtidigt övervägde ministeriet olika scenarier för att likvidera/utveckla Combus. Dessa scenarier var ingen direkt värdering av företaget, utan en beräkning av företagets likviditetsbehov under olika förhållanden jämfört med Arrivas anbud. Resultatet av denna beräkning, som godkändes av Combus samt företagets revisorer och advokater, framgår av följande tabell:
  Tabell 5
  Scenarier för likvidation/utveckling av Combus







  Scenario | Likviditet i slutet av perioden i miljoner DKK | Kommentar |
| --- | --- | --- | --- |
| Gradvis likvidation under fem år | – 331 | Osäkert scenario |
| Fortsatt verksamhet med nyare, bättre avtal under sex år | – 315 | Mer osäkert scenario |
| Fortsatt verksamhet under ett år utan refinansiering skulden som har förfallit till betalning | 71 | Skulle bl.a. kräva nya bankskulder på 107 miljoner DKK. Skulle vinna tid, men försäljningsläget skulle förmodligen vara oförändrat efter detta. |
| Konkurs | – 649 | Totalt underskott, utdelning 35–40 procent. Långivarna skulle förlora 280–300 miljoner DKK. |
| Arrivas anbud | – 399 | |
| Källa: Trafikministeriet. |

(68)

Det beslutades att Trafikministeriet som ett första steg skulle kontakta Arriva för att försöka förhandla upp företagets pris för att överta Combus. Samtidigt övervägde ministeriet olika scenarier för att likvidera/utveckla Combus. Dessa scenarier var ingen direkt värdering av företaget, utan en beräkning av företagets likviditetsbehov under olika förhållanden jämfört med Arrivas anbud. Resultatet av denna beräkning, som godkändes av Combus samt företagets revisorer och advokater, framgår av följande tabell:

Tabell 5

Scenarier för likvidation/utveckling av Combus

Scenario

Likviditet i slutet av perioden i miljoner DKK

Kommentar

Gradvis likvidation under fem år

– 331

Osäkert scenario

Fortsatt verksamhet med nyare, bättre avtal under sex år

– 315

Mer osäkert scenario

Fortsatt verksamhet under ett år utan refinansiering skulden som har förfallit till betalning

71

Skulle bl.a. kräva nya bankskulder på 107 miljoner DKK. Skulle vinna tid, men försäljningsläget skulle förmodligen vara oförändrat efter detta.

Konkurs

– 649

Totalt underskott, utdelning 35–40 procent. Långivarna skulle förlora 280–300 miljoner DKK.

Arrivas anbud

– 399

Källa: Trafikministeriet.

| (69) | Enligt ett internt PM bedömde ministeriet att scenarierna visade att fordringsägarna inte hade något att vinna på att företaget fortsatte, oavsett om det gällde en gradvis likvidation eller fortsatt verksamhet, eftersom inget av dessa scenarier var betydligt bättre än Arrivas anbud. Osäkerheten kring framtiden skulle förmodligen innebära att fordringsägarna föredrog att medverka till en snabb försäljning. |
| --- | --- |

(69)

Enligt ett internt PM bedömde ministeriet att scenarierna visade att fordringsägarna inte hade något att vinna på att företaget fortsatte, oavsett om det gällde en gradvis likvidation eller fortsatt verksamhet, eftersom inget av dessa scenarier var betydligt bättre än Arrivas anbud. Osäkerheten kring framtiden skulle förmodligen innebära att fordringsägarna föredrog att medverka till en snabb försäljning.

| (70) | Dessa scenarier visade dessutom att enligt ministeriet baserades Arrivas anbud sannolikt på Combus finansiella situation på kort sikt snarare än på en faktisk företagsvärdering. Sammanfattningsvis skulle det därför antagligen vara svårt att övertyga Arriva om att ministeriet hade bättre reservalternativ i form av gradvis likvidation eller fortsatt verksamhet. |
| --- | --- |

(70)

Dessa scenarier visade dessutom att enligt ministeriet baserades Arrivas anbud sannolikt på Combus finansiella situation på kort sikt snarare än på en faktisk företagsvärdering. Sammanfattningsvis skulle det därför antagligen vara svårt att övertyga Arriva om att ministeriet hade bättre reservalternativ i form av gradvis likvidation eller fortsatt verksamhet.

| (71) | I PM:et framhölls att man inte helt kunde utesluta att en gradvis likvidation i kombination med en gradvis försäljning av busstrafikavtalen i mindre – geografiska – delar till lokala bussföretag skulle kunna vara ett relevant alternativ till de scenarier som skisserats. Detta scenario undersöktes inte, men det var också mycket osäkert eftersom det enligt Combus sannolikt skulle finnas flera intresserade lokala bussföretag, men endast ett fåtal skulle i bästa fall ha den finansiella styrka som krävdes för att överta ens mindre andelar. |
| --- | --- |

(71)

I PM:et framhölls att man inte helt kunde utesluta att en gradvis likvidation i kombination med en gradvis försäljning av busstrafikavtalen i mindre – geografiska – delar till lokala bussföretag skulle kunna vara ett relevant alternativ till de scenarier som skisserats. Detta scenario undersöktes inte, men det var också mycket osäkert eftersom det enligt Combus sannolikt skulle finnas flera intresserade lokala bussföretag, men endast ett fåtal skulle i bästa fall ha den finansiella styrka som krävdes för att överta ens mindre andelar.

| (72) | Ministeriet drog slutsatsen att om det gick att få ned Arrivas anbud till ett negativt pris på 290 miljoner DKK, skulle detta vara det klart bästa alternativet att arbeta vidare med i förhållande till fordringsägarna. |
| --- | --- |

(72)

Ministeriet drog slutsatsen att om det gick att få ned Arrivas anbud till ett negativt pris på 290 miljoner DKK, skulle detta vara det klart bästa alternativet att arbeta vidare med i förhållande till fordringsägarna.

| (73) | Dessa förhandlingar utmynnade den 21 november 2000 i ett avtal i form av en avsiktsförklaring om försäljningen av Combus till Arriva, vilket undertecknades av Trafikministeriet i egenskap av säljare av Combus, av Arriva i egenskap av köpare av Combus samt av Combus privata långivare. |
| --- | --- |

(73)

Dessa förhandlingar utmynnade den 21 november 2000 i ett avtal i form av en avsiktsförklaring om försäljningen av Combus till Arriva, vilket undertecknades av Trafikministeriet i egenskap av säljare av Combus, av Arriva i egenskap av köpare av Combus samt av Combus privata långivare.

| (74) | Avsiktsförklaringen omfattade följande huvuddelar:






  — | Staten skulle få 100 DKK för att överlåta samtliga aktier i Combus (100 procent). |
| --- | --- | --- |

(74)

Avsiktsförklaringen omfattade följande huvuddelar:

—

Staten skulle få 100 DKK för att överlåta samtliga aktier i Combus (100 procent).

| — | Staten skulle i förväg konvertera det efterställda lånekapitalet på 100 miljoner DKK till aktiekapital. |
| --- | --- |

—

Staten skulle i förväg konvertera det efterställda lånekapitalet på 100 miljoner DKK till aktiekapital.

| — | Combus kapitalbas skulle stärkas genom ytterligare 240 miljoner DKK, antingen i form av ett tillskott av nytt eget kapital eller också genom nedskrivning/konvertering av bankskulden. |
| --- | --- |

—

Combus kapitalbas skulle stärkas genom ytterligare 240 miljoner DKK, antingen i form av ett tillskott av nytt eget kapital eller också genom nedskrivning/konvertering av bankskulden.

| — | Staten skulle dessutom tillhandahålla begränsade garantier till ett sammanlagt belopp av 57,5 miljoner DKK i form av i) en garanti för eventuella miljökostnader på 22,5 miljoner DKK, som skulle utlösas om dessa kostnader överskred det belopp på 10 miljoner DKK som redan hade avsatts för miljökostnader i företaget, samt ii) en garanti på upp till 35 miljoner DKK för alla omständigheter inklusive regleringen av företagets egna kapital i förhållande till den balans som presenterades av ledningen i slutet av september 2000 samt ytterligare åtaganden. |
| --- | --- |

—

Staten skulle dessutom tillhandahålla begränsade garantier till ett sammanlagt belopp av 57,5 miljoner DKK i form av i) en garanti för eventuella miljökostnader på 22,5 miljoner DKK, som skulle utlösas om dessa kostnader överskred det belopp på 10 miljoner DKK som redan hade avsatts för miljökostnader i företaget, samt ii) en garanti på upp till 35 miljoner DKK för alla omständigheter inklusive regleringen av företagets egna kapital i förhållande till den balans som presenterades av ledningen i slutet av september 2000 samt ytterligare åtaganden.

| — | Staten skulle tillhandahålla obegränsade garantier till Arriva när det gällde eventuella skattekrav som kunde hänföras till perioden före överlåtelsen, förluster som uppstod till följd av eventuella krav från tidigare anställda, eventuella förluster som kunde uppstå till följd av Combus tidigare försäljning av Combus International samt eventuella ekonomiska förluster som Arriva kan konstatera härrörde från den kommande revisionsberättelsen. |
| --- | --- |

—

Staten skulle tillhandahålla obegränsade garantier till Arriva när det gällde eventuella skattekrav som kunde hänföras till perioden före överlåtelsen, förluster som uppstod till följd av eventuella krav från tidigare anställda, eventuella förluster som kunde uppstå till följd av Combus tidigare försäljning av Combus International samt eventuella ekonomiska förluster som Arriva kan konstatera härrörde från den kommande revisionsberättelsen.

| — | Överlåtelsen skulle träda i kraft från och med den 1 januari 2001. |
| --- | --- |

—

Överlåtelsen skulle träda i kraft från och med den 1 januari 2001.

| — | Affären kunde genomföras under förutsättning att såväl transportföretagen som Færdselsstyrelsen (den danska trafiksäkerhets- och transportmyndigheten) godkände att Combus busstrafikavtal övertogs av den nya ägaren samt att konkurrensmyndigheterna gav sitt godkännande. |
| --- | --- |

—

Affären kunde genomföras under förutsättning att såväl transportföretagen som Færdselsstyrelsen (den danska trafiksäkerhets- och transportmyndigheten) godkände att Combus busstrafikavtal övertogs av den nya ägaren samt att konkurrensmyndigheterna gav sitt godkännande.

| (75) | I avsiktsförklaringen fastställdes att Trafikministeriet och Arriva därefter skulle gå vidare genom att ingå ett slutligt avtal i enlighet med ovannämnda riktlinjer sedan Folketingets finansutskott och Arrivas styrelse hade gett sitt godkännande. Affären skulle inte genomföras förrän man hade fått alla nödvändiga externa godkännanden, dock senast den 1 februari 2001. |
| --- | --- |

(75)

I avsiktsförklaringen fastställdes att Trafikministeriet och Arriva därefter skulle gå vidare genom att ingå ett slutligt avtal i enlighet med ovannämnda riktlinjer sedan Folketingets finansutskott och Arrivas styrelse hade gett sitt godkännande. Affären skulle inte genomföras förrän man hade fått alla nödvändiga externa godkännanden, dock senast den 1 februari 2001.

| (76) | Som en förlängning av avsiktsförklaringen förhandlade Trafikministeriet med fordringsägarna om hur tillskottet på 240 miljoner DKK skulle fördelas. Man enades om att den danska staten skulle skjuta till nytt eget kapital på 140 miljoner DKK och att fordringsägarna antingen skulle konvertera skulden till aktiekapital motsvarande 100 miljoner DKK eller också skriva ned skulden med detta belopp. |
| --- | --- |

(76)

Som en förlängning av avsiktsförklaringen förhandlade Trafikministeriet med fordringsägarna om hur tillskottet på 240 miljoner DKK skulle fördelas. Man enades om att den danska staten skulle skjuta till nytt eget kapital på 140 miljoner DKK och att fordringsägarna antingen skulle konvertera skulden till aktiekapital motsvarande 100 miljoner DKK eller också skriva ned skulden med detta belopp.

| (77) | Enligt PM:et skulle den danska staten justera försäljningssumman (som emellertid begränsades till maximalt 35 miljoner DKK), under förutsättning att företagets balansräkning per den 31 december 2000 omfattade en kapitalreserv på mindre än 31,8 miljoner DKK, vilket var ledningens förväntningar när parterna undertecknade avsiktsförklaringen. Kapitalreserverna per den 31 december 2000 visade sig uppgå till 10,3 miljoner DKK. Den danska staten måste därför betala ut 20,5 miljoner DKK för att fullgöra sina åtaganden enligt denna garanti. |
| --- | --- |

(77)

Enligt PM:et skulle den danska staten justera försäljningssumman (som emellertid begränsades till maximalt 35 miljoner DKK), under förutsättning att företagets balansräkning per den 31 december 2000 omfattade en kapitalreserv på mindre än 31,8 miljoner DKK, vilket var ledningens förväntningar när parterna undertecknade avsiktsförklaringen. Kapitalreserverna per den 31 december 2000 visade sig uppgå till 10,3 miljoner DKK. Den danska staten måste därför betala ut 20,5 miljoner DKK för att fullgöra sina åtaganden enligt denna garanti.

| (78) | Arriva övertog Combus återstående skulder, som vid denna tidpunkt uppgick till 208 miljoner DKK. Arriva återbetalade dessa skulder omedelbart efter köpet av Combus och tog i stället ett lån hos moderbolaget, Arriva plc |
| --- | --- |

(78)

Arriva övertog Combus återstående skulder, som vid denna tidpunkt uppgick till 208 miljoner DKK. Arriva återbetalade dessa skulder omedelbart efter köpet av Combus och tog i stället ett lån hos moderbolaget, Arriva plc

| (79) | Jämfört med Arrivas ursprungliga anbud hade den danska staten förhandlat fram följande betydande förändringar:






  — | Combus långivare hade gått med på att delta i rekonstruktionen genom att skriva ned en del av deras skuld (totalt 100 miljoner DKK). |
| --- | --- | --- |

(79)

Jämfört med Arrivas ursprungliga anbud hade den danska staten förhandlat fram följande betydande förändringar:

—

Combus långivare hade gått med på att delta i rekonstruktionen genom att skriva ned en del av deras skuld (totalt 100 miljoner DKK).

| — | Kravet på ett tillskott på 290 miljoner DKK sänktes till 240 miljoner DKK. |
| --- | --- |

—

Kravet på ett tillskott på 290 miljoner DKK sänktes till 240 miljoner DKK.

| — | Avtalet innehöll begränsade garantier för sammanlagt 57,5 miljoner DKK samt ett antal obegränsade garantier. |
| --- | --- |

—

Avtalet innehöll begränsade garantier för sammanlagt 57,5 miljoner DKK samt ett antal obegränsade garantier.

| — | Den danska staten stod som garant för att Combus nettovärde per den 31 december 2000 uppgick till 31,8 miljoner DKK, efter justering för avskrivningar osv. enligt avtalet. |
| --- | --- |

—

Den danska staten stod som garant för att Combus nettovärde per den 31 december 2000 uppgick till 31,8 miljoner DKK, efter justering för avskrivningar osv. enligt avtalet.

| — | Arriva var enig om att kraven på justeringar till ett sammanlagt belopp av 109 miljoner DKK (vilket hade nämnts i förslaget av den 3 november 2000) inte längre var relevanta. |
| --- | --- |

—

Arriva var enig om att kraven på justeringar till ett sammanlagt belopp av 109 miljoner DKK (vilket hade nämnts i förslaget av den 3 november 2000) inte längre var relevanta.

| (80) | I samband med förhandlingarna om avsiktsförklaringens innehåll hade Trafikministeriet alltså lyckats åstadkomma en betydande sänkning av Arrivas priskrav i förhållande till förslaget av den 3 november 2000. |
| --- | --- |

(80)

I samband med förhandlingarna om avsiktsförklaringens innehåll hade Trafikministeriet alltså lyckats åstadkomma en betydande sänkning av Arrivas priskrav i förhållande till förslaget av den 3 november 2000.

| (81) | I ett konfidentiellt lagförslag av den 13 december 2000 bad Trafikministeriet finansutskottet att godkänna av att staten skulle avyttra samtliga aktier i Combus. En majoritet i finansutskottet godkände det konfidentiella lagförslaget samma dag. |
| --- | --- |

(81)

I ett konfidentiellt lagförslag av den 13 december 2000 bad Trafikministeriet finansutskottet att godkänna av att staten skulle avyttra samtliga aktier i Combus. En majoritet i finansutskottet godkände det konfidentiella lagförslaget samma dag.

| (82) | Aktieförsäljningsavtalet undertecknades den 15 januari 2001 och Combus överfördes till Arriva den 2 april 2001 sedan det inledande kommissionsbeslutet hade antagits med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2001. Trafikministeriet och Arriva slutförde försäljningen den 2 april 2001. |
| --- | --- |

(82)

Aktieförsäljningsavtalet undertecknades den 15 januari 2001 och Combus överfördes till Arriva den 2 april 2001 sedan det inledande kommissionsbeslutet hade antagits med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2001. Trafikministeriet och Arriva slutförde försäljningen den 2 april 2001.

| (83) | I ett tidigare utkast av aktieförsäljningsavtalet, som den danska regeringen hade sänt till kommissionen den 18 december 2000, fanns det en klausul om att den danska regeringen skulle stå som garant gentemot Arriva i fråga om eventuella fordringar från offentliga institutioner (t.ex. konkurrensmyndigheter och Europeiska kommissionen). I sitt brev av den 23 januari 2001 meddelade den danska regeringen kommissionen att denna klausul inte fanns med i det slutliga aktieförsäljningsavtalet. Anledningen till denna förändring var att ”den danska regeringen har valt att begära godkännande från de relevanta myndigheterna innan försäljningen slutförs”. |
| --- | --- |

(83)

I ett tidigare utkast av aktieförsäljningsavtalet, som den danska regeringen hade sänt till kommissionen den 18 december 2000, fanns det en klausul om att den danska regeringen skulle stå som garant gentemot Arriva i fråga om eventuella fordringar från offentliga institutioner (t.ex. konkurrensmyndigheter och Europeiska kommissionen). I sitt brev av den 23 januari 2001 meddelade den danska regeringen kommissionen att denna klausul inte fanns med i det slutliga aktieförsäljningsavtalet. Anledningen till denna förändring var att ”den danska regeringen har valt att begära godkännande från de relevanta myndigheterna innan försäljningen slutförs”.

| (84) | Försäljningsprocessen har också behandlats i en särskild rapport från den danska riksrevisionen (Rigsrevisionen) (21). |
| --- | --- |

(84)

Försäljningsprocessen har också behandlats i en särskild rapport från den danska riksrevisionen (Rigsrevisionen) (21).

| (85) | I rapportens slutsats (s. 60) konstateras följande:
  ”Rigsrevisionens undersökning har visat att Arrivas anbud var lågt, men att det inte fanns något seriöst anbud som var bättre.
  Rigsrevisionen har konstaterat att Trafikministeriets undersökningar visade att en samlad försäljning av aktierna i Combus var att föredra framför en gradvis avveckling av företaget eller ett insolvensförfarande.
  Rigsrevisionen har konstaterat att Trafikministeriets överväganden vid förberedelsen och genomförandet av aktieförsäljningen har varit välgrundade. Trafikministeriet lyckades förhandla ned Arrivas pris för att överta aktierna och lyckades även genom förhandling involvera företagets långivare i aktieaffärens genomförande. Mot bakgrund av de tillgängliga bedömningarna och uppgifterna anser Rigsrevisionen att det ingångna avtalet måste anses vara tillfredsställande. I samband med försäljningsavtalet var det därför nödvändigt att staten sköt till 140 miljoner DKK till Combus och ställde garantier för företaget motsvarande ungefär 58 miljoner DKK.” |
| --- | --- |

(85)

I rapportens slutsats (s. 60) konstateras följande:

”Rigsrevisionens undersökning har visat att Arrivas anbud var lågt, men att det inte fanns något seriöst anbud som var bättre.

Rigsrevisionen har konstaterat att Trafikministeriets undersökningar visade att en samlad försäljning av aktierna i Combus var att föredra framför en gradvis avveckling av företaget eller ett insolvensförfarande.

Rigsrevisionen har konstaterat att Trafikministeriets överväganden vid förberedelsen och genomförandet av aktieförsäljningen har varit välgrundade. Trafikministeriet lyckades förhandla ned Arrivas pris för att överta aktierna och lyckades även genom förhandling involvera företagets långivare i aktieaffärens genomförande. Mot bakgrund av de tillgängliga bedömningarna och uppgifterna anser Rigsrevisionen att det ingångna avtalet måste anses vara tillfredsställande. I samband med försäljningsavtalet var det därför nödvändigt att staten sköt till 140 miljoner DKK till Combus och ställde garantier för företaget motsvarande ungefär 58 miljoner DKK.”

| (86) | I skäl 66 i sitt beslut att inleda förfarandet hade kommissionen uttryckt tvivel om Combus hade sålts till Arriva för marknadspriset. Dessa tvivel uppstod framför allt eftersom försäljningspriset enligt uppgifter i den danska pressen hade uppgått till 223 miljoner DKK när 50 procent av Combus såldes till Connex den 1 maj 2001, mindre än en månad efter det att försäljningsavtalet hade undertecknats mellan den danska staten och Arriva. |
| --- | --- |

(86)

I skäl 66 i sitt beslut att inleda förfarandet hade kommissionen uttryckt tvivel om Combus hade sålts till Arriva för marknadspriset. Dessa tvivel uppstod framför allt eftersom försäljningspriset enligt uppgifter i den danska pressen hade uppgått till 223 miljoner DKK när 50 procent av Combus såldes till Connex den 1 maj 2001, mindre än en månad efter det att försäljningsavtalet hade undertecknats mellan den danska staten och Arriva.

| (87) | Den danska staten och Arriva har sänt ytterligare upplysningar om detta till kommissionen. |
| --- | --- |

(87)

Den danska staten och Arriva har sänt ytterligare upplysningar om detta till kommissionen.

| (88) | Förhandlingarna mellan Arriva och Connex inleddes 2000. På europeisk ledningsnivå enades Arriva och Connex den 10 oktober 2000 om ett samförståndsavtal där man fastställde principerna för parternas samarbete om processen fram till övertagandet av Combus. Den ursprungliga tanken var att de båda företagen skulle lägga ett gemensamt bud. |
| --- | --- |

(88)

Förhandlingarna mellan Arriva och Connex inleddes 2000. På europeisk ledningsnivå enades Arriva och Connex den 10 oktober 2000 om ett samförståndsavtal där man fastställde principerna för parternas samarbete om processen fram till övertagandet av Combus. Den ursprungliga tanken var att de båda företagen skulle lägga ett gemensamt bud.

| (89) | Innan denna avsiktsförklaring utarbetades hade såväl Connex som Arriva deltagit i den screening som utförts av Alfred Berg, men företaget hade valt att inte gå vidare på egen hand. I enlighet med samförståndsavtalet fick båda parterna tillgång till datarummet för att bedöma företagets värde och riskerna med ett köp. |
| --- | --- |

(89)

Innan denna avsiktsförklaring utarbetades hade såväl Connex som Arriva deltagit i den screening som utförts av Alfred Berg, men företaget hade valt att inte gå vidare på egen hand. I enlighet med samförståndsavtalet fick båda parterna tillgång till datarummet för att bedöma företagets värde och riskerna med ett köp.

| (90) | Arriva och Connex utbytte erfarenheter från datarummet och det stod klart att det fanns stora skillnader i de båda företagens förväntningar och bedömningar i fråga om Combus. Arriva bedömde att företaget hade ett negativt värde på ungefär 300 miljoner DKK medan Connex bedömde att Combus hade ett negativt värde på ungefär 700–1 000 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(90)

Arriva och Connex utbytte erfarenheter från datarummet och det stod klart att det fanns stora skillnader i de båda företagens förväntningar och bedömningar i fråga om Combus. Arriva bedömde att företaget hade ett negativt värde på ungefär 300 miljoner DKK medan Connex bedömde att Combus hade ett negativt värde på ungefär 700–1 000 miljoner DKK.

| (91) | Eftersom parterna hade så diametralt olika syn på riskerna med köpet avbröts förhandlingarna om en delning av företaget och Arriva fortsatte förhandlingarna med den danska staten på egen hand. Som tidigare har beskrivits ledde dessa förhandlingar slutligen till att Combus såldes till Arriva i maj 2001. |
| --- | --- |

(91)

Eftersom parterna hade så diametralt olika syn på riskerna med köpet avbröts förhandlingarna om en delning av företaget och Arriva fortsatte förhandlingarna med den danska staten på egen hand. Som tidigare har beskrivits ledde dessa förhandlingar slutligen till att Combus såldes till Arriva i maj 2001.

| (92) | I slutet av december 2000 återupptogs förhandlingarna mellan Arriva och Connex. Den här gången gällde förhandlingarna försäljningen av vissa av Combus tillgångar (dvs. avtal och bussar) till Connex. Connex fick full tillgång till det due diligence-material som hade sammanställts och Arriva invigde Connex i detaljerna i ett business case som hade utarbetats av Arriva. Mot denna bakgrund ingick parterna ett avtal, ”Head of Terms”, som undertecknades den 21 februari 2001 med ett överenskommet pris på 230 miljoner DKK. Detta värde motsvarade bokföringsvärdet för de aktuella tillgångarna (bussar, infrastruktur och befintliga förlustbringande avtal om allmän trafik, framför allt i Köpenhamnsområdet). |
| --- | --- |

(92)

I slutet av december 2000 återupptogs förhandlingarna mellan Arriva och Connex. Den här gången gällde förhandlingarna försäljningen av vissa av Combus tillgångar (dvs. avtal och bussar) till Connex. Connex fick full tillgång till det due diligence-material som hade sammanställts och Arriva invigde Connex i detaljerna i ett business case som hade utarbetats av Arriva. Mot denna bakgrund ingick parterna ett avtal, ”Head of Terms”, som undertecknades den 21 februari 2001 med ett överenskommet pris på 230 miljoner DKK. Detta värde motsvarade bokföringsvärdet för de aktuella tillgångarna (bussar, infrastruktur och befintliga förlustbringande avtal om allmän trafik, framför allt i Köpenhamnsområdet).

| (93) | Efter ytterligare förhandlingar, som framför allt baserades på en ingående kassaflödesanalys, uppgick försäljningspriset i det slutliga avtal som undertecknades den 30 april 2001 till 113,9 miljoner DKK. Försäljningspriset justerades ned eftersom kassaflödesanalysen visade att de löpande avtalen om allmän trafik resulterade i mycket större förluster än vad man ursprungligen hade räknat med. Till följd av detta måste Arriva utnyttja avsättningarna i Combus räkenskaper för förlustbringande avtal om allmän trafik fullt ut. |
| --- | --- |

(93)

Efter ytterligare förhandlingar, som framför allt baserades på en ingående kassaflödesanalys, uppgick försäljningspriset i det slutliga avtal som undertecknades den 30 april 2001 till 113,9 miljoner DKK. Försäljningspriset justerades ned eftersom kassaflödesanalysen visade att de löpande avtalen om allmän trafik resulterade i mycket större förluster än vad man ursprungligen hade räknat med. Till följd av detta måste Arriva utnyttja avsättningarna i Combus räkenskaper för förlustbringande avtal om allmän trafik fullt ut.

| (94) | Som svar på skäl 118 i beslutet att inleda förfarandet, där kommissionen frågar sig hur Arriva kunde sälja avtalen när det enligt lagstiftningen inte var tillåtet att avbryta avtal, förklarar den danska regeringen att försäljningen av avtalen utgör ett allmänt leverantörsskifte som måste godkännas av mottagaren (kommuner och län) och innebär att bussdriften upprätthålls enligt tidigare fastlagt pris och tidigare fastställda villkor. Kommunerna och länen gav sitt samtycke till att avtalen överfördes från Arriva till Connex. |
| --- | --- |

(94)

Som svar på skäl 118 i beslutet att inleda förfarandet, där kommissionen frågar sig hur Arriva kunde sälja avtalen när det enligt lagstiftningen inte var tillåtet att avbryta avtal, förklarar den danska regeringen att försäljningen av avtalen utgör ett allmänt leverantörsskifte som måste godkännas av mottagaren (kommuner och län) och innebär att bussdriften upprätthålls enligt tidigare fastlagt pris och tidigare fastställda villkor. Kommunerna och länen gav sitt samtycke till att avtalen överfördes från Arriva till Connex.

2.1.3   1999 OCH 2001 ÅRS OMSTRUKTURERINGSÅTGÄRDER

| (95) | Kapitaltillskotten under 1999 och 2001 åtföljdes av omstruktureringsåtgärder. Dessa beskrivs mer ingående här nedan. |
| --- | --- |

(95)

Kapitaltillskotten under 1999 och 2001 åtföljdes av omstruktureringsåtgärder. Dessa beskrivs mer ingående här nedan.

| (96) | De danska myndigheterna sände fyra separata skrivelser till kommissionen i april 2007. Tre av dessa skrivelser – daterade den 26 april 1999, den 15 maj 1999 och den 18 maj 1999 – hade författats av Kromann & Münter och en av skrivelserna – daterad den 18 maj 1999 – hade författats av KPMG. De danska myndigheterna anser att skrivelsen från KPMG utgör den driftsmässiga omstruktureringsplanen för 1999 års kapitaltillskott och att de tre skrivelserna från Kromann & Münter utgör den finansiella omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(96)

De danska myndigheterna sände fyra separata skrivelser till kommissionen i april 2007. Tre av dessa skrivelser – daterade den 26 april 1999, den 15 maj 1999 och den 18 maj 1999 – hade författats av Kromann & Münter och en av skrivelserna – daterad den 18 maj 1999 – hade författats av KPMG. De danska myndigheterna anser att skrivelsen från KPMG utgör den driftsmässiga omstruktureringsplanen för 1999 års kapitaltillskott och att de tre skrivelserna från Kromann & Münter utgör den finansiella omstruktureringsplanen.

| (97) | KPMG, som är en av Combus revisionsbyråer, hade gått igenom lönsamheten för vissa bussavtal i maj 1999. Resultaten presenterades i ett PM av den 18 maj 1999 med titeln Lønsomheden af udvalgte kørselskontrakter for perioden 1999/2001 (”Lönsamheten för utvalda transportavtal under perioden 1999/2001”). |
| --- | --- |

(97)

KPMG, som är en av Combus revisionsbyråer, hade gått igenom lönsamheten för vissa bussavtal i maj 1999. Resultaten presenterades i ett PM av den 18 maj 1999 med titeln Lønsomheden af udvalgte kørselskontrakter for perioden 1999/2001 (”Lönsamheten för utvalda transportavtal under perioden 1999/2001”).

| (98) | Undersökningen byggde på Combus driftsbudgetar för åren 1999–2001, som godkändes av ledningen i Combus i november 1998 och som korrigerades med en budgetberäkning som ledningen hade utarbetat i april 1999. I PM:et påpekade revisorerna att det här inte handlade om någon budgetgenomgång. Enligt PM:et innebar detta att revisorerna inte hade bedömt om budgetarna som helhet innehöll all information som krävdes för en oberoende bedömning av Combus förväntade utveckling och att de inte heller hade bedömt om budgetarna avspeglade den mest sannolika utvecklingen. |
| --- | --- |

(98)

Undersökningen byggde på Combus driftsbudgetar för åren 1999–2001, som godkändes av ledningen i Combus i november 1998 och som korrigerades med en budgetberäkning som ledningen hade utarbetat i april 1999. I PM:et påpekade revisorerna att det här inte handlade om någon budgetgenomgång. Enligt PM:et innebar detta att revisorerna inte hade bedömt om budgetarna som helhet innehöll all information som krävdes för en oberoende bedömning av Combus förväntade utveckling och att de inte heller hade bedömt om budgetarna avspeglade den mest sannolika utvecklingen.

| (99) | I PM:et konstaterade revisorerna att det inte var möjligt att bedöma lönsamheten per avtal, utan endast per bussdistrikt. En bedömning av lönsamheten för ett bussdistrikt var därför samtidigt en indirekt bedömning av busstrafikavtalen för detta bussdistrikt. Revisorerna hade undersökt driftsbudgetar för fem olika bussdistrikt. |
| --- | --- |

(99)

I PM:et konstaterade revisorerna att det inte var möjligt att bedöma lönsamheten per avtal, utan endast per bussdistrikt. En bedömning av lönsamheten för ett bussdistrikt var därför samtidigt en indirekt bedömning av busstrafikavtalen för detta bussdistrikt. Revisorerna hade undersökt driftsbudgetar för fem olika bussdistrikt.

| (100) | Revisorernas sammanfattning av undersökningen återfinns i tabell 6.
  Tabell 6
  Ackumulerade tal för perioden 1999–2001









  (miljoner DKK) |
| --- | --- |
| | Nettoomsättning | Resultat före avsättningar | Avsättningar 1998 | Resultat före skatt |
| Köpenhamns bussdistrikt | 927,1 | –90,0 | 60,0 (22) | –30,0 |
| Sjællands bussdistrikt | 230,4 | 4,8 | | 4,8 |
| Århus bussdistrikt | 353,3 | 19,8 | | 19,8 |
| Vejles bussdistrikt | 351,0 | 0,5 | | 0,5 |
| Fyns bussdistrikt | 371,6 | 4,7 | | 4,7 |
| Utvalda bussdistrikt totalt | 2 233,4 | –60,2 | | –0,2 |
| Övriga bussdistrikt totalt | 725,2 | 34,4 | | 34,4 |
| Allmänna omkostnader | | –77,4 | | –77,4 |
| Bussdistrikt + allmänna omkostnader totalt | 2 958,6 | – 103,2 | 60 | 43,2 |
| Effektivisering och rationalisering | | 105,9 | | 105,9 |
| Förväntat efterföljande resultat | 2 958,6 | 2,7 | 60 | 62,7 |
| Källa: PM om lönsamheten för utvalda transportavtal under perioden 1999–2001. |

(100)

Revisorernas sammanfattning av undersökningen återfinns i tabell 6.

Tabell 6

Ackumulerade tal för perioden 1999–2001

(miljoner DKK)

Nettoomsättning

Resultat före avsättningar

Avsättningar 1998

Resultat före skatt

Köpenhamns bussdistrikt

927,1

–90,0

60,0 (22)

–30,0

Sjællands bussdistrikt

230,4

4,8

4,8

Århus bussdistrikt

353,3

19,8

19,8

Vejles bussdistrikt

351,0

0,5

0,5

Fyns bussdistrikt

371,6

4,7

4,7

Utvalda bussdistrikt totalt

2 233,4

–60,2

–0,2

Övriga bussdistrikt totalt

725,2

34,4

34,4

Allmänna omkostnader

–77,4

–77,4

Bussdistrikt + allmänna omkostnader totalt

2 958,6

– 103,2

60

43,2

Effektivisering och rationalisering

105,9

105,9

Förväntat efterföljande resultat

2 958,6

2,7

60

62,7

Källa: PM om lönsamheten för utvalda transportavtal under perioden 1999–2001.

| (101) | Tabellen visar att Combus ledning förväntade sig att det samlade resultatet för perioden 1999–2001 skulle vara en vinst på 62,7 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(101)

Tabellen visar att Combus ledning förväntade sig att det samlade resultatet för perioden 1999–2001 skulle vara en vinst på 62,7 miljoner DKK.

| (102) | Som framgår av tabellen visade driftsbudgetarna för bussdistrikten och de allmänna omkostnaderna ett totalt underskott på 103,2 miljoner DKK. Ledningen räknade i april 1999 med att genomförda eller planerade effektiverings- och rationaliseringsåtgärder skulle kunna ge besparingar på ca 105,9 miljoner DKK mellan 1999 och 2001. Det rörde sig om följande kostnadsbesparande åtgärder:






  — | Besparingar i samband med att anställningsavtalen ändrades från statstjänstemannaavtal till vanliga avtal |
| --- | --- | --- |

(102)

Som framgår av tabellen visade driftsbudgetarna för bussdistrikten och de allmänna omkostnaderna ett totalt underskott på 103,2 miljoner DKK. Ledningen räknade i april 1999 med att genomförda eller planerade effektiverings- och rationaliseringsåtgärder skulle kunna ge besparingar på ca 105,9 miljoner DKK mellan 1999 och 2001. Det rörde sig om följande kostnadsbesparande åtgärder:

—

Besparingar i samband med att anställningsavtalen ändrades från statstjänstemannaavtal till vanliga avtal

| — | Sänkt sjuklön |
| --- | --- |

—

Sänkt sjuklön

| — | Förbättrad logistik när det gäller statstjänstemän |
| --- | --- |

—

Förbättrad logistik när det gäller statstjänstemän

| — | Förbättrad planering av tjänster |
| --- | --- |

—

Förbättrad planering av tjänster

| — | Minskning av administrativ personal |
| --- | --- |

—

Minskning av administrativ personal

| — | Sänkta underhållskostnader |
| --- | --- |

—

Sänkta underhållskostnader

| — | Sänkta inköpskostnader |
| --- | --- |

—

Sänkta inköpskostnader

| — | Omstrukturering av huvudkontoret |
| --- | --- |

—

Omstrukturering av huvudkontoret

| (103) | I PM:et var de beräknade besparingarna inte uppdelade efter bussdistrikt, utan styrelsen ansåg att en betydande del av besparingarna kunde göras i bussdistriktet Köpenhamn. |
| --- | --- |

(103)

I PM:et var de beräknade besparingarna inte uppdelade efter bussdistrikt, utan styrelsen ansåg att en betydande del av besparingarna kunde göras i bussdistriktet Köpenhamn.

| (104) | I de tre skrivelserna från Kromann & Münter anges att advokatfirman och revisorerna hade undersökt lönsamheten för ett representativt urval av företagets avtal i syfte att göra en bedömning av företagets drift och att man efter denna undersökning ansåg det nödvändigt med ytterligare en avsättning på ungefär 65 miljoner DKK för att täcka förlustbringande avtal för den resterande löptiden. Företagets egna kapital uppgick därmed till 47 miljoner DKK. Det var därför uppenbart att företaget inte kunde uppfylla villkoren i sina låneavtal och att årsredovisningen inte kunde presenteras utan revisorernas förbehåll i fråga om fortvarighetsprincipen, om inte situationen förändrades markant. |
| --- | --- |

(104)

I de tre skrivelserna från Kromann & Münter anges att advokatfirman och revisorerna hade undersökt lönsamheten för ett representativt urval av företagets avtal i syfte att göra en bedömning av företagets drift och att man efter denna undersökning ansåg det nödvändigt med ytterligare en avsättning på ungefär 65 miljoner DKK för att täcka förlustbringande avtal för den resterande löptiden. Företagets egna kapital uppgick därmed till 47 miljoner DKK. Det var därför uppenbart att företaget inte kunde uppfylla villkoren i sina låneavtal och att årsredovisningen inte kunde presenteras utan revisorernas förbehåll i fråga om fortvarighetsprincipen, om inte situationen förändrades markant.

| (105) | Enligt rådgivaren skulle en omstrukturering av företaget innebära att det krävdes ett kapitaltillskott i storleksordningen 300 miljoner DKK. Detta belopp motiverades enligt följande:






  — | Soliditetskravet i de olika banklånen skulle höjas från 10 till 20 procent den 31 december 1999, vilket gjorde det nödvändigt med en ökning av kapitalet (23). |
| --- | --- | --- |

(105)

Enligt rådgivaren skulle en omstrukturering av företaget innebära att det krävdes ett kapitaltillskott i storleksordningen 300 miljoner DKK. Detta belopp motiverades enligt följande:

—

Soliditetskravet i de olika banklånen skulle höjas från 10 till 20 procent den 31 december 1999, vilket gjorde det nödvändigt med en ökning av kapitalet (23).

| — | Ett kapitaltillskott på detta belopp skulle leda till en lämplig skuldsättningsgrad. |
| --- | --- |

—

Ett kapitaltillskott på detta belopp skulle leda till en lämplig skuldsättningsgrad.

| (106) | Med ett kapitaltillskott på detta belopp skulle det enligt rådgivaren vara möjligt att komma till rätta med företagets ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(106)

Med ett kapitaltillskott på detta belopp skulle det enligt rådgivaren vara möjligt att komma till rätta med företagets ekonomiska situation.

| (107) | Samtidigt som förberedelserna pågick inför försäljningen av Combus till Arriva hade den danska regeringen bett Arriva att utarbeta en affärs- och omstruktureringsplan för Combus. I januari 2001 presenterade den danska regeringen denna omstruktureringsplan för kommissionen. Presentationen gjordes i två steg, den 8 och 23 januari 2001. Planen ingick i det pågående ärendet NN 127/00, som slutligen ledde till kommissionens ursprungliga beslut. |
| --- | --- |

(107)

Samtidigt som förberedelserna pågick inför försäljningen av Combus till Arriva hade den danska regeringen bett Arriva att utarbeta en affärs- och omstruktureringsplan för Combus. I januari 2001 presenterade den danska regeringen denna omstruktureringsplan för kommissionen. Presentationen gjordes i två steg, den 8 och 23 januari 2001. Planen ingick i det pågående ärendet NN 127/00, som slutligen ledde till kommissionens ursprungliga beslut.

| (108) | Omstruktureringsplanen omfattade följande delar:






  — | En marknadsanalys. |
| --- | --- | --- |

(108)

Omstruktureringsplanen omfattade följande delar:

—

En marknadsanalys.

| — | En beskrivning av de omständigheter som har lett till Combus allvarliga ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de omständigheter som har lett till Combus allvarliga ekonomiska svårigheter.

| — | En beskrivning av vilka förändringar som planeras för att företaget ska kunna täcka samtliga kostnader efter omstruktureringen, inklusive amorteringar och finansiella kostnader, samt stå sig i konkurrensen på egen hand. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av vilka förändringar som planeras för att företaget ska kunna täcka samtliga kostnader efter omstruktureringen, inklusive amorteringar och finansiella kostnader, samt stå sig i konkurrensen på egen hand.

| — | En beskrivning av hur omstruktureringen ska finansieras. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av hur omstruktureringen ska finansieras.

| (109) | Av marknadsanalysen framgår att den danska bussmarknaden har stabiliserats efter det att marknaden började avregleras 1990. |
| --- | --- |

(109)

Av marknadsanalysen framgår att den danska bussmarknaden har stabiliserats efter det att marknaden började avregleras 1990.

| (110) | Priserna för busstransporttjänster sjönk konstant mellan 1990 och 1997. Detta beror sannolikt på det öppnande av marknaden som inleddes i början av 1990-talet. Det ser ut som om priserna hade nådde 1997. Efter detta år har priserna återhämtat sig och uppvisar en lätt, men konstant ökning. |
| --- | --- |

(110)

Priserna för busstransporttjänster sjönk konstant mellan 1990 och 1997. Detta beror sannolikt på det öppnande av marknaden som inleddes i början av 1990-talet. Det ser ut som om priserna hade nådde 1997. Efter detta år har priserna återhämtat sig och uppvisar en lätt, men konstant ökning.

| (111) | År 1999 dominerades den danska marknaden för kollektiv busstransport av fyra stora operatörer. Dessa fyra operatörer stod tillsammans för ungefär två tredjedelar av de upphandlade avtalen (24). |
| --- | --- |

(111)

År 1999 dominerades den danska marknaden för kollektiv busstransport av fyra stora operatörer. Dessa fyra operatörer stod tillsammans för ungefär två tredjedelar av de upphandlade avtalen (24).

| (112) | Enligt en rapport från Konkurrencestyrelsen från 2000, som det hänvisas till i marknadsanalysen, förekommer överkapacitet sannolikt inte på den danska bussmarknaden. Eftersom de regionala och lokala myndigheterna subventionerar busslinjerna med mer än 50 %, kommer en bussoperatör endast att tillhandahålla busstrafik om denna operatör vinner en upphandling. Avtal om hur många bussar och chaufförer som krävs för att tillhandahålla busstrafiken ingås därför först när operatören har fått ett avtal om allmän trafik efter en upphandling. |
| --- | --- |

(112)

Enligt en rapport från Konkurrencestyrelsen från 2000, som det hänvisas till i marknadsanalysen, förekommer överkapacitet sannolikt inte på den danska bussmarknaden. Eftersom de regionala och lokala myndigheterna subventionerar busslinjerna med mer än 50 %, kommer en bussoperatör endast att tillhandahålla busstrafik om denna operatör vinner en upphandling. Avtal om hur många bussar och chaufförer som krävs för att tillhandahålla busstrafiken ingås därför först när operatören har fått ett avtal om allmän trafik efter en upphandling.

| (113) | I Konkurrencestyrelsens rapport konstateras också att det inte är särskilt svårt att komma in på marknaden och att detta beror på två faktorer:






  — | För det första sker det en upphandling av alla avtal om allmän trafik vart femte år. Detta innebär att nya konkurrenter kan vara med och slåss om ca 20 % av marknaden varje år. |
| --- | --- | --- |

(113)

I Konkurrencestyrelsens rapport konstateras också att det inte är särskilt svårt att komma in på marknaden och att detta beror på två faktorer:

—

För det första sker det en upphandling av alla avtal om allmän trafik vart femte år. Detta innebär att nya konkurrenter kan vara med och slåss om ca 20 % av marknaden varje år.

| — | För det andra är varken bussar eller anställda alltför dyra och det är dessutom lätt att få tag på dem på den danska marknaden. |
| --- | --- |

—

För det andra är varken bussar eller anställda alltför dyra och det är dessutom lätt att få tag på dem på den danska marknaden.

| (114) | Konkurrencestyrelsen drog därför slutsatsen att marknaden kännetecknades av köparmakt, vilket illustrerades av prisutvecklingen efter det att den danska bussmarknaden hade avreglerats. |
| --- | --- |

(114)

Konkurrencestyrelsen drog därför slutsatsen att marknaden kännetecknades av köparmakt, vilket illustrerades av prisutvecklingen efter det att den danska bussmarknaden hade avreglerats.

| (115) | Enligt beskrivningen av alla omständigheter som hade lett till Combus allvarliga ekonomiska svårigheter berodde företagets ekonomiska problem på Combus aggressiva expansionspolitik på den danska bussmarknaden, särskilt i Köpenhamnsområdet. Combus fick avtal till extremt låga priser och fick därigenom ekonomiska problem. Till följd av sin expansionspolicy kom Combus att driva ett stort antal förlustbringande busslinjer (25). |
| --- | --- |

(115)

Enligt beskrivningen av alla omständigheter som hade lett till Combus allvarliga ekonomiska svårigheter berodde företagets ekonomiska problem på Combus aggressiva expansionspolitik på den danska bussmarknaden, särskilt i Köpenhamnsområdet. Combus fick avtal till extremt låga priser och fick därigenom ekonomiska problem. Till följd av sin expansionspolicy kom Combus att driva ett stort antal förlustbringande busslinjer (25).

| (116) | I skrivelsen av den 8 januari 2001 anges bl.a. vilka åtgärder som Arriva skulle vidta och vilka bidrag som företaget skulle ge i samband med köpet av Combus. |
| --- | --- |

(116)

I skrivelsen av den 8 januari 2001 anges bl.a. vilka åtgärder som Arriva skulle vidta och vilka bidrag som företaget skulle ge i samband med köpet av Combus.

| (117) | Enligt vad som här anges nämns det i omstruktureringsplanen sex olika kostnadsbesparande åtgärder som Arriva skulle vidta efter att ha köpt Combus. Enligt omstruktureringsplanen räknar man också med en ökning av underhålls- och bränslekostnaderna samt vissa extraordinära kostnader i samband med omstruktureringen av Combus. |
| --- | --- |

(117)

Enligt vad som här anges nämns det i omstruktureringsplanen sex olika kostnadsbesparande åtgärder som Arriva skulle vidta efter att ha köpt Combus. Enligt omstruktureringsplanen räknar man också med en ökning av underhålls- och bränslekostnaderna samt vissa extraordinära kostnader i samband med omstruktureringen av Combus.

| (118) | När det gäller de planerade förändringarna skiljer man mellan driftskostnader, finansiella kostnader och extraordinära kostnader i samband med omstruktureringen av Combus. |
| --- | --- |

(118)

När det gäller de planerade förändringarna skiljer man mellan driftskostnader, finansiella kostnader och extraordinära kostnader i samband med omstruktureringen av Combus.

| (119) | Tabell 7 innehåller en översikt över ökningar och minskningar av driftskostnaderna.
  Tabell 7
  Ökningar och minskningar av förväntade driftskostnader (DKK per år)






  Miljoner DKK |
| --- | --- |
| Kostnadsökningar |
| Ökade underhållskostnader | –28,0 |
| Ökade bränslepriser | –3,0 |
| | –31,0 |
| Kostnadsminskningar |
| Lägre sjukfrånvaro | 3,5 |
| Lägre reparationskostnader | 7,0 |
| Lägre försäkringskostnader | 2,0 |
| Nedläggning och avyttring av företagsanläggningar | 3,0 |
| Sammanslagning av huvudkontor | 39,0 |
| | +54,5 |
| Nettoeffekt per år | +23,5 |
| Källa: Arriva. |

(119)

Tabell 7 innehåller en översikt över ökningar och minskningar av driftskostnaderna.

Tabell 7

Ökningar och minskningar av förväntade driftskostnader (DKK per år)

Miljoner DKK

Kostnadsökningar

Ökade underhållskostnader

–28,0

Ökade bränslepriser

–3,0

–31,0

Kostnadsminskningar

Lägre sjukfrånvaro

3,5

Lägre reparationskostnader

7,0

Lägre försäkringskostnader

2,0

Nedläggning och avyttring av företagsanläggningar

3,0

Sammanslagning av huvudkontor

39,0

+54,5

Nettoeffekt per år

+23,5

Källa: Arriva.

| (120) | Som framgår av tabell 7 kommer de samlade driftskostnaderna att sjunka till följd av minskande sjukfrånvaro hos de anställda, lägre reparationskostnader för bussarna, lägre försäkringskostnader, lägre administrativa kostnader samt försäljning av överflödig infrastruktur. |
| --- | --- |

(120)

Som framgår av tabell 7 kommer de samlade driftskostnaderna att sjunka till följd av minskande sjukfrånvaro hos de anställda, lägre reparationskostnader för bussarna, lägre försäkringskostnader, lägre administrativa kostnader samt försäljning av överflödig infrastruktur.

| (121) | Enligt omstruktureringsplanen har Combus anställda högre sjukfrånvaro än Arrivas anställda. Arriva har för avsikt att införa sina egna metoder för att följa upp personal med hög sjukfrånvaro. Därigenom räknar Arriva med att uppnå besparingar på uppemot 3,5 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(121)

Enligt omstruktureringsplanen har Combus anställda högre sjukfrånvaro än Arrivas anställda. Arriva har för avsikt att införa sina egna metoder för att följa upp personal med hög sjukfrånvaro. Därigenom räknar Arriva med att uppnå besparingar på uppemot 3,5 miljoner DKK.

| (122) | När det gäller minskningarna av reparations- och försäkringskostnader avser Arriva att införa sina egna metoder och försäkringsavtal för att sänka Combus kostnader inom dessa områden. Därigenom räknar Arriva med att uppnå besparingar på uppemot 2 miljoner DKK för personalförsäkringar samt på upp till 7 miljoner DKK för fordonsförsäkringar. |
| --- | --- |

(122)

När det gäller minskningarna av reparations- och försäkringskostnader avser Arriva att införa sina egna metoder och försäkringsavtal för att sänka Combus kostnader inom dessa områden. Därigenom räknar Arriva med att uppnå besparingar på uppemot 2 miljoner DKK för personalförsäkringar samt på upp till 7 miljoner DKK för fordonsförsäkringar.

| (123) | Vad gäller minskningen av de administrativa kostnaderna beräknar Arriva att sammanslagningen av företagens huvudkontor kommer att leda till kostnadsbesparingar på 39 miljoner DKK från och med 2002. |
| --- | --- |

(123)

Vad gäller minskningen av de administrativa kostnaderna beräknar Arriva att sammanslagningen av företagens huvudkontor kommer att leda till kostnadsbesparingar på 39 miljoner DKK från och med 2002.

| (124) | Slutligen avser Arriva att sälja fyra garageanläggningar som kommer att bli överflödiga efter sammanslagningen. Därmed räknar Arriva med att kostnaderna kan sänkas med 3 miljoner DKK per år. Totalt räknar Arriva med kostnadssänkningar på 54,5 miljoner DKK om året. |
| --- | --- |

(124)

Slutligen avser Arriva att sälja fyra garageanläggningar som kommer att bli överflödiga efter sammanslagningen. Därmed räknar Arriva med att kostnaderna kan sänkas med 3 miljoner DKK per år. Totalt räknar Arriva med kostnadssänkningar på 54,5 miljoner DKK om året.

| (125) | Arriva räknar däremot med en ökning av underhållskostnaderna. Enligt de uppgifter som Combus har lämnat uppgick Combus underhållskostnader till 70 000 DKK per buss under 2000. Arriva räknar med en ökning på uppemot 120 000 DKK per stadsbuss och 80 000 DKK per regionbuss, vilket motsvarar en ökning av underhållskostnaderna på 28 miljoner DKK. Arriva räknar också med en ökning av bränslekostnaderna på 3 miljoner DKK om året. |
| --- | --- |

(125)

Arriva räknar däremot med en ökning av underhållskostnaderna. Enligt de uppgifter som Combus har lämnat uppgick Combus underhållskostnader till 70 000 DKK per buss under 2000. Arriva räknar med en ökning på uppemot 120 000 DKK per stadsbuss och 80 000 DKK per regionbuss, vilket motsvarar en ökning av underhållskostnaderna på 28 miljoner DKK. Arriva räknar också med en ökning av bränslekostnaderna på 3 miljoner DKK om året.

| (126) | Vad gäller den förväntade minskningen av de finansiella kostnaderna ska Arriva enligt avtal amortera Combus hela utestående skuld till företagets privata långivare. |
| --- | --- |

(126)

Vad gäller den förväntade minskningen av de finansiella kostnaderna ska Arriva enligt avtal amortera Combus hela utestående skuld till företagets privata långivare.

| (127) | Enligt försäljningsavtalet ska den danska staten och Combus privata långivare delvis skriva av Combus skuld före försäljningen till Arriva, som därmed övertar en skuld på 208 miljoner DKK. Efter köpet ska Arriva omedelbart betala den resterande skulden. |
| --- | --- |

(127)

Enligt försäljningsavtalet ska den danska staten och Combus privata långivare delvis skriva av Combus skuld före försäljningen till Arriva, som därmed övertar en skuld på 208 miljoner DKK. Efter köpet ska Arriva omedelbart betala den resterande skulden.

| (128) | Enligt omstruktureringsplanen ska Arriva ersätta skulden från privata långivare med ett lån från en annan enhet i koncernen. De årliga räntebetalningarna för detta koncernlån uppgår till 13,5 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(128)

Enligt omstruktureringsplanen ska Arriva ersätta skulden från privata långivare med ett lån från en annan enhet i koncernen. De årliga räntebetalningarna för detta koncernlån uppgår till 13,5 miljoner DKK.

| (129) | Vad gäller omstruktureringen av Combus uppskattar Arriva att de extraordinära kostnaderna uppgår till 35,6 miljoner DKK för perioden 2001/2002. Av detta avser ca 15 miljoner DKK de uppsägningar som krävs för att minska de allmänna omkostnaderna (26). Resterande belopp ska gå till integration av de båda företagens IT-system (5 miljoner DKK), inköp av nya busschaufförsuniformer (7,2 miljoner DKK), juridisk och ekonomisk rådgivning i samband med sammanslagning och omstrukturering (7 miljoner DKK) samt till andra mindre utgifter (2,5 miljoner DKK). |
| --- | --- |

(129)

Vad gäller omstruktureringen av Combus uppskattar Arriva att de extraordinära kostnaderna uppgår till 35,6 miljoner DKK för perioden 2001/2002. Av detta avser ca 15 miljoner DKK de uppsägningar som krävs för att minska de allmänna omkostnaderna (26). Resterande belopp ska gå till integration av de båda företagens IT-system (5 miljoner DKK), inköp av nya busschaufförsuniformer (7,2 miljoner DKK), juridisk och ekonomisk rådgivning i samband med sammanslagning och omstrukturering (7 miljoner DKK) samt till andra mindre utgifter (2,5 miljoner DKK).

| (130) | Arriva avser också att reducera kostnaderna genom att successivt säga upp Combus samtliga förlustbringande avtal. Arriva har också för avsikt att göra avsättningar med tanke på att avtalen i Köpenhamn och Ålborg löper ut, eftersom det finns en risk för att dessa stadsbussar inte kommer att kunna användas till andra linjer efter detta, antingen för att de är omoderna (för Köpenhamn skulle denna avsättning uppgå till 45 miljoner DKK) eller också alltför speciella för att kunna användas i någon annan stad (för Ålborg skulle denna avsättning uppgå till 18 miljoner DKK). |
| --- | --- |

(130)

Arriva avser också att reducera kostnaderna genom att successivt säga upp Combus samtliga förlustbringande avtal. Arriva har också för avsikt att göra avsättningar med tanke på att avtalen i Köpenhamn och Ålborg löper ut, eftersom det finns en risk för att dessa stadsbussar inte kommer att kunna användas till andra linjer efter detta, antingen för att de är omoderna (för Köpenhamn skulle denna avsättning uppgå till 45 miljoner DKK) eller också alltför speciella för att kunna användas i någon annan stad (för Ålborg skulle denna avsättning uppgå till 18 miljoner DKK).

| (131) | Enligt omstruktureringsplanen skulle Combus bli ekonomiskt livskraftigt igen från och med 2006 till följd av de åtgärder som Arriva har vidtagit. Tabell 8 innehåller prognoser för Combus omsättning och resultat för perioden 2000–2007.
  Tabell 8
  Prognoser för omsättning och resultat för perioden 2000–2007













  (miljoner DKK) |
| --- | --- |
| År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| Omsättning | 1 089 | 1 055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Resultat | – 118 | –66 | –59 | –53 | –43 | –21 | +6 | +2 |

(131)

Enligt omstruktureringsplanen skulle Combus bli ekonomiskt livskraftigt igen från och med 2006 till följd av de åtgärder som Arriva har vidtagit. Tabell 8 innehåller prognoser för Combus omsättning och resultat för perioden 2000–2007.

Tabell 8

Prognoser för omsättning och resultat för perioden 2000–2007

(miljoner DKK)

År

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Omsättning

1 089

1 055

934

824

696

440

206

60

Resultat

– 118

–66

–59

–53

–43

–21

+6

+2

| (132) | Omstruktureringskostnaderna ska finansieras på följande sätt:






  — | Omstruktureringsstöd från den danska staten. |
| --- | --- | --- |

(132)

Omstruktureringskostnaderna ska finansieras på följande sätt:

—

Omstruktureringsstöd från den danska staten.

| — | Omläggning av Combus skuld. |
| --- | --- |

—

Omläggning av Combus skuld.

| — | Egna bidrag från Combus och Arriva. |
| --- | --- |

—

Egna bidrag från Combus och Arriva.

| (133) | Den danska statens stöd har redan behandlats under beskrivningen av privatiseringsprocessen ovan. I nästa avsnitt finns en tabell med en översikt över det samlade stödet. |
| --- | --- |

(133)

Den danska statens stöd har redan behandlats under beskrivningen av privatiseringsprocessen ovan. I nästa avsnitt finns en tabell med en översikt över det samlade stödet.

| (134) | Combus privata långivare bidrog genom att avskriva skulder på 100 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(134)

Combus privata långivare bidrog genom att avskriva skulder på 100 miljoner DKK.

| (135) | De egna bidragen från Combus och Arriva omfattade följande:
  Arriva






  — | Amortering av de resterande lånen omedelbart efter köpet. |
| --- | --- | --- |

(135)

De egna bidragen från Combus och Arriva omfattade följande:

Arriva

—

Amortering av de resterande lånen omedelbart efter köpet.

| — | Direkta bidrag till omstruktureringskostnaderna motsvarande 33,6 miljoner DKK. |
| --- | --- |

—

Direkta bidrag till omstruktureringskostnaderna motsvarande 33,6 miljoner DKK.

| — | Arrivas försäljning av 50 procent av Combus till Connex till ett pris av 113,9 miljoner DKK. |
| --- | --- |

—

Arrivas försäljning av 50 procent av Combus till Connex till ett pris av 113,9 miljoner DKK.

| — | Försäljningspriset 100 DKK. |
| --- | --- |

—

Försäljningspriset 100 DKK.

Combus

| — | De planerade besparingarna i omstruktureringsplanen, se ovan. |
| --- | --- |

—

De planerade besparingarna i omstruktureringsplanen, se ovan.

2.1.4   ÖVERSIKT ÖVER DEN DANSKA STATENS STÖD TILL COMBUS

| (136) | Tabell 11 i det ursprungliga beslutet samt punkt 68 och tabell 8 i kommissionens beslut att inleda förfarandet innehåller en översikt över den danska statens stöd till omstruktureringen av Combus. Det finns en uppenbar diskrepans mellan siffrorna, vilket beror på att tabell 7 i det ursprungliga beslutet anger beloppen för 2001 i nettonuvärde, medan tabell 8 i beslutet att inleda förfarandet anger beloppen i fasta priser. |
| --- | --- |

(136)

Tabell 11 i det ursprungliga beslutet samt punkt 68 och tabell 8 i kommissionens beslut att inleda förfarandet innehåller en översikt över den danska statens stöd till omstruktureringen av Combus. Det finns en uppenbar diskrepans mellan siffrorna, vilket beror på att tabell 7 i det ursprungliga beslutet anger beloppen för 2001 i nettonuvärde, medan tabell 8 i beslutet att inleda förfarandet anger beloppen i fasta priser.

| (137) | I sina kommentarer gjorde den danska regeringen kommissionen uppmärksam på att det var missvisande att 100 miljoner DKK stod med två gånger i tabell 8 i beslutet att inleda förfarandet eftersom Combus endast hade fått detta belopp en gång (27). Mot bakgrund av den danska regeringens synpunkter har kommissionen korrigerat tabellen, vilket framgår av tabell 9 här nedanför.
  Tabell 9
  Korrigerad översikt över den danska statens stöd till Combus, uttryckt i fasta priser







  Typ av stöd | År | Belopp
  (miljoner DKK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Avsättning i den ingående balansräkningen för statstjänstemän (detta stöd godkändes genom den del av det ursprungliga beslutet som förstainstansrätten inte kritiserade) | 1995 | 140 |
| Engångsutbetalning till statstjänstemän för att övergå till kontraktsanställning (detta stöd godkändes genom den del av det ursprungliga beslutet som förstainstansrätten inte kritiserade) | 1999 | 100 |
| Kapitaltillskott | 1999 | 200 |
| Efterställt lån
  (Detta efterställda lån avskrevs år 2001) | 1999 | 100 |
| Kapitaltillskott | 2001 | 140 |
| Garantier (se detaljerad beskrivning i tabell 9 nedan) | 2001 och följande år | 37,1 |
| Totalt | 1995–2001 | 717,1 |

(137)

I sina kommentarer gjorde den danska regeringen kommissionen uppmärksam på att det var missvisande att 100 miljoner DKK stod med två gånger i tabell 8 i beslutet att inleda förfarandet eftersom Combus endast hade fått detta belopp en gång (27). Mot bakgrund av den danska regeringens synpunkter har kommissionen korrigerat tabellen, vilket framgår av tabell 9 här nedanför.

Tabell 9

Korrigerad översikt över den danska statens stöd till Combus, uttryckt i fasta priser

Typ av stöd

År

Belopp

(miljoner DKK)

Avsättning i den ingående balansräkningen för statstjänstemän (detta stöd godkändes genom den del av det ursprungliga beslutet som förstainstansrätten inte kritiserade)

1995

140

Engångsutbetalning till statstjänstemän för att övergå till kontraktsanställning (detta stöd godkändes genom den del av det ursprungliga beslutet som förstainstansrätten inte kritiserade)

1999

100

Kapitaltillskott

1999

200

Efterställt lån

(Detta efterställda lån avskrevs år 2001)

1999

100

Kapitaltillskott

2001

140

Garantier (se detaljerad beskrivning i tabell 9 nedan)

2001 och följande år

37,1

Totalt

1995–2001

717,1

| (138) | I tabell 8 i beslutet att inleda förfarandet fastställde kommissionen maxbeloppet för de garantier som ställdes under 2001 i samband med att försäljningsavtalet ingicks med Arriva. |
| --- | --- |

(138)

I tabell 8 i beslutet att inleda förfarandet fastställde kommissionen maxbeloppet för de garantier som ställdes under 2001 i samband med att försäljningsavtalet ingicks med Arriva.

| (139) | I tabell 10 nedan anger kommissionen för kännedom även de belopp som i slutet av februari 2005 faktiskt utbetalades i fråga om garantierna.
  Tabell 10
  Översikt över krav och utbetalningar från de garantier som ställts







  Garanti | Maximal täckning | Utbetalat belopp |
| --- | --- | --- | --- |
| Miljökostnader | 22,5 miljoner DKK | Inga utbetalningar |
| Minskning av eget kapital | 35,5 miljoner DKK | 20,5 miljoner DKK |
| Ytterligare åtaganden i förhållande till garantin om eget kapital | 0,9 miljoner DKK | 0,9 miljoner DKK |
| Skattekrav från perioden före överlåtelsen av Combus | Obegränsat | Det har inkommit krav på utbetalning av 6,2 miljoner DKK (aktuellt mål vid Landsskatteretten). |
| Förluster på grund av tidigare anställda statstjänstemän | Obegränsat | Inga krav eller utbetalningar |
| Förluster i samband med försäljningen av Combus International (Comfort Bus Danmark A/S). | Obegränsat | 9,5 miljoner DKK (partiell återbetalning vid utbetalning av utdelning från Comfort Bus Danmark A/S u/k.) |
| Eventuella förluster i samband med revisionsgranskningen av Combus A/S. | Obegränsat | Inga krav eller utbetalningar |
| Totalt | | 37,1 miljoner DKK |

(139)

I tabell 10 nedan anger kommissionen för kännedom även de belopp som i slutet av februari 2005 faktiskt utbetalades i fråga om garantierna.

Tabell 10

Översikt över krav och utbetalningar från de garantier som ställts

Garanti

Maximal täckning

Utbetalat belopp

Miljökostnader

22,5 miljoner DKK

Inga utbetalningar

Minskning av eget kapital

35,5 miljoner DKK

20,5 miljoner DKK

Ytterligare åtaganden i förhållande till garantin om eget kapital

0,9 miljoner DKK

0,9 miljoner DKK

Skattekrav från perioden före överlåtelsen av Combus

Obegränsat

Det har inkommit krav på utbetalning av 6,2 miljoner DKK (aktuellt mål vid Landsskatteretten).

Förluster på grund av tidigare anställda statstjänstemän

Obegränsat

Inga krav eller utbetalningar

Förluster i samband med försäljningen av Combus International (Comfort Bus Danmark A/S).

Obegränsat

9,5 miljoner DKK (partiell återbetalning vid utbetalning av utdelning från Comfort Bus Danmark A/S u/k.)

Eventuella förluster i samband med revisionsgranskningen av Combus A/S.

Obegränsat

Inga krav eller utbetalningar

Totalt

37,1 miljoner DKK

| (140) | De båda tabellerna ovan kan sammanfattas enligt följande:
  Tabell 11
  Översikt över det statliga stödet







  Åtgärd och år | Belopp

  (miljoner DKK) | Kommentar |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapitaltillskott, 1999 | 200 | |
| Efterställt lån, 1999 | 100 | Avskrivet 2001 |
| Kapitaltillskott, 2001 | 140 | |
| Totalt belopp som har utbetalats inom ramen för garantierna, 2001 | 37,1 | Taket för beloppsmässigt begränsade garantier var 58,9 miljoner DKK, varav 21,4 miljoner DKK har använts. Av de obegränsade garantierna har totalt 15,7 miljoner DKK använts. |
| Totalt 1999 | 300 | Uttryckt i 1999 års fasta priser |
| Totalt 2001 | 177,1 | Uttryckt i 2001 års fasta priser |

(140)

De båda tabellerna ovan kan sammanfattas enligt följande:

Tabell 11

Översikt över det statliga stödet

Åtgärd och år

Belopp

(miljoner DKK)

Kommentar

Kapitaltillskott, 1999

200

Efterställt lån, 1999

100

Avskrivet 2001

Kapitaltillskott, 2001

140

Totalt belopp som har utbetalats inom ramen för garantierna, 2001

37,1

Taket för beloppsmässigt begränsade garantier var 58,9 miljoner DKK, varav 21,4 miljoner DKK har använts. Av de obegränsade garantierna har totalt 15,7 miljoner DKK använts.

Totalt 1999

300

Uttryckt i 1999 års fasta priser

Totalt 2001

177,1

Uttryckt i 2001 års fasta priser

| (141) | Siffrorna här ovan avviker något både från siffrorna i det ursprungliga beslutet, tabell 7, och från siffrorna i beslutet att inleda förfarandet. Dessa avvikelser kan förklaras med att siffrorna i det ursprungliga beslutet hade räknats om till 2001 års nettonuvärde och att varken det ursprungliga beslutet eller beslutet att inleda förfarandet var konsekventa när det gäller beräkningen av garantiernas penningvärde. |
| --- | --- |

(141)

Siffrorna här ovan avviker något både från siffrorna i det ursprungliga beslutet, tabell 7, och från siffrorna i beslutet att inleda förfarandet. Dessa avvikelser kan förklaras med att siffrorna i det ursprungliga beslutet hade räknats om till 2001 års nettonuvärde och att varken det ursprungliga beslutet eller beslutet att inleda förfarandet var konsekventa när det gäller beräkningen av garantiernas penningvärde.

2.1.5   ARRIVAS/COMBUS UTVECKLING EFTER PRIVATISERINGEN

| (142) | Efter det att aktieförsäljningsavtalet hade ingåtts den 2 april 2001 (28) genomförde Arriva följande:






  — | Combus blev ett hundraprocentigt ägt dotterbolag till Arriva. |
| --- | --- | --- |

(142)

Efter det att aktieförsäljningsavtalet hade ingåtts den 2 april 2001 (28) genomförde Arriva följande:

—

Combus blev ett hundraprocentigt ägt dotterbolag till Arriva.

| — | I ett avtal av den 11 april 2001 förvärvade Arriva Skandinavien A/S, ett annat hundraprocentigt ägt dotterbolag till Arriva, tillgångar och finansiella skulder från Combus i utbyte mot en aktie i Arriva Skandinavien, som har ett nominellt värde på 1 000 DKK. De tillgångar och skulder som omfattas av detta avtal anges och specificeras i försäljningsavtalet. De täcker samtliga Combus bokförda tillgångar och skulder denna dag. |
| --- | --- |

—

I ett avtal av den 11 april 2001 förvärvade Arriva Skandinavien A/S, ett annat hundraprocentigt ägt dotterbolag till Arriva, tillgångar och finansiella skulder från Combus i utbyte mot en aktie i Arriva Skandinavien, som har ett nominellt värde på 1 000 DKK. De tillgångar och skulder som omfattas av detta avtal anges och specificeras i försäljningsavtalet. De täcker samtliga Combus bokförda tillgångar och skulder denna dag.

| — | Den 1 maj 2001 blev 50 procent av de tillgångar (dvs. avtal, bussar och infrastruktur) som Combus ägde när företaget såldes till Arriva till överförda till Connex av Arriva Skandinavien A/S till ett kontantpris av 113,9 miljoner DKK (se förklaring ovan). |
| --- | --- |

—

Den 1 maj 2001 blev 50 procent av de tillgångar (dvs. avtal, bussar och infrastruktur) som Combus ägde när företaget såldes till Arriva till överförda till Connex av Arriva Skandinavien A/S till ett kontantpris av 113,9 miljoner DKK (se förklaring ovan).

3.   KOMMISSIONENS TVIVEL

| (143) | I skäl 121 i beslutet att inleda förfarandet angav kommissionen fem olika punkter som den reste tvivel kring. Det gällde för det första frågan om 1999 och 2001 års omstruktureringsåtgärder utgör två separata åtgärder eller om de ska bedömas som en enda åtgärd. De fyra andra tvivlen gällde kriteriet om hur en privat investerare skulle ha agerat och bedömningen av om omstruktureringsåtgärderna enligt 1994 och/eller 1999 års omstruktureringsriktlinjer kan anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(143)

I skäl 121 i beslutet att inleda förfarandet angav kommissionen fem olika punkter som den reste tvivel kring. Det gällde för det första frågan om 1999 och 2001 års omstruktureringsåtgärder utgör två separata åtgärder eller om de ska bedömas som en enda åtgärd. De fyra andra tvivlen gällde kriteriet om hur en privat investerare skulle ha agerat och bedömningen av om omstruktureringsåtgärderna enligt 1994 och/eller 1999 års omstruktureringsriktlinjer kan anses utgöra statligt stöd.

4.   KOMMENTARER FRÅN DANMARK OCH BERÖRDA PARTER

4.1   DEN DANSKA REGERINGENS SVAR

| (144) | Kommentarerna från den danska regeringen gäller möjligheten att avbryta Combus avtal om allmän trafik, principen om hur en privat investerare skulle ha agerat samt stödets förenlighet med 1999 års omstruktureringsriktlinjer. |
| --- | --- |

(144)

Kommentarerna från den danska regeringen gäller möjligheten att avbryta Combus avtal om allmän trafik, principen om hur en privat investerare skulle ha agerat samt stödets förenlighet med 1999 års omstruktureringsriktlinjer.

4.1.1   AVBRYTANDET AV COMBUS AVTAL OM ALLMÄN TRAFIK

| (145) | Till skillnad från vad kommissionen hade angett i sitt beslut att inleda förfarandet anser den danska regeringen att avtal om allmän trafik som har ingåtts enligt artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 inte kan avbrytas innan de har löpt ut. |
| --- | --- |

(145)

Till skillnad från vad kommissionen hade angett i sitt beslut att inleda förfarandet anser den danska regeringen att avtal om allmän trafik som har ingåtts enligt artikel 14 i förordning (EEG) nr 1191/69 inte kan avbrytas innan de har löpt ut.

| (146) | Den danska regeringen påpekar i detta sammanhang att kommissionen uppenbarligen har feltolkat artikel 14.4 i förordning (EEG) nr 1191/69 i sitt beslut att inleda förfarandet. Regeringen uppmärksammar kommissionen på att det uttryckligen framgår av bestämmelsens ordalydelse att man enligt artikel 14.4 endast får upphöra med en transporttjänst om denna transporttjänst inte omfattas av avtalssystemet eller den allmänna trafikplikten. De avtal som Combus hade ingått omfattades av avtalssystemet eftersom det handlade om allmänna avtal som man hade fått genom upphandlingar. Detta hade också bekräftats av förstainstansrätten i punkt 78 och följande punkter i Combusdomen. Avtalen kunde därför inte avbrytas med stöd av artikel 14.4. |
| --- | --- |

(146)

Den danska regeringen påpekar i detta sammanhang att kommissionen uppenbarligen har feltolkat artikel 14.4 i förordning (EEG) nr 1191/69 i sitt beslut att inleda förfarandet. Regeringen uppmärksammar kommissionen på att det uttryckligen framgår av bestämmelsens ordalydelse att man enligt artikel 14.4 endast får upphöra med en transporttjänst om denna transporttjänst inte omfattas av avtalssystemet eller den allmänna trafikplikten. De avtal som Combus hade ingått omfattades av avtalssystemet eftersom det handlade om allmänna avtal som man hade fått genom upphandlingar. Detta hade också bekräftats av förstainstansrätten i punkt 78 och följande punkter i Combusdomen. Avtalen kunde därför inte avbrytas med stöd av artikel 14.4.

| (147) | Om Combus emellertid hade avbrutit, hävt eller på något annat sätt försökt avsluta de ingångna transportavtalen utan att ha någon rättslig grund för detta i avtalen, skulle företaget ha gjort sig skyldig till avtalsbrott enligt dansk civilrätt. |
| --- | --- |

(147)

Om Combus emellertid hade avbrutit, hävt eller på något annat sätt försökt avsluta de ingångna transportavtalen utan att ha någon rättslig grund för detta i avtalen, skulle företaget ha gjort sig skyldig till avtalsbrott enligt dansk civilrätt.

4.1.2   TILLÄMPNING AV DEN MARKNADSEKONOMISKA INVESTERARPRINCIPEN

| (148) | Den danska regeringen anser att de åtgärder som den danska staten har vidtagit i förevarande fall är att betrakta som investeringar i enlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen. |
| --- | --- |

(148)

Den danska regeringen anser att de åtgärder som den danska staten har vidtagit i förevarande fall är att betrakta som investeringar i enlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen.

| (149) | Som svar på skäl 89 i beslutet att inleda förfarandet, där kommissionen hade konstaterat att en privat investerare kunde ha agerat så som den danska staten gjorde om det visade sig att det skulle bli mindre kostsamt att omstrukturera företaget för en försäljning än att låta det gå i konkurs, medgav den danska regeringen att i förevarande fall skulle den direkta förlusten vid en konkurs inte ha överstigit den realiserade förlusten vid en försäljning. |
| --- | --- |

(149)

Som svar på skäl 89 i beslutet att inleda förfarandet, där kommissionen hade konstaterat att en privat investerare kunde ha agerat så som den danska staten gjorde om det visade sig att det skulle bli mindre kostsamt att omstrukturera företaget för en försäljning än att låta det gå i konkurs, medgav den danska regeringen att i förevarande fall skulle den direkta förlusten vid en konkurs inte ha överstigit den realiserade förlusten vid en försäljning.

| (150) | Men trots att en försäljning vid en första anblick var ”dyrare” än en konkurs föredrog ändå den danska regeringen en försäljning. Med stöd av den analys som regeringens rådgivare hade gjort ansåg den danska regeringen att det antagligen skulle ha blivit dyrare på längre sikt om man lät Combus gå i konkurs i stället för att sälja företaget, eftersom det skulle resultera i latenta indirekta förluster och skada framtida privatiseringar. För att understryka dessa synpunkter presenterar den danska regeringen en ”koncernbedömning” av beslutet att privatisera Combus och hävdar att det var viktigt att värna om statens rykte med avseende på framtida privatiseringar. |
| --- | --- |

(150)

Men trots att en försäljning vid en första anblick var ”dyrare” än en konkurs föredrog ändå den danska regeringen en försäljning. Med stöd av den analys som regeringens rådgivare hade gjort ansåg den danska regeringen att det antagligen skulle ha blivit dyrare på längre sikt om man lät Combus gå i konkurs i stället för att sälja företaget, eftersom det skulle resultera i latenta indirekta förluster och skada framtida privatiseringar. För att understryka dessa synpunkter presenterar den danska regeringen en ”koncernbedömning” av beslutet att privatisera Combus och hävdar att det var viktigt att värna om statens rykte med avseende på framtida privatiseringar.

| (151) | Enligt den danska regeringen kan medlemsstaternas investeringar emellertid inte utan vidare jämföras med de investeringar som görs av vanliga privata investerare, eftersom den sistnämnda kategorin normalt har en betydligt mer kortsiktig tidshorisont i förhållande till avkastningen på den investering som har gjorts. I detta hänseende anser regeringen att EG-domstolen har erkänt att staten som investerare i många fall snarare agerar på samma sätt som holdingbolag eller privata företagskoncerner, som har en mer långsiktig investeringspolitik där man tar hänsyn till en global eller sektorsavgränsad företagsstrategi (29). Den danska regeringen citerar framför allt domen i mål C-305/89, Italien mot kommissionen (30):
  ”En privat investerares uppträdande, som den offentlige investerarens agerande måste jämföras med, motsvaras inte nödvändigtvis av en genomsnittlig investerare uppträdande som placerar sitt kapital för att förränta det på mer eller mindre lång sikt, men skall åtminstone likställas med ett privat holdingbolag eller en koncern som har en strukturpolitik, allomfattande eller sektoriell, som låter sig styras av mer långsiktiga utsikter vad gäller lönsamheten.” |
| --- | --- |

(151)

Enligt den danska regeringen kan medlemsstaternas investeringar emellertid inte utan vidare jämföras med de investeringar som görs av vanliga privata investerare, eftersom den sistnämnda kategorin normalt har en betydligt mer kortsiktig tidshorisont i förhållande till avkastningen på den investering som har gjorts. I detta hänseende anser regeringen att EG-domstolen har erkänt att staten som investerare i många fall snarare agerar på samma sätt som holdingbolag eller privata företagskoncerner, som har en mer långsiktig investeringspolitik där man tar hänsyn till en global eller sektorsavgränsad företagsstrategi (29). Den danska regeringen citerar framför allt domen i mål C-305/89, Italien mot kommissionen (30):

”En privat investerares uppträdande, som den offentlige investerarens agerande måste jämföras med, motsvaras inte nödvändigtvis av en genomsnittlig investerare uppträdande som placerar sitt kapital för att förränta det på mer eller mindre lång sikt, men skall åtminstone likställas med ett privat holdingbolag eller en koncern som har en strukturpolitik, allomfattande eller sektoriell, som låter sig styras av mer långsiktiga utsikter vad gäller lönsamheten.”

| (152) | Den danska regeringen hävdar att den tillämpade samma synsätt när den bedömde om man skulle låta Combus gå i konkurs. |
| --- | --- |

(152)

Den danska regeringen hävdar att den tillämpade samma synsätt när den bedömde om man skulle låta Combus gå i konkurs.

| (153) | Den danska regeringen vidhåller den ståndpunkt som tidigare har framförts och som återges i punkterna 86 och 87 i beslutet att inleda förfarandet vad gäller hänsynen till statens rykte och hänvisningarna till mål C-303/88, Italien mot kommissionen. |
| --- | --- |

(153)

Den danska regeringen vidhåller den ståndpunkt som tidigare har framförts och som återges i punkterna 86 och 87 i beslutet att inleda förfarandet vad gäller hänsynen till statens rykte och hänvisningarna till mål C-303/88, Italien mot kommissionen.

| (154) | Den danska regeringen erinrar om att kommissionen tidigare har konstaterat – t.ex. i sitt inlägg i förstainstansrätten, som citerades i det sista ledet av punkt 106 i Combusdomen – att ”en tillbakagång av den offentliga sektorn i allmänhet bidrar till att frihandeln ökar”. |
| --- | --- |

(154)

Den danska regeringen erinrar om att kommissionen tidigare har konstaterat – t.ex. i sitt inlägg i förstainstansrätten, som citerades i det sista ledet av punkt 106 i Combusdomen – att ”en tillbakagång av den offentliga sektorn i allmänhet bidrar till att frihandeln ökar”.

| (155) | Enligt den danska regeringen är sambandet mellan statens image som företagsägare och privatiseringen av offentliga företag därmed klar: endast om staten tillåts värna om sitt rykte som företagsägare samt seriös och ansvarstagande investerare är det möjligt att säkerställa framtida privatiseringar, vilket leder till ökad konkurrens och en förbättring av marknadssituationen för aktörer på denna marknad i hela EU. |
| --- | --- |

(155)

Enligt den danska regeringen är sambandet mellan statens image som företagsägare och privatiseringen av offentliga företag därmed klar: endast om staten tillåts värna om sitt rykte som företagsägare samt seriös och ansvarstagande investerare är det möjligt att säkerställa framtida privatiseringar, vilket leder till ökad konkurrens och en förbättring av marknadssituationen för aktörer på denna marknad i hela EU.

| (156) | Stödåtgärderna i samband med omstruktureringen och privatiseringen av Combus motiverades enligt den danska regeringen i hög grad av hänsynen till statens rykte som arbetsgivare, investerare och företagsägare. Om staten hade låtit Combus gå i konkurs, skulle detta antagligen ha fått en negativ effekt på räntor och de allmänna lånevillkoren för statsägda företag när det gäller finansinstitut både i Danmark och i andra länder. |
| --- | --- |

(156)

Stödåtgärderna i samband med omstruktureringen och privatiseringen av Combus motiverades enligt den danska regeringen i hög grad av hänsynen till statens rykte som arbetsgivare, investerare och företagsägare. Om staten hade låtit Combus gå i konkurs, skulle detta antagligen ha fått en negativ effekt på räntor och de allmänna lånevillkoren för statsägda företag när det gäller finansinstitut både i Danmark och i andra länder.

| (157) | I detta hänseende förklarar den danska regeringen att Danmark under de senaste åren har privatiserat ett antal statsägda företag och planerar ytterligare privatiseringar. Ett av de företag som efter privatiseringen av Combus har ombildats till publikt aktiebolag för en privatisering är Post Danmark A/S (31). Den danska staten har just ingått ett villkorligt avtal om försäljning av 25 procent av aktierna i företaget. Försäljningssumman för 22 procent av aktierna (resterande 3 procent kommer att erbjudas de anställda) som såldes till Post Invest (en del av CVC-koncernen) är 1,27 miljarder DKK. |
| --- | --- |

(157)

I detta hänseende förklarar den danska regeringen att Danmark under de senaste åren har privatiserat ett antal statsägda företag och planerar ytterligare privatiseringar. Ett av de företag som efter privatiseringen av Combus har ombildats till publikt aktiebolag för en privatisering är Post Danmark A/S (31). Den danska staten har just ingått ett villkorligt avtal om försäljning av 25 procent av aktierna i företaget. Försäljningssumman för 22 procent av aktierna (resterande 3 procent kommer att erbjudas de anställda) som såldes till Post Invest (en del av CVC-koncernen) är 1,27 miljarder DKK.

| (158) | Före ombildningen till publikt aktiebolag och den partiella privatiseringen köptes företagets statstjänstemän ut under 2001. Vid denna tidpunkt hade Post Danmark sammanlagt ungefär 30 000 anställda, varav ca 11 800 var statstjänstemän. Statstjänstemännen fick ett erbjudande om att övergå till kontraktsanställning och samtidigt behålla rätten till statstjänstemannapension. En omfattande majoritet på 96 procent godtog detta. Detta innebar att drygt 10 500 statstjänstemän valde kontraktsanställning enligt en modell där var och en fick en engångsutbetalning från Post Danmark på 50 000 DKK före skatt. Samtidigt godtog de en bredare tolkning av vilka arbetsuppgifter som de kunde överföras till. Övriga ca 650 statstjänstemän ville få en kontraktsanställning enligt en modell som i allt väsentligt innebar samma villkor som en statstjänstemannaanställning. Den här modellen omfattade ingen engångsutbetalning. En mindre andel av statstjänstemännen – ca 480 personer – ville bibehålla sin statstjänstemannastatus. Vid bildandet av Post Danmark A/S kom de därför att lånas ut från staten till det publika aktiebolaget. |
| --- | --- |

(158)

Före ombildningen till publikt aktiebolag och den partiella privatiseringen köptes företagets statstjänstemän ut under 2001. Vid denna tidpunkt hade Post Danmark sammanlagt ungefär 30 000 anställda, varav ca 11 800 var statstjänstemän. Statstjänstemännen fick ett erbjudande om att övergå till kontraktsanställning och samtidigt behålla rätten till statstjänstemannapension. En omfattande majoritet på 96 procent godtog detta. Detta innebar att drygt 10 500 statstjänstemän valde kontraktsanställning enligt en modell där var och en fick en engångsutbetalning från Post Danmark på 50 000 DKK före skatt. Samtidigt godtog de en bredare tolkning av vilka arbetsuppgifter som de kunde överföras till. Övriga ca 650 statstjänstemän ville få en kontraktsanställning enligt en modell som i allt väsentligt innebar samma villkor som en statstjänstemannaanställning. Den här modellen omfattade ingen engångsutbetalning. En mindre andel av statstjänstemännen – ca 480 personer – ville bibehålla sin statstjänstemannastatus. Vid bildandet av Post Danmark A/S kom de därför att lånas ut från staten till det publika aktiebolaget.

| (159) | I samband med bildandet av Post Danmark A/S avsattes ca 1,7 miljarder DKK (1,190 miljarder DKK efter skatt) i den ingående balansräkningen för en försäkringstekniskt beräknad engångsbetalning till staten för att minska den framtida årliga pensionsavgiften från 20 procent till 12 procent av lönen för de tidigare och kvarvarande statstjänstemän som företaget fortfarande måste betala pensionsavgifter osv. för. Beloppet betalades 2002. Därmed uppnådde man en likabehandling av tidigare statstjänstemän och personer som var anställda på kontraktsbasis i fråga om pensioner. |
| --- | --- |

(159)

I samband med bildandet av Post Danmark A/S avsattes ca 1,7 miljarder DKK (1,190 miljarder DKK efter skatt) i den ingående balansräkningen för en försäkringstekniskt beräknad engångsbetalning till staten för att minska den framtida årliga pensionsavgiften från 20 procent till 12 procent av lönen för de tidigare och kvarvarande statstjänstemän som företaget fortfarande måste betala pensionsavgifter osv. för. Beloppet betalades 2002. Därmed uppnådde man en likabehandling av tidigare statstjänstemän och personer som var anställda på kontraktsbasis i fråga om pensioner.

| (160) | Enligt den danska regeringen skulle dess förhandlingsposition i förhållande till statstjänstemännen i Post Danmark ha varit omöjlig eller i bästa fall mycket komplicerad och kostnadskrävande om den danska staten hade låtit Combus gå i konkurs och därigenom svikit de statstjänstemän som hade övergått till kontraktsanställning innan Combus privatiserades. |
| --- | --- |

(160)

Enligt den danska regeringen skulle dess förhandlingsposition i förhållande till statstjänstemännen i Post Danmark ha varit omöjlig eller i bästa fall mycket komplicerad och kostnadskrävande om den danska staten hade låtit Combus gå i konkurs och därigenom svikit de statstjänstemän som hade övergått till kontraktsanställning innan Combus privatiserades.

| (161) | I samband med detta påpekar den danska regeringen att en statstjänstemannaanställning innebär att den enskilda statstjänstemannen i princip har garanterad anställning fram till pensionen och därefter pension livet ut. Dessa rättigheter avstår man ifrån vid en övergång till kontraktsanställning. När statliga företag privatiseras kan statstjänstemän betrakta detta som en obefogad förflyttning och därmed kräva att bli uppsagda. Detta utlöser särskilt stora ersättningsbelopp till den enskilda statstjänstemannen. |
| --- | --- |

(161)

I samband med detta påpekar den danska regeringen att en statstjänstemannaanställning innebär att den enskilda statstjänstemannen i princip har garanterad anställning fram till pensionen och därefter pension livet ut. Dessa rättigheter avstår man ifrån vid en övergång till kontraktsanställning. När statliga företag privatiseras kan statstjänstemän betrakta detta som en obefogad förflyttning och därmed kräva att bli uppsagda. Detta utlöser särskilt stora ersättningsbelopp till den enskilda statstjänstemannen.

| (162) | Konsekvensen av detta är att det ekonomiskt sett är extremt viktigt för Danmark att det är möjligt att ingå avtal med eventuella statstjänstemän om en övergång till kontraktsanställning mot en rimlig ersättning innan statsägda företag privatiseras. |
| --- | --- |

(162)

Konsekvensen av detta är att det ekonomiskt sett är extremt viktigt för Danmark att det är möjligt att ingå avtal med eventuella statstjänstemän om en övergång till kontraktsanställning mot en rimlig ersättning innan statsägda företag privatiseras.

| (163) | Den danska regeringen anser att det ersättningsbelopp som statstjänstemännen kommer att kräva i hög grad är beroende av om de känner att det finns en rimlig anställningstrygghet efter övergången till en kontraktsanställning. Om staten lämnade de tidigare statstjänstemännen i sticket genom att låta företaget gå i konkurs en kort tid efter det att man ingått avtal om övergången till kontraktsanställning, skulle det sannolikt leda till att samtliga statstjänstemän i motsvarande situation framöver skulle kräva betydligt högre ersättning innan de avstod från sin status. |
| --- | --- |

(163)

Den danska regeringen anser att det ersättningsbelopp som statstjänstemännen kommer att kräva i hög grad är beroende av om de känner att det finns en rimlig anställningstrygghet efter övergången till en kontraktsanställning. Om staten lämnade de tidigare statstjänstemännen i sticket genom att låta företaget gå i konkurs en kort tid efter det att man ingått avtal om övergången till kontraktsanställning, skulle det sannolikt leda till att samtliga statstjänstemän i motsvarande situation framöver skulle kräva betydligt högre ersättning innan de avstod från sin status.

| (164) | I samband med detta tar den danska regeringen även upp exemplet med försäljningen av vissa divisioner av Banedanmark (32). Banedanmarks rådgivningsdivision såldes till WS Atkins International Limited den 1 juli 2001 (33). Den kontanta försäljningssumman var 70 miljoner DKK. Utöver försäljningssumman fick staten en kontantbetalning på ca 35 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(164)

I samband med detta tar den danska regeringen även upp exemplet med försäljningen av vissa divisioner av Banedanmark (32). Banedanmarks rådgivningsdivision såldes till WS Atkins International Limited den 1 juli 2001 (33). Den kontanta försäljningssumman var 70 miljoner DKK. Utöver försäljningssumman fick staten en kontantbetalning på ca 35 miljoner DKK.

| (165) | Banedanmarks rådgivningsdivision hade 326 anställda, varav 66 var statstjänstemän. Vid överlåtelsen av rådgivningsdivisionen fortsatte statstjänstemännen som statstjänstemän inom Banedanmark, eftersom deras statstjänstemannastatus innebar att de inte var skyldiga att gå över till den nya arbetsgivaren. Den enskilda statstjänstemannen kunde emellertid frivilligt gå med på att lånas ut till köparen. |
| --- | --- |

(165)

Banedanmarks rådgivningsdivision hade 326 anställda, varav 66 var statstjänstemän. Vid överlåtelsen av rådgivningsdivisionen fortsatte statstjänstemännen som statstjänstemän inom Banedanmark, eftersom deras statstjänstemannastatus innebar att de inte var skyldiga att gå över till den nya arbetsgivaren. Den enskilda statstjänstemannen kunde emellertid frivilligt gå med på att lånas ut till köparen.

| (166) | Statstjänstemän som ville övergå till en kontraktsanställning hos köparen fick ett erbjudande om 15 månaders lön från Banedanmark i samband med frånträdandet. Erbjudandet om att bli utköpt gällde i ett år efter överlåtelsedatumet. Kostnaderna för att köpa ut statstjänstemännen skulle dras från försäljningsintäkterna och kunde ha uppgått till 23 miljoner DKK om samtliga statstjänstemän hade övergått till kontraktsanställning. |
| --- | --- |

(166)

Statstjänstemän som ville övergå till en kontraktsanställning hos köparen fick ett erbjudande om 15 månaders lön från Banedanmark i samband med frånträdandet. Erbjudandet om att bli utköpt gällde i ett år efter överlåtelsedatumet. Kostnaderna för att köpa ut statstjänstemännen skulle dras från försäljningsintäkterna och kunde ha uppgått till 23 miljoner DKK om samtliga statstjänstemän hade övergått till kontraktsanställning.

| (167) | För närvarande siktar Danmark på en total utförsäljning av Banedanmarks entreprenadenhet (34). Entreprenadenheten hade en omsättning på ca 1,3 miljoner DKK år 2004 och hade i slutet av det året ca 1 470 anställda, varav 740 var statstjänstemän. Vid en eventuell försäljning av entreprenadenheten var statstjänstemännen inte tvungna att övergå till en anställning hos köparen, och liksom vid andra privatiseringar ska det därför gå att hitta en modell för statstjänstemannafrågan. |
| --- | --- |

(167)

För närvarande siktar Danmark på en total utförsäljning av Banedanmarks entreprenadenhet (34). Entreprenadenheten hade en omsättning på ca 1,3 miljoner DKK år 2004 och hade i slutet av det året ca 1 470 anställda, varav 740 var statstjänstemän. Vid en eventuell försäljning av entreprenadenheten var statstjänstemännen inte tvungna att övergå till en anställning hos köparen, och liksom vid andra privatiseringar ska det därför gå att hitta en modell för statstjänstemannafrågan.

| (168) | Även en försäljning av det danska järnvägsföretaget DSB skulle på sikt bli aktuellt för en privatisering. DSB är ett självständigt offentligt företag som utför passagerartrafik som offentlig tjänst efter förhandlingar på grundval av ett transportavtal som har ingåtts med den danska staten. Av företagets 8 500 anställda är ungefär hälften statstjänstemän. En privatisering av DSB skulle innebära en överföring till kontraktsanställningsvillkor för samtliga dessa statstjänstemän. |
| --- | --- |

(168)

Även en försäljning av det danska järnvägsföretaget DSB skulle på sikt bli aktuellt för en privatisering. DSB är ett självständigt offentligt företag som utför passagerartrafik som offentlig tjänst efter förhandlingar på grundval av ett transportavtal som har ingåtts med den danska staten. Av företagets 8 500 anställda är ungefär hälften statstjänstemän. En privatisering av DSB skulle innebära en överföring till kontraktsanställningsvillkor för samtliga dessa statstjänstemän.

| (169) | Den danska regeringen anser att om staten hade låtit Combus gå i konkurs efter att ha kompenserat statstjänstemännen för att gå över till kontraktsanställning, skulle den inte kunna övertala statstjänstemän till att gå över till kontraktsanställning vid framtida privatiseringar. |
| --- | --- |

(169)

Den danska regeringen anser att om staten hade låtit Combus gå i konkurs efter att ha kompenserat statstjänstemännen för att gå över till kontraktsanställning, skulle den inte kunna övertala statstjänstemän till att gå över till kontraktsanställning vid framtida privatiseringar.

| (170) | Därmed skulle staten inte kunna eller i varje fall ha ytterst begränsade möjligheter att privatisera statsägda företag med statstjänstemän. Enligt den danska regeringen skulle Combus konkurs i bästa fall ha lett till att statens trovärdighet skadades och att statstjänstemännen till följd av detta skulle ha begärt bättre villkor i form av ett betydligt högre ersättningsbelopp för att gå över till kontraktsanställning och avstå från sina statstjänstemannarättigheter. Om man utgår från Post Danmark som exempel skulle en fördubbling av ersättningsbeloppet till enskilda statstjänstemän enbart för detta företag ha inneburit en ytterligare utgift för den danska staten på 500 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(170)

Därmed skulle staten inte kunna eller i varje fall ha ytterst begränsade möjligheter att privatisera statsägda företag med statstjänstemän. Enligt den danska regeringen skulle Combus konkurs i bästa fall ha lett till att statens trovärdighet skadades och att statstjänstemännen till följd av detta skulle ha begärt bättre villkor i form av ett betydligt högre ersättningsbelopp för att gå över till kontraktsanställning och avstå från sina statstjänstemannarättigheter. Om man utgår från Post Danmark som exempel skulle en fördubbling av ersättningsbeloppet till enskilda statstjänstemän enbart för detta företag ha inneburit en ytterligare utgift för den danska staten på 500 miljoner DKK.

| (171) | I samband med detta påpekade den danska regeringen också att den redan tidigare hade låtit ett företag gå i konkurs som en kort tid dessförinnan hade ombildats till publikt aktiebolag. Detta företag var Statens Konfektion som ombildades till publikt aktiebolag 1992. Före ombildningen fick samtliga statstjänstemän ett erbjudande om kontraktsanställning i utbyte mot ekonomisk ersättning. När det danska försvaret, som var företagets största kund, sedan beslöt att lägga ut sina leveransavtal på upphandling försvann företagets affärsbas. Företaget gick därför i konkurs 1992, vilket ledde till att den danska regeringen fick utstå hård kritik, bl.a. från de tidigare statstjänstemännen som nu hade fått en kontraktsanställning. |
| --- | --- |

(171)

I samband med detta påpekade den danska regeringen också att den redan tidigare hade låtit ett företag gå i konkurs som en kort tid dessförinnan hade ombildats till publikt aktiebolag. Detta företag var Statens Konfektion som ombildades till publikt aktiebolag 1992. Före ombildningen fick samtliga statstjänstemän ett erbjudande om kontraktsanställning i utbyte mot ekonomisk ersättning. När det danska försvaret, som var företagets största kund, sedan beslöt att lägga ut sina leveransavtal på upphandling försvann företagets affärsbas. Företaget gick därför i konkurs 1992, vilket ledde till att den danska regeringen fick utstå hård kritik, bl.a. från de tidigare statstjänstemännen som nu hade fått en kontraktsanställning.

| (172) | Även med tanke på erfarenheterna från Statens Konfektion anser den danska regeringen att den inte hade något val vid försäljningen av Combus, eftersom ännu en konkurs skulle ha varit förödande för förhandlingarna med statstjänstemän i samband med att man förberedde för framtida privatiseringar. |
| --- | --- |

(172)

Även med tanke på erfarenheterna från Statens Konfektion anser den danska regeringen att den inte hade något val vid försäljningen av Combus, eftersom ännu en konkurs skulle ha varit förödande för förhandlingarna med statstjänstemän i samband med att man förberedde för framtida privatiseringar.

| (173) | Den danska regeringen förklarar också att om det inte är möjligt att överföra statstjänstemän till kontraktsanställning i samband med en privatisering är ofta det enda alternativet att säga upp dem, eftersom det inte skulle vara möjligt att erbjuda dem något annat arbete inom deras anställningsområde, vilket de skulle ha varit tvungna att acceptera. I samband med försäljningen av aktier i Post Danmark hade man uppskattat kostnaderna för att säga upp en statstjänsteman till 2 miljoner DKK. En sådan utgift per statstjänsteman vid framtida privatiseringar skulle vara förödande för statens privatiseringsplaner och utgifterna för detta skulle till stor del urholka de ekonomiska vinsterna med en privatisering. Det är uppenbart att det här handlar om utgifter som långt överstiger den ekonomiska börda som staten påtog sig när det gäller kapitaltillskotten till Combus. |
| --- | --- |

(173)

Den danska regeringen förklarar också att om det inte är möjligt att överföra statstjänstemän till kontraktsanställning i samband med en privatisering är ofta det enda alternativet att säga upp dem, eftersom det inte skulle vara möjligt att erbjuda dem något annat arbete inom deras anställningsområde, vilket de skulle ha varit tvungna att acceptera. I samband med försäljningen av aktier i Post Danmark hade man uppskattat kostnaderna för att säga upp en statstjänsteman till 2 miljoner DKK. En sådan utgift per statstjänsteman vid framtida privatiseringar skulle vara förödande för statens privatiseringsplaner och utgifterna för detta skulle till stor del urholka de ekonomiska vinsterna med en privatisering. Det är uppenbart att det här handlar om utgifter som långt överstiger den ekonomiska börda som staten påtog sig när det gäller kapitaltillskotten till Combus.

| (174) | Vid sidan av frågan om förändringen av statstjänstemännens status för att förbereda företagen inför en privatisering anser den danska regeringen att Combus konkurs skulle ha skadat statens rykte som ansvarstagande investerare och att detta skulle ha kunnat få negativa konsekvenser för samtliga statens finansiella aktiviteter och framtida investeringsmöjligheter. Den danska regeringen anser framför allt att en konkurs skulle ha haft en negativ inverkan på räntor och allmänna lånevillkor för andra statligt ägda företag. |
| --- | --- |

(174)

Vid sidan av frågan om förändringen av statstjänstemännens status för att förbereda företagen inför en privatisering anser den danska regeringen att Combus konkurs skulle ha skadat statens rykte som ansvarstagande investerare och att detta skulle ha kunnat få negativa konsekvenser för samtliga statens finansiella aktiviteter och framtida investeringsmöjligheter. Den danska regeringen anser framför allt att en konkurs skulle ha haft en negativ inverkan på räntor och allmänna lånevillkor för andra statligt ägda företag.

| (175) | Sammanfattningsvis anser den danska regeringen att staten – inte minst med tanke på den särskilda problematik som framkom vad gäller statstjänstemännen – inte skulle ha agerat som en ansvarstagande och lojal investerare om man hade valt att låta Combus gå i konkurs. |
| --- | --- |

(175)

Sammanfattningsvis anser den danska regeringen att staten – inte minst med tanke på den särskilda problematik som framkom vad gäller statstjänstemännen – inte skulle ha agerat som en ansvarstagande och lojal investerare om man hade valt att låta Combus gå i konkurs.

| (176) | Vad gäller skäl 88 i beslutet att inleda förfarandet, där kommissionen konstaterade att EG-domstolen endast kan godta att statens rykte beaktas för ett kapitaltillskott om det finns utsikter om att verksamheten blir såpass lönsam att det skulle övertyga en privat investerare i samma situation att ta på sig risken för verksamheten, framhåller den danska regeringen att Arriva faktiskt tog på sig risken för verksamheten när företaget köpte Combus. |
| --- | --- |

(176)

Vad gäller skäl 88 i beslutet att inleda förfarandet, där kommissionen konstaterade att EG-domstolen endast kan godta att statens rykte beaktas för ett kapitaltillskott om det finns utsikter om att verksamheten blir såpass lönsam att det skulle övertyga en privat investerare i samma situation att ta på sig risken för verksamheten, framhåller den danska regeringen att Arriva faktiskt tog på sig risken för verksamheten när företaget köpte Combus.

4.1.3   FÖRENLIGHET MED 1999 ÅRS OMSTRUKTURERINGS RIKTLINJER

| (177) | Den danska regeringen anser att de omtvistade åtgärderna uppfyller samtliga villkor i 1999 års omstruktureringsriktlinjer. Den danska regeringen har följande kommentarer till de punkter där kommissionen hade uttryckt tvivel i beslutet att inleda förfarandet: |
| --- | --- |

(177)

Den danska regeringen anser att de omtvistade åtgärderna uppfyller samtliga villkor i 1999 års omstruktureringsriktlinjer. Den danska regeringen har följande kommentarer till de punkter där kommissionen hade uttryckt tvivel i beslutet att inleda förfarandet:

| (178) | Vad gäller frågan om 1999 och 2001 års stödåtgärder utgör en eller två separata åtgärder hävdar den danska regeringen att åtgärderna hängde så nära samman, både sett till tidsmässig ordningsföljd och syfte, att de är att betrakta som en stödåtgärd. Till följd av detta bör 1999 års omstruktureringsriktlinjer tillämpas för denna stödåtgärd. Den danska regeringen framför flera argument för denna synpunkt. |
| --- | --- |

(178)

Vad gäller frågan om 1999 och 2001 års stödåtgärder utgör en eller två separata åtgärder hävdar den danska regeringen att åtgärderna hängde så nära samman, både sett till tidsmässig ordningsföljd och syfte, att de är att betrakta som en stödåtgärd. Till följd av detta bör 1999 års omstruktureringsriktlinjer tillämpas för denna stödåtgärd. Den danska regeringen framför flera argument för denna synpunkt.

| (179) | Den danska regeringen påpekar i samband med detta att kommissionen i punkt 3.4.6 i det ursprungliga beslutet konstaterade följande om engångsstöd:
  ”Vad gäller Combus tyder den tidsmässiga ordningsföljden och syftet med den danska statens kapitaltillskott samt Combus situation på att de båda åtgärderna bör behandlas som led i en kontinuerlig omstruktureringsprocess. I synnerhet det första kapitaltillskottet 1999 hade till syfte att minska företagets skulder som kunde hänföras till företagets stora förluster under de föregående åren. Åtgärder hade också vidtagits för att ändra chaufförernas avtal. Syftet var helt klart att privatisera företaget och det utgör det sista ledet i omstruktureringsstrategin.” |
| --- | --- |

(179)

Den danska regeringen påpekar i samband med detta att kommissionen i punkt 3.4.6 i det ursprungliga beslutet konstaterade följande om engångsstöd:

”Vad gäller Combus tyder den tidsmässiga ordningsföljden och syftet med den danska statens kapitaltillskott samt Combus situation på att de båda åtgärderna bör behandlas som led i en kontinuerlig omstruktureringsprocess. I synnerhet det första kapitaltillskottet 1999 hade till syfte att minska företagets skulder som kunde hänföras till företagets stora förluster under de föregående åren. Åtgärder hade också vidtagits för att ändra chaufförernas avtal. Syftet var helt klart att privatisera företaget och det utgör det sista ledet i omstruktureringsstrategin.”

| (180) | Kommissionen höll fast vid denna bedömning i punkterna 50 och 54 i den svarsskrivelse som den lämnade till förstainstansrätten. I samband med detta påpekade den danska regeringen att kommissionens bedömning att åtgärderna utgjorde ett engångsstöd inte föreföll ha ifrågasatts i Combusdomen (35). |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen höll fast vid denna bedömning i punkterna 50 och 54 i den svarsskrivelse som den lämnade till förstainstansrätten. I samband med detta påpekade den danska regeringen att kommissionens bedömning att åtgärderna utgjorde ett engångsstöd inte föreföll ha ifrågasatts i Combusdomen (35).

| (181) | Den danska regeringen erinrar om att i domen i mål T-11/95, BP Chemicals
   (36), ansåg förstainstansrätten att bedömningen av om det är rimligt att separera en betalning från en annan ska grundas på kapitaltillskottens tidsmässiga ordningsföljd och syfte samt företagets situation vid den tidpunkt då besluten om de enskilda tillskotten fattades. |
| --- | --- |

(181)

Den danska regeringen erinrar om att i domen i mål T-11/95, BP Chemicals
   (36), ansåg förstainstansrätten att bedömningen av om det är rimligt att separera en betalning från en annan ska grundas på kapitaltillskottens tidsmässiga ordningsföljd och syfte samt företagets situation vid den tidpunkt då besluten om de enskilda tillskotten fattades.

| (182) | De båda åtgärderna hade samma syfte. En politisk överenskommelse om omstrukturering och försäljning av aktierna i Combus nåddes den 26 november 1998 när den dåvarande regeringen och oppositionen enades om budgeten för 1999. Som uttryckligen framgår av finansutskottets lagförslag av den 27 maj 1999 var syftet med 1999 års kapitaltillskott att omstrukturera Combus innan aktierna såldes, dvs. en fullständig privatisering av företaget. |
| --- | --- |

(182)

De båda åtgärderna hade samma syfte. En politisk överenskommelse om omstrukturering och försäljning av aktierna i Combus nåddes den 26 november 1998 när den dåvarande regeringen och oppositionen enades om budgeten för 1999. Som uttryckligen framgår av finansutskottets lagförslag av den 27 maj 1999 var syftet med 1999 års kapitaltillskott att omstrukturera Combus innan aktierna såldes, dvs. en fullständig privatisering av företaget.

| (183) | Anledningen till att det behövde genomföras en omstrukturering med avseende på en privatisering var att företagets ekonomi hade förvärrats markant. Det konstaterades då att Combus eget kapital per den 31 december 1999 skulle uppgå till ca 47 miljoner DKK, vilket ska ses i förhållande till långivarnas krav på eget kapital på minst 125 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(183)

Anledningen till att det behövde genomföras en omstrukturering med avseende på en privatisering var att företagets ekonomi hade förvärrats markant. Det konstaterades då att Combus eget kapital per den 31 december 1999 skulle uppgå till ca 47 miljoner DKK, vilket ska ses i förhållande till långivarnas krav på eget kapital på minst 125 miljoner DKK.

| (184) | Den politiska överenskommelsen om privatisering kunde därför endast genomföras om den danska regeringen gick i god för att Combus hade en tillräcklig kapitalbas för att kunna fortsätta verksamheten tills man hade hittat en köpare. |
| --- | --- |

(184)

Den politiska överenskommelsen om privatisering kunde därför endast genomföras om den danska regeringen gick i god för att Combus hade en tillräcklig kapitalbas för att kunna fortsätta verksamheten tills man hade hittat en köpare.

| (185) | Stödet år 2001 hade exakt samma syfte som 1999 års kapitaltillskott. År 2000 fann man en potentiell köpare, och avskrivningen av det efterställda lånet från 1999 och de ställda garantierna var tänkta som den sista biten i det ekonomiska pussel som skulle göra det möjligt att sälja samtliga aktier i Combus. Åtgärden år 2001 utgjorde därför sista steget för att göra företaget mer lättsålt. |
| --- | --- |

(185)

Stödet år 2001 hade exakt samma syfte som 1999 års kapitaltillskott. År 2000 fann man en potentiell köpare, och avskrivningen av det efterställda lånet från 1999 och de ställda garantierna var tänkta som den sista biten i det ekonomiska pussel som skulle göra det möjligt att sälja samtliga aktier i Combus. Åtgärden år 2001 utgjorde därför sista steget för att göra företaget mer lättsålt.

| (186) | Syftet med de båda åtgärderna var därför exakt detsamma: att göra Combus mer lättsålt inför en privatisering. Det fanns därför ett direkt och uppenbart samband – rättsligt, ekonomiskt och logiskt – mellan 1999 och 2001 års åtgärder. |
| --- | --- |

(186)

Syftet med de båda åtgärderna var därför exakt detsamma: att göra Combus mer lättsålt inför en privatisering. Det fanns därför ett direkt och uppenbart samband – rättsligt, ekonomiskt och logiskt – mellan 1999 och 2001 års åtgärder.

| (187) | Det finns ett nära tidsmässigt samband mellan de båda åtgärderna. Till följd av den politiska överenskommelsen om privatiseringen av Combus godkändes finansutskottets lagförslag av den 27 maj 1999. Härigenom sköt den danska regeringen till kapital på sammanlagt 300 miljoner DKK, varav 100 miljoner DKK var efterställt lånekapital. Det efterställda lånekapitalet upprättades genom ett låneavtal av den 30 maj 1999. |
| --- | --- |

(187)

Det finns ett nära tidsmässigt samband mellan de båda åtgärderna. Till följd av den politiska överenskommelsen om privatiseringen av Combus godkändes finansutskottets lagförslag av den 27 maj 1999. Härigenom sköt den danska regeringen till kapital på sammanlagt 300 miljoner DKK, varav 100 miljoner DKK var efterställt lånekapital. Det efterställda lånekapitalet upprättades genom ett låneavtal av den 30 maj 1999.

| (188) | Genom finansutskottets lagförslag av den 13 december 2000 fick Trafikministeriet rätt att sälja samtliga aktier i det publika aktiebolaget Combus, som till 100 procent ägdes av den danska staten. |
| --- | --- |

(188)

Genom finansutskottets lagförslag av den 13 december 2000 fick Trafikministeriet rätt att sälja samtliga aktier i det publika aktiebolaget Combus, som till 100 procent ägdes av den danska staten.

| (189) | Trafikministern fick också rätt att ställa ett antal garantier gentemot köparna i samband med att ett försäljningsavtal ingicks. De garantier som angavs i lagförslaget utgjorde en del av basen för försäljningsavtalet av den 15 januari 2001. Folketingets finansutskott informerades om dessa garantier i lagförslag 190 av den 25 juni 2002. |
| --- | --- |

(189)

Trafikministern fick också rätt att ställa ett antal garantier gentemot köparna i samband med att ett försäljningsavtal ingicks. De garantier som angavs i lagförslaget utgjorde en del av basen för försäljningsavtalet av den 15 januari 2001. Folketingets finansutskott informerades om dessa garantier i lagförslag 190 av den 25 juni 2002.

| (190) | Från tidpunkten för beslutet om utbetalning av det första kapitaltillskottet fram till försäljningen av Combus gick det lite mer än 18 månader. Med tanke på företagets storlek och betydelse för den danska staten och de omfattande och nödvändiga förfaranden som krävdes för att få anbud från intresserade köpare osv. anser den danska regeringen att det fanns ett så nära tidsmässigt samband mellan de båda kapitaltillskotten att det inte kan råda några tvivel om att det rör sig om en enda finansiell åtgärd. |
| --- | --- |

(190)

Från tidpunkten för beslutet om utbetalning av det första kapitaltillskottet fram till försäljningen av Combus gick det lite mer än 18 månader. Med tanke på företagets storlek och betydelse för den danska staten och de omfattande och nödvändiga förfaranden som krävdes för att få anbud från intresserade köpare osv. anser den danska regeringen att det fanns ett så nära tidsmässigt samband mellan de båda kapitaltillskotten att det inte kan råda några tvivel om att det rör sig om en enda finansiell åtgärd.

| (191) | Enligt den danska regeringen måste det vara betydelsefullt att tidpunkten för beslutet att genomföra åtgärden år 2001 endast var beroende av när den danska staten hade ett tillräckligt beslutsunderlag för att bedöma behovet av ett kapitaltillskott och garantier osv. i samband med en försäljning. Tidpunkten för åtgärderna år 2001 var därför helt avhängig av försäljningsprocessens varaktighet och resultat. |
| --- | --- |

(191)

Enligt den danska regeringen måste det vara betydelsefullt att tidpunkten för beslutet att genomföra åtgärden år 2001 endast var beroende av när den danska staten hade ett tillräckligt beslutsunderlag för att bedöma behovet av ett kapitaltillskott och garantier osv. i samband med en försäljning. Tidpunkten för åtgärderna år 2001 var därför helt avhängig av försäljningsprocessens varaktighet och resultat.

| (192) | I samband med detta erinrar den danska regeringen också om omständigheterna i BP Chemicals-målet, där det första kapitaltillskottet gjordes den 1 oktober 1992, det andra tillskottet godkändes av styrelsen den 2 december 1993 och det tredje tillskottet godkändes av styrelsen den 29 juni 1994. |
| --- | --- |

(192)

I samband med detta erinrar den danska regeringen också om omständigheterna i BP Chemicals-målet, där det första kapitaltillskottet gjordes den 1 oktober 1992, det andra tillskottet godkändes av styrelsen den 2 december 1993 och det tredje tillskottet godkändes av styrelsen den 29 juni 1994.

| (193) | I punkt 178 i domen hänvisade förstainstansrätten till besluten om de tre kapitaltillskotten som hade fattats under en relativt kort period från oktober 1992 till juli 1994. Vad gäller det tidsmässiga sambandet mellan det andra och det tredje kapitaltillskottet kommenterade rätten att dessa låg väldigt nära varandra i tiden. |
| --- | --- |

(193)

I punkt 178 i domen hänvisade förstainstansrätten till besluten om de tre kapitaltillskotten som hade fattats under en relativt kort period från oktober 1992 till juli 1994. Vad gäller det tidsmässiga sambandet mellan det andra och det tredje kapitaltillskottet kommenterade rätten att dessa låg väldigt nära varandra i tiden.

| (194) | Här påpekar den danska regeringen att kapitaltillskottet år 2001 inte kunde ha gjorts tidigare eftersom förhandlingarna med köparen måste vara avslutade innan man kunde fastställa hur stort kapitaliseringsbehovet var i samband med försäljningen. |
| --- | --- |

(194)

Här påpekar den danska regeringen att kapitaltillskottet år 2001 inte kunde ha gjorts tidigare eftersom förhandlingarna med köparen måste vara avslutade innan man kunde fastställa hur stort kapitaliseringsbehovet var i samband med försäljningen.

| (195) | Combus situation vid tidpunkterna för kapitaltillskotten. Den danska regeringen ställer sig bakom kommissionens beskrivning i skäl 75 i beslutet att inleda förfarandet, där det konstateras att Combus var i allvarliga ekonomiska svårigheter under 1999 och 2001, vilket främst berodde på att företaget hade ingått olönsamma busstransportavtal under de föregående åren. Kommissionen drar därför slutsatsen att den ekonomiska situationen i Combus var oförändrad vid de angivna tidpunkterna. |
| --- | --- |

(195)

Combus situation vid tidpunkterna för kapitaltillskotten. Den danska regeringen ställer sig bakom kommissionens beskrivning i skäl 75 i beslutet att inleda förfarandet, där det konstateras att Combus var i allvarliga ekonomiska svårigheter under 1999 och 2001, vilket främst berodde på att företaget hade ingått olönsamma busstransportavtal under de föregående åren. Kommissionen drar därför slutsatsen att den ekonomiska situationen i Combus var oförändrad vid de angivna tidpunkterna.

| (196) | Vidare förklarar den danska regeringen att under 1998–2000 hade Combus ett stort underskott i räkenskaperna, vilket nästan uteslutande kunde hänföras till de förlustbringande avtalen i Köpenhamnsområdet. Under 1998 och 1999 hade det dessutom gjorts betydande avsättningar – på 65 miljoner DKK respektive 53,637 miljoner DKK – för att täcka framtida förluster på grund av de förlustbringande avtalen. Kravet på avsättningar för förlustbringande avtal berodde på att företaget var bundet av busstrafikavtalen fram till dess att de löpte ut. |
| --- | --- |

(196)

Vidare förklarar den danska regeringen att under 1998–2000 hade Combus ett stort underskott i räkenskaperna, vilket nästan uteslutande kunde hänföras till de förlustbringande avtalen i Köpenhamnsområdet. Under 1998 och 1999 hade det dessutom gjorts betydande avsättningar – på 65 miljoner DKK respektive 53,637 miljoner DKK – för att täcka framtida förluster på grund av de förlustbringande avtalen. Kravet på avsättningar för förlustbringande avtal berodde på att företaget var bundet av busstrafikavtalen fram till dess att de löpte ut.

| (197) | När förstainstansrätten i BP Chemicals-domen anger att beslutet om det rör sig om en och samma stödåtgärd ska fattas med hänsyn till ”situationen vid den tidpunkt då besluten om de enskilda tillskotten gjordes” anser den danska regeringen att detta måste bero på att man ska undersöka om det under perioden mellan de enskilda tillskotten har skett några förändringar i företagets ekonomiska situation som visar att tillskotten – trots eventuella tidsmässiga och relativa samband – faktiskt täcker olika behov. Enligt den danska regeringen gäller inte detta här, vilket motiveras på följande sätt: |
| --- | --- |

(197)

När förstainstansrätten i BP Chemicals-domen anger att beslutet om det rör sig om en och samma stödåtgärd ska fattas med hänsyn till ”situationen vid den tidpunkt då besluten om de enskilda tillskotten gjordes” anser den danska regeringen att detta måste bero på att man ska undersöka om det under perioden mellan de enskilda tillskotten har skett några förändringar i företagets ekonomiska situation som visar att tillskotten – trots eventuella tidsmässiga och relativa samband – faktiskt täcker olika behov. Enligt den danska regeringen gäller inte detta här, vilket motiveras på följande sätt:

| (198) | Kapitaltillskotten såväl 1999 som 2001 syftade till att täcka det kapitaliseringsbehov som hade uppstått på grund av att företaget hade ingått förlustbringande avtal under perioden före 1999. Att detta genomfördes i två steg berodde bara på att man först efter slutförda förhandlingar med köparen Arriva kunde fastställa det faktiska kapitaliseringsbehovet, även om behovet objektivt sett förelåg redan vid tidpunkten för det första kapitaltillskottet 1999. |
| --- | --- |

(198)

Kapitaltillskotten såväl 1999 som 2001 syftade till att täcka det kapitaliseringsbehov som hade uppstått på grund av att företaget hade ingått förlustbringande avtal under perioden före 1999. Att detta genomfördes i två steg berodde bara på att man först efter slutförda förhandlingar med köparen Arriva kunde fastställa det faktiska kapitaliseringsbehovet, även om behovet objektivt sett förelåg redan vid tidpunkten för det första kapitaltillskottet 1999.

| (199) | Slutsats: Den danska regeringen anser därför att man har uppfyllt samtliga kriterier som enligt domen i målet BP Chemicals är av betydelse för bedömningen om flera kapitaltillskott som är utspridda i tiden utgör en och samma finansiella åtgärd. Därmed är kravet om ”engångsstöd” i omstruktureringsriktlinjerna uppfyllt i förhållande till de samlade kapitaltillskotten år 1999 och 2001. |
| --- | --- |

(199)

Slutsats: Den danska regeringen anser därför att man har uppfyllt samtliga kriterier som enligt domen i målet BP Chemicals är av betydelse för bedömningen om flera kapitaltillskott som är utspridda i tiden utgör en och samma finansiella åtgärd. Därmed är kravet om ”engångsstöd” i omstruktureringsriktlinjerna uppfyllt i förhållande till de samlade kapitaltillskotten år 1999 och 2001.

| (200) | Den danska regeringen anser att Combus var ekonomiskt livskraftigt efter kapitaltillskotten år 1999 och 2001. Att det inte var möjligt att uppnå vinst före 2006 berodde enbart på de förlustbringande avtal som Combus hade ingått i samband med upphandlingarna. |
| --- | --- |

(200)

Den danska regeringen anser att Combus var ekonomiskt livskraftigt efter kapitaltillskotten år 1999 och 2001. Att det inte var möjligt att uppnå vinst före 2006 berodde enbart på de förlustbringande avtal som Combus hade ingått i samband med upphandlingarna.

| (201) | Försäljningen av samtliga aktier i Combus till Arriva utgör enligt den danska regeringen i sig ett bevis på att Combus var helt lönsamt efter det att omstruktureringsstödet hade skjutits till. En privat investerare som Arriva skulle inte ha tagit en så stor ekonomisk risk när man köpte Combus om inte Arriva efter en omfattande due diligence-process hade kommit fram till att Combus var ett lönsamt företag som hade en tillfredsställande framtida vinstpotential i förhållande till vanliga marknadsekonomiska villkor. |
| --- | --- |

(201)

Försäljningen av samtliga aktier i Combus till Arriva utgör enligt den danska regeringen i sig ett bevis på att Combus var helt lönsamt efter det att omstruktureringsstödet hade skjutits till. En privat investerare som Arriva skulle inte ha tagit en så stor ekonomisk risk när man köpte Combus om inte Arriva efter en omfattande due diligence-process hade kommit fram till att Combus var ett lönsamt företag som hade en tillfredsställande framtida vinstpotential i förhållande till vanliga marknadsekonomiska villkor.

| (202) | Regeringen noterar att kommissionen i skälen 107 och 108 i beslutet att inleda förfarandet har ställt frågor om för det första avbrytandet av avtal och för det andra skillnaden mellan det ackumulerade underskottet och det utbetalade stödet. |
| --- | --- |

(202)

Regeringen noterar att kommissionen i skälen 107 och 108 i beslutet att inleda förfarandet har ställt frågor om för det första avbrytandet av avtal och för det andra skillnaden mellan det ackumulerade underskottet och det utbetalade stödet.

| (203) | Den danska regeringens kommentarer när det gäller möjligheten att avbryta avtal om allmän trafik har behandlats ovan. |
| --- | --- |

(203)

Den danska regeringens kommentarer när det gäller möjligheten att avbryta avtal om allmän trafik har behandlats ovan.

| (204) | Vad gäller skillnaden mellan det ackumulerade underskottet på 360 miljoner DKK under perioden 2000–2005 och det totala stödbelopp på 291 miljoner DKK som utbetalades 2001, framhåller regeringen att kommissionens uppgifter måste bero på ett missförstånd. |
| --- | --- |

(204)

Vad gäller skillnaden mellan det ackumulerade underskottet på 360 miljoner DKK under perioden 2000–2005 och det totala stödbelopp på 291 miljoner DKK som utbetalades 2001, framhåller regeringen att kommissionens uppgifter måste bero på ett missförstånd.

| (205) | Det belopp som anges för det ackumulerade underskottet under perioden 2000–2005 är korrekt, men under 2001 tillfördes det medel till Combus som översteg detta ackumulerade underskott. Vad gäller de medel som tillfördes från staten uppgick dessa inte till 291 miljoner DKK; se i detta avseende kommentarerna om att det är uppenbart att det är det belopp som faktiskt utbetalas inom ramen för garantierna som man ska utgå från när det utbetalade stödet beräknas. |
| --- | --- |

(205)

Det belopp som anges för det ackumulerade underskottet under perioden 2000–2005 är korrekt, men under 2001 tillfördes det medel till Combus som översteg detta ackumulerade underskott. Vad gäller de medel som tillfördes från staten uppgick dessa inte till 291 miljoner DKK; se i detta avseende kommentarerna om att det är uppenbart att det är det belopp som faktiskt utbetalas inom ramen för garantierna som man ska utgå från när det utbetalade stödet beräknas.

| (206) | Av större betydelse är emellertid att det belopp som utbetalas av staten ska läggas till långivarnas skuldeftergift på 100 miljoner DKK. Det kapital som tillfördes år 2001 överträffade därmed det beräknade ackumulerade underskottet för perioden 2000–2005. |
| --- | --- |

(206)

Av större betydelse är emellertid att det belopp som utbetalas av staten ska läggas till långivarnas skuldeftergift på 100 miljoner DKK. Det kapital som tillfördes år 2001 överträffade därmed det beräknade ackumulerade underskottet för perioden 2000–2005.

| (207) | Den danska regeringen menar för det första att 1999 års omstruktureringsriktlinjer måste tolkas så att det är valfritt att använda åtgärder för att mildra den snedvridande effekten av stödet på konkurrenterna och att detta endast ska krävas om sådana åtgärder är nödvändiga. Detta understryks av ordalydelsen ”bör” i punkt 35 i riktlinjerna samt hela punkt 39 ii. Den danska regeringen påpekar också att kommissionen inte begärde eller krävde att Arriva skulle komma med några motprestationer eller genomföra åtgärder som kunde mildra den eventuella snedvridande effekten i samband med försäljningen när det ursprungliga beslutet antogs. |
| --- | --- |

(207)

Den danska regeringen menar för det första att 1999 års omstruktureringsriktlinjer måste tolkas så att det är valfritt att använda åtgärder för att mildra den snedvridande effekten av stödet på konkurrenterna och att detta endast ska krävas om sådana åtgärder är nödvändiga. Detta understryks av ordalydelsen ”bör” i punkt 35 i riktlinjerna samt hela punkt 39 ii. Den danska regeringen påpekar också att kommissionen inte begärde eller krävde att Arriva skulle komma med några motprestationer eller genomföra åtgärder som kunde mildra den eventuella snedvridande effekten i samband med försäljningen när det ursprungliga beslutet antogs.

| (208) | För det andra understryker den danska regeringen att det inte förekommer någon strukturell överkapacitet inom busstransportsektorn. De danska konkurrensmyndigheterna har dessutom fastställt att konkurrensen på marknaden är ytterst aktiv och effektiv samt att marknaden är mycket tillgänglig på grund av de låga tillträdeshindren som garanteras genom EU-reglerna för upphandling. Enligt den danska regeringen fanns det därför inte något behov av att mildra eventuella negativa effekter av stödet, eftersom det inte hade påvisats att det förelåg några sådana negativa effekter. |
| --- | --- |

(208)

För det andra understryker den danska regeringen att det inte förekommer någon strukturell överkapacitet inom busstransportsektorn. De danska konkurrensmyndigheterna har dessutom fastställt att konkurrensen på marknaden är ytterst aktiv och effektiv samt att marknaden är mycket tillgänglig på grund av de låga tillträdeshindren som garanteras genom EU-reglerna för upphandling. Enligt den danska regeringen fanns det därför inte något behov av att mildra eventuella negativa effekter av stödet, eftersom det inte hade påvisats att det förelåg några sådana negativa effekter.

| (209) | För det tredje påpekar den danska regeringen att kapitaltillskottet till Combus motsvarade företagets negativa marknadspris, som hade fastslagits genom en helt öppen budrunda där alla intresserade köpare kunde komma med bud och att stödåtgärden därför inte orsakade någon konkurrenssnedvridning på marknaden. |
| --- | --- |

(209)

För det tredje påpekar den danska regeringen att kapitaltillskottet till Combus motsvarade företagets negativa marknadspris, som hade fastslagits genom en helt öppen budrunda där alla intresserade köpare kunde komma med bud och att stödåtgärden därför inte orsakade någon konkurrenssnedvridning på marknaden.

| (210) | För det fjärde anser den danska regeringen att den efterföljande försäljningen av ett antal tillgångar och skulder till Connex utgjorde en åtgärd som kunde mildra eventuella negativa effekter på marknadsvillkoren. Genom att sälja minst 50 procent av tillgångarna i Combus till Connex har Arriva under alla omständigheter utjämnat eventuella konkurrensfördelar som företaget fick tack vare köpet av Combus. Genom försäljningen till Connex begränsade Arriva också sin marknadsandel i Köpenhamnsområdet betydligt. |
| --- | --- |

(210)

För det fjärde anser den danska regeringen att den efterföljande försäljningen av ett antal tillgångar och skulder till Connex utgjorde en åtgärd som kunde mildra eventuella negativa effekter på marknadsvillkoren. Genom att sälja minst 50 procent av tillgångarna i Combus till Connex har Arriva under alla omständigheter utjämnat eventuella konkurrensfördelar som företaget fick tack vare köpet av Combus. Genom försäljningen till Connex begränsade Arriva också sin marknadsandel i Köpenhamnsområdet betydligt.

| (211) | Den danska regeringen framhåller att de förlustbringande avtalen löper ut senast år 2006 och att avtalen därefter kommer att bli föremål för offentliga upphandlingar som är öppna för alla aktörer på marknaden. Även om det skulle föreligga en negativ konkurrenspåverkan – som enligt den danska regeringen skulle vara minimal – skulle den i så fall vara tidsmässigt begränsad. |
| --- | --- |

(211)

Den danska regeringen framhåller att de förlustbringande avtalen löper ut senast år 2006 och att avtalen därefter kommer att bli föremål för offentliga upphandlingar som är öppna för alla aktörer på marknaden. Även om det skulle föreligga en negativ konkurrenspåverkan – som enligt den danska regeringen skulle vara minimal – skulle den i så fall vara tidsmässigt begränsad.

| (212) | Den danska regeringen anser att stödåtgärderna begränsades till vad som var absolut nödvändigt och därmed uppfyller villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer. |
| --- | --- |

(212)

Den danska regeringen anser att stödåtgärderna begränsades till vad som var absolut nödvändigt och därmed uppfyller villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer.

| (213) | Storleken på 1999 års kapitaltillskott föreslogs av advokatbyrån Kromann & Münter sedan det hade genomförts en undersökning av KPMG i samband med omstruktureringen av Combus, och den danska regeringens finansiella rådgivare Alfred Berg ställde sig bakom denna bedömning. |
| --- | --- |

(213)

Storleken på 1999 års kapitaltillskott föreslogs av advokatbyrån Kromann & Münter sedan det hade genomförts en undersökning av KPMG i samband med omstruktureringen av Combus, och den danska regeringens finansiella rådgivare Alfred Berg ställde sig bakom denna bedömning.

| (214) | Vad gäller 2001 års kapitaltillskott upplyser den danska regeringen om att beloppen fastställdes dels genom företagets ekonomiska tillstånd, dels genom förhandlingarna som den danska staten förde med Arriva och andra potentiella köpare. Eftersom det först efter förhandlingar med de intresserade köparna – som hade anmält sitt intresse som ett led i ett öppet, transparent och icke-diskriminerande försäljningsförfarande – fastställdes hur stort kapitaltillskott som krävdes var stödåtgärderna i linje med marknadspriset för företaget och därmed begränsat till vad som var absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(214)

Vad gäller 2001 års kapitaltillskott upplyser den danska regeringen om att beloppen fastställdes dels genom företagets ekonomiska tillstånd, dels genom förhandlingarna som den danska staten förde med Arriva och andra potentiella köpare. Eftersom det först efter förhandlingar med de intresserade köparna – som hade anmält sitt intresse som ett led i ett öppet, transparent och icke-diskriminerande försäljningsförfarande – fastställdes hur stort kapitaltillskott som krävdes var stödåtgärderna i linje med marknadspriset för företaget och därmed begränsat till vad som var absolut nödvändigt.

| (215) | I skäl 119 i beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att stödmottagarna själva måste ge ett bidrag till omstruktureringsplanen. Kommissionen har tillkännagett att Arrivas övertagande av en del av Combus skuld utgjorde ett sådant bidrag. I samband med detta begärde kommissionen upplysningar om andra bidrag som hade lämnats av Combus och/eller Arriva. |
| --- | --- |

(215)

I skäl 119 i beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att stödmottagarna själva måste ge ett bidrag till omstruktureringsplanen. Kommissionen har tillkännagett att Arrivas övertagande av en del av Combus skuld utgjorde ett sådant bidrag. I samband med detta begärde kommissionen upplysningar om andra bidrag som hade lämnats av Combus och/eller Arriva.

| (216) | Den danska regeringen anser att de besparingar och rationaliseringar som anges i omstruktureringsplanen utgör bidrag från stödmottagare enligt punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna. Andra bidrag är enligt den danska regeringen försäljningspriset på 100 DKK, intäkterna från försäljningen av 50 procent av Combus till Connex (113,9 miljoner DKK) samt Arrivas direkta bidrag till omstruktureringskostnaderna på 33,6 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(216)

Den danska regeringen anser att de besparingar och rationaliseringar som anges i omstruktureringsplanen utgör bidrag från stödmottagare enligt punkt 40 i omstruktureringsriktlinjerna. Andra bidrag är enligt den danska regeringen försäljningspriset på 100 DKK, intäkterna från försäljningen av 50 procent av Combus till Connex (113,9 miljoner DKK) samt Arrivas direkta bidrag till omstruktureringskostnaderna på 33,6 miljoner DKK.

4.2   KOMMENTARER FRÅN DANSKE BUSVOGNMÆND

4.2.1   EFTERLEVNAD AV DEN MARKNADSEKONOMISKA INVESTERARPRINCIPEN

| (217) | Danske Busvognmænd anser inte att det har styrkts att det finns några utsikter om att Combus ska bli lönsamt. Med hänvisning till punkt 19 i Combusdomen menar Danske Busvognmænd tvärtom att det är uppenbart att en privat investerare inte skulle ha agerat som den danska regeringen gjorde när den beviljade stödet. |
| --- | --- |

(217)

Danske Busvognmænd anser inte att det har styrkts att det finns några utsikter om att Combus ska bli lönsamt. Med hänvisning till punkt 19 i Combusdomen menar Danske Busvognmænd tvärtom att det är uppenbart att en privat investerare inte skulle ha agerat som den danska regeringen gjorde när den beviljade stödet.

| (218) | Utöver det bevismaterial som kommissionen har presenterat hänvisar Danske Busvognmænd till tre rapporter som har lagts fram i Danmark efter Combusdomen (37). Enligt Danske Busvognmænd bekräftar dessa rapporter att en privat investerare inte skulle ha agerat som den danska staten i en liknande situation. |
| --- | --- |

(218)

Utöver det bevismaterial som kommissionen har presenterat hänvisar Danske Busvognmænd till tre rapporter som har lagts fram i Danmark efter Combusdomen (37). Enligt Danske Busvognmænd bekräftar dessa rapporter att en privat investerare inte skulle ha agerat som den danska staten i en liknande situation.

| (219) | Danske Busvognmænd erinrar om att när den danska regeringen i maj 1999 gav ett ekonomiskt stöd till Combus på 300 miljoner DKK åberopade regeringen den marknadsekonomiska investerarprincipen (se s. 22, not 36 i undersökningen). Den dåvarande transportministern gjorde följande uttalande:
  ”Sammanfattningsvis anser jag alltså att Trafikministeriets kapitaltillskott till Combus A/S inte utgör något statligt stöd och därför inte ska anmälas till kommissionen, eftersom ministeriet har genomfört en undersökning som har visat att detta kapitaltillskott är nödvändigt och tillräckligt, att företaget kan omstruktureras för att ge en lönsam verksamhet samt att det finns utsikter om att det investerade ytterligare kapitalet kan förräntas i form av vinster respektive förräntning och återbetalning. Därför är investeringen enligt min uppfattning förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen.” |
| --- | --- |

(219)

Danske Busvognmænd erinrar om att när den danska regeringen i maj 1999 gav ett ekonomiskt stöd till Combus på 300 miljoner DKK åberopade regeringen den marknadsekonomiska investerarprincipen (se s. 22, not 36 i undersökningen). Den dåvarande transportministern gjorde följande uttalande:

”Sammanfattningsvis anser jag alltså att Trafikministeriets kapitaltillskott till Combus A/S inte utgör något statligt stöd och därför inte ska anmälas till kommissionen, eftersom ministeriet har genomfört en undersökning som har visat att detta kapitaltillskott är nödvändigt och tillräckligt, att företaget kan omstruktureras för att ge en lönsam verksamhet samt att det finns utsikter om att det investerade ytterligare kapitalet kan förräntas i form av vinster respektive förräntning och återbetalning. Därför är investeringen enligt min uppfattning förenlig med den marknadsekonomiska investerarprincipen.”

| (220) | Danske Busvognmænd påpekar sedan att Rigsrevisionen har behandlat just denna fråga (se bilaga A 22) och hänvisar till Rigsrevisionens slutsatser (kapitel V, s. 37 och 39 samt särskilt s. 41 och 43), där den särskilt framhåller följande:
  ”Rigsrevisionens undersökningar har visat att när Trafikministeriet utarbetade skrivelserna om kapitaltillskott till Combus måste man ha varit på det klara med företagets bristfälliga förvaltning och osäkra underlag för att fatta ekonomiska beslut, däribland de bristande grunderna för att kunna kontrollera lönsamheten för enskilda busstransportavtal samt den bristande kontrollen av hur företagets allmänna omkostnader utvecklades.” |
| --- | --- |

(220)

Danske Busvognmænd påpekar sedan att Rigsrevisionen har behandlat just denna fråga (se bilaga A 22) och hänvisar till Rigsrevisionens slutsatser (kapitel V, s. 37 och 39 samt särskilt s. 41 och 43), där den särskilt framhåller följande:

”Rigsrevisionens undersökningar har visat att när Trafikministeriet utarbetade skrivelserna om kapitaltillskott till Combus måste man ha varit på det klara med företagets bristfälliga förvaltning och osäkra underlag för att fatta ekonomiska beslut, däribland de bristande grunderna för att kunna kontrollera lönsamheten för enskilda busstransportavtal samt den bristande kontrollen av hur företagets allmänna omkostnader utvecklades.”

| (221) | Danske Busvognmænd anser att det var så stor osäkerhet kring lönsamheten i investeringen att det inte var möjligt att tillämpa den marknadsekonomiska investerarprincipen. De bedömer att tillskottet på 300 miljoner DKK genomfördes i maj 1999 för att undvika en nära förestående konkurs (se punkt 38 i svarsskrivelsen och de anförda citaten). |
| --- | --- |

(221)

Danske Busvognmænd anser att det var så stor osäkerhet kring lönsamheten i investeringen att det inte var möjligt att tillämpa den marknadsekonomiska investerarprincipen. De bedömer att tillskottet på 300 miljoner DKK genomfördes i maj 1999 för att undvika en nära förestående konkurs (se punkt 38 i svarsskrivelsen och de anförda citaten).

| (222) | Enligt Danske Busvognmænd var det faktiska förloppet annorlunda än vad transportministern tillkännagav officiellt. Redan under våren 2001 fanns det ett behov av att skjuta till nytt kapital samt genomföra skuldeftergift på sammanlagt 240 miljoner DKK. Dessutom måste de privata långivarna träffa en överenskommelse om sina tillgodohavanden på 100 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(222)

Enligt Danske Busvognmænd var det faktiska förloppet annorlunda än vad transportministern tillkännagav officiellt. Redan under våren 2001 fanns det ett behov av att skjuta till nytt kapital samt genomföra skuldeftergift på sammanlagt 240 miljoner DKK. Dessutom måste de privata långivarna träffa en överenskommelse om sina tillgodohavanden på 100 miljoner DKK.

| (223) | Danske Busvognmænd drar slutsatsen att ingen marknadsekonomisk investerare skulle ha agerat som staten gjorde, eftersom det inte kunde förväntas att investeringen skulle ge någon positiv avkastning. Enligt Danske Busvognmænd skulle en normal privat investerare ha försökt avbryta de förlustbringande avtalen och låta andra överta dem för att göra Combus lönsamt. |
| --- | --- |

(223)

Danske Busvognmænd drar slutsatsen att ingen marknadsekonomisk investerare skulle ha agerat som staten gjorde, eftersom det inte kunde förväntas att investeringen skulle ge någon positiv avkastning. Enligt Danske Busvognmænd skulle en normal privat investerare ha försökt avbryta de förlustbringande avtalen och låta andra överta dem för att göra Combus lönsamt.

| (224) | Som stöd för detta anför Danske Busvognmænd att förstainstansrätten i punkt 94 i domen i mål T-157/01 gjorde bedömningen ”att den danska marknaden för busstransporter snabbt kan anpassas till transportmyndigheternas efterfrågan och att om ett företag som vunnit ett anbudsförfarande likvideras är det lätt att vända sig till andra företag till dess att ett nytt anbudsförfarande har inletts. Följaktligen hade andra aktörer kunnat överta de transportavtal som Combus skulle ombesörja om det senare hade satts i likvidation.” |
| --- | --- |

(224)

Som stöd för detta anför Danske Busvognmænd att förstainstansrätten i punkt 94 i domen i mål T-157/01 gjorde bedömningen ”att den danska marknaden för busstransporter snabbt kan anpassas till transportmyndigheternas efterfrågan och att om ett företag som vunnit ett anbudsförfarande likvideras är det lätt att vända sig till andra företag till dess att ett nytt anbudsförfarande har inletts. Följaktligen hade andra aktörer kunnat överta de transportavtal som Combus skulle ombesörja om det senare hade satts i likvidation.”

| (225) | För Danske Busvognmænd är det därför uppenbart att en privat investerare skulle ha undersökt möjligheten att göra sig av med de befintliga avtalen eller låta företaget gå i konkurs. Någon sådan analys gjordes inte. Det hävdas att det ligger nära till hands att en rad andra aktörer på busstransportmarknaden skulle ha varit intresserade av att överta busslinjerna. Bl.a. i huvudstadsområdet tyngdes Combus av att företaget hade lagt låga bud samtidigt som det behövde uppföra garage o.dyl. som inte fanns sedan tidigare. Man hade kunnat tänka sig att Arriva skulle ha ett intresse av att överta de avtal som Combus hade vunnit från Arriva, eftersom Arriva hade garageanläggningar, infrastruktur o.dyl. och därför skulle ha kunnat genomföra transporterna med lägre omkostnader. |
| --- | --- |

(225)

För Danske Busvognmænd är det därför uppenbart att en privat investerare skulle ha undersökt möjligheten att göra sig av med de befintliga avtalen eller låta företaget gå i konkurs. Någon sådan analys gjordes inte. Det hävdas att det ligger nära till hands att en rad andra aktörer på busstransportmarknaden skulle ha varit intresserade av att överta busslinjerna. Bl.a. i huvudstadsområdet tyngdes Combus av att företaget hade lagt låga bud samtidigt som det behövde uppföra garage o.dyl. som inte fanns sedan tidigare. Man hade kunnat tänka sig att Arriva skulle ha ett intresse av att överta de avtal som Combus hade vunnit från Arriva, eftersom Arriva hade garageanläggningar, infrastruktur o.dyl. och därför skulle ha kunnat genomföra transporterna med lägre omkostnader.

| (226) | Danske Busvognmænd anser att det förekommer vissa konstateranden i EG-domstolens rättspraxis som visar att det kan vara förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen att bevilja stöd till ett företag under en period då man försöker sälja det, med motiveringen att det skulle vara dyrare att låta företaget gå i konkurs. Men för att ett sådant tillvägagångssätt ska vara berättigat i förhållande till den marknadsekonomiska investerarprincipen måste man kunna uppvisa dokumentation i form av tillförlitliga ekonomiska uppgifter som visar att detta tillvägagångssätt skulle ge ett bättre ekonomiskt resultat för de offentliga myndigheterna än en likvidation eller konkurs. Enligt Danske Busvognmænd har de danska myndigheterna inte uppvisat någon dokumentation som visar att det skulle vara dyrare för staten att likvidera Combus eller låta det gå i konkurs än att fortsätta med företaget och sälja det på sätt som har skett. Det görs tvärtom gällande att det skulle ha varit mer fördelaktigt för staten att likvidera Combus eller låta det gå i konkurs. Om avtalen hade avyttrats till andra transportörer kunde man ha undgått de senare stora verksamhetsunderskotten och de resulterande skulderna och sålt utrustning och anläggningar till den andra parten till realistiska priser. |
| --- | --- |

(226)

Danske Busvognmænd anser att det förekommer vissa konstateranden i EG-domstolens rättspraxis som visar att det kan vara förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen att bevilja stöd till ett företag under en period då man försöker sälja det, med motiveringen att det skulle vara dyrare att låta företaget gå i konkurs. Men för att ett sådant tillvägagångssätt ska vara berättigat i förhållande till den marknadsekonomiska investerarprincipen måste man kunna uppvisa dokumentation i form av tillförlitliga ekonomiska uppgifter som visar att detta tillvägagångssätt skulle ge ett bättre ekonomiskt resultat för de offentliga myndigheterna än en likvidation eller konkurs. Enligt Danske Busvognmænd har de danska myndigheterna inte uppvisat någon dokumentation som visar att det skulle vara dyrare för staten att likvidera Combus eller låta det gå i konkurs än att fortsätta med företaget och sälja det på sätt som har skett. Det görs tvärtom gällande att det skulle ha varit mer fördelaktigt för staten att likvidera Combus eller låta det gå i konkurs. Om avtalen hade avyttrats till andra transportörer kunde man ha undgått de senare stora verksamhetsunderskotten och de resulterande skulderna och sålt utrustning och anläggningar till den andra parten till realistiska priser.

4.2.2   EFTERLEVNAD AV 1999 ÅRS OMSTRUKTURERINGS RIKTLINJER

| (227) | Enligt Danske Busvognmænd är villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer inte uppfyllda. |
| --- | --- |

(227)

Enligt Danske Busvognmænd är villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer inte uppfyllda.

| (228) | Enligt Danske Busvognmænd är stödåtgärderna att betrakta som två separata stödåtgärder. Enligt deras uppfattning har varken den danska regeringen eller Arriva kunnat styrka att stödåtgärderna utgör två delar av samma stöd. Tvärtemot pekar alla uppgifter på att Combus var ett illa skött företag, att den danska regeringen mycket väl kände till detta och att det ekonomiska stödet år 1999 beviljades utan någon korrekt bedömning och uppföljning, vilket gjorde att man behövde bevilja ytterligare ekonomiskt stöd under 2001. |
| --- | --- |

(228)

Enligt Danske Busvognmænd är stödåtgärderna att betrakta som två separata stödåtgärder. Enligt deras uppfattning har varken den danska regeringen eller Arriva kunnat styrka att stödåtgärderna utgör två delar av samma stöd. Tvärtemot pekar alla uppgifter på att Combus var ett illa skött företag, att den danska regeringen mycket väl kände till detta och att det ekonomiska stödet år 1999 beviljades utan någon korrekt bedömning och uppföljning, vilket gjorde att man behövde bevilja ytterligare ekonomiskt stöd under 2001.

| (229) | Enligt Danske Busvognmænd förelåg det ingen omstruktureringsplan från den danska regeringen före det första kapitaltillskottet år 1999. De anser inte att det är möjligt att efterkonstruera en sådan plan (38). Danske Busvognmænd motsätter sig här kommissionens ståndpunkt i skälen 36, 48 och 49 i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(229)

Enligt Danske Busvognmænd förelåg det ingen omstruktureringsplan från den danska regeringen före det första kapitaltillskottet år 1999. De anser inte att det är möjligt att efterkonstruera en sådan plan (38). Danske Busvognmænd motsätter sig här kommissionens ståndpunkt i skälen 36, 48 och 49 i beslutet att inleda förfarandet.

| (230) | Danske Busvognmænd bestrider att Combus någonsin skulle ha blivit lönsamt och därmed ekonomiskt livskraftigt som offentligt företag. De anser att enda sättet för företaget att bli ekonomiskt livskraftigt var om det såldes till Arriva. I detta avseende hänvisar de till kommissionens beslut att inleda förfarandet och förstainstansrättens ståndpunkt i Combusdomen, punkterna 115–116. |
| --- | --- |

(230)

Danske Busvognmænd bestrider att Combus någonsin skulle ha blivit lönsamt och därmed ekonomiskt livskraftigt som offentligt företag. De anser att enda sättet för företaget att bli ekonomiskt livskraftigt var om det såldes till Arriva. I detta avseende hänvisar de till kommissionens beslut att inleda förfarandet och förstainstansrättens ståndpunkt i Combusdomen, punkterna 115–116.

| (231) | Danske Busvognmænd anser att stödet till Combus faktiskt medförde en konkurrenssnedvridning av marknaden, eftersom det gav Arriva möjlighet att förvärva marknadsandelar på upp till ca 70 procent genom köpet av Combus. Därmed fick Arriva en dominerande ställning på den danska marknaden. Samtidigt stod många bussföretag på randen till konkurs. Enligt Danske Busvognmænd gjorde den danska regeringen ingenting för att förhindra en konkurrenssnedvridning. Combus avsade sig inget av sina avtal när företaget fick stöd under 1999, och stödåtgärderna år 2001 gav Arriva till och med en vinst. Till följd av detta kunde Arriva göra en vinst när företaget sålde en del av Combus till Connex, vilket missgynnade konkurrenterna. |
| --- | --- |

(231)

Danske Busvognmænd anser att stödet till Combus faktiskt medförde en konkurrenssnedvridning av marknaden, eftersom det gav Arriva möjlighet att förvärva marknadsandelar på upp till ca 70 procent genom köpet av Combus. Därmed fick Arriva en dominerande ställning på den danska marknaden. Samtidigt stod många bussföretag på randen till konkurs. Enligt Danske Busvognmænd gjorde den danska regeringen ingenting för att förhindra en konkurrenssnedvridning. Combus avsade sig inget av sina avtal när företaget fick stöd under 1999, och stödåtgärderna år 2001 gav Arriva till och med en vinst. Till följd av detta kunde Arriva göra en vinst när företaget sålde en del av Combus till Connex, vilket missgynnade konkurrenterna.

| (232) | Med tanke på riktlinjerna och skyldigheten att i största möjliga utsträckning förhindra en otillbörlig snedvridning av konkurrensen borde Combus åtminstone ha avsagt sig sina avtal. I det avseendet delar Danske Busvognmænd kommissionens ståndpunkt i skäl 112 i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(232)

Med tanke på riktlinjerna och skyldigheten att i största möjliga utsträckning förhindra en otillbörlig snedvridning av konkurrensen borde Combus åtminstone ha avsagt sig sina avtal. I det avseendet delar Danske Busvognmænd kommissionens ståndpunkt i skäl 112 i beslutet att inleda förfarandet.

| (233) | Enligt Danske Busvognmænd tog den danska regeringen vid den här tidpunkten ingen som helst hänsyn till detta vid försäljningen av Combus och det är inte säkert att försäljningen gjordes till marknadspriset, vilket skulle ha varit det bästa sättet att säkerställa att stödet begränsades till ett minimum. |
| --- | --- |

(233)

Enligt Danske Busvognmænd tog den danska regeringen vid den här tidpunkten ingen som helst hänsyn till detta vid försäljningen av Combus och det är inte säkert att försäljningen gjordes till marknadspriset, vilket skulle ha varit det bästa sättet att säkerställa att stödet begränsades till ett minimum.

| (234) | Danske Busvognmænd anser att den danska regeringen klart har erkänt att det inte har kontrollerats om det beviljade stödet utgör ett minimum. I detta sammanhang hänvisar man till sidan 6 i bilaga K till Combusmålet, där den danska regeringen anför följande: ”The negotiated capital injection, which Arriva has required in order to take over the shares, is based on a business case which is of course not known to the seller.” I bilaga I, s. 6, anför regeringen också: ”... The government finds that the required capital injection by Arriva reflects the present market value of the company ...”. |
| --- | --- |

(234)

Danske Busvognmænd anser att den danska regeringen klart har erkänt att det inte har kontrollerats om det beviljade stödet utgör ett minimum. I detta sammanhang hänvisar man till sidan 6 i bilaga K till Combusmålet, där den danska regeringen anför följande: ”The negotiated capital injection, which Arriva has required in order to take over the shares, is based on a business case which is of course not known to the seller.” I bilaga I, s. 6, anför regeringen också: ”... The government finds that the required capital injection by Arriva reflects the present market value of the company ...”.

| (235) | Danske Busvognmænd anser att det finns skäl att starkt betvivla att det stöd som beviljades till Combus i samband med försäljningen till Arriva utgör ett minimum. Tvärtom anser de att Arriva har gjort en bra affär och hänvisar i detta hänseende till kapitel 8 i sitt PM av den 24 februari 2003. De framhåller att den danska regeringen borde ha använt sig av oberoende experter i samband med försäljningen. Det är något som kommissionen ofta kräver när offentliga sektorn säljer av tillgångar utan att försäljningen sker på transparenta villkor och att förfarandet har varit öppet för samtliga konkurrenter inom ett visst område. |
| --- | --- |

(235)

Danske Busvognmænd anser att det finns skäl att starkt betvivla att det stöd som beviljades till Combus i samband med försäljningen till Arriva utgör ett minimum. Tvärtom anser de att Arriva har gjort en bra affär och hänvisar i detta hänseende till kapitel 8 i sitt PM av den 24 februari 2003. De framhåller att den danska regeringen borde ha använt sig av oberoende experter i samband med försäljningen. Det är något som kommissionen ofta kräver när offentliga sektorn säljer av tillgångar utan att försäljningen sker på transparenta villkor och att förfarandet har varit öppet för samtliga konkurrenter inom ett visst område.

4.3   ARRIVAS KOMMENTARER

| (236) | Kommissionen fick även kommentarer från Arriva Danmark A/S. Dessa gällde endast en faktisk omständighet, nämligen det överenskomna försäljningspriset mellan Arriva och Connex, och behandlas därför i del II av detta beslut. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen fick även kommentarer från Arriva Danmark A/S. Dessa gällde endast en faktisk omständighet, nämligen det överenskomna försäljningspriset mellan Arriva och Connex, och behandlas därför i del II av detta beslut.

5.   DEN DANSKA REGERINGENS SVAR PÅ KOMMENTARERNA FRÅN DANSKE BUSVOGNMÆND OCH ARRIVA

5.1   DEN MARKNADSEKONOMISKA INVESTERARPRINCIPEN

| (237) | Först och främst anser den danska regeringen att Danske Busvognmænd skapar en felaktig bild av Rigsrevisionens bedömning med sitt lösryckta citat från Rigsrevisionens rapport. Enligt den danska regeringen har det åberopade citatet hämtats från s. 47 i rapporten, under punkten ”Rigsrevisionens kommentarer”, och handlar om de faktiska upplysningar som låg till grund för det lagförslag som Trafikministeriet presenterade för Folketingets finansutskott, vilket utgjorde den rättsliga grunden för kapitaltillskottet på 300 miljoner DKK till Combus. |
| --- | --- |

(237)

Först och främst anser den danska regeringen att Danske Busvognmænd skapar en felaktig bild av Rigsrevisionens bedömning med sitt lösryckta citat från Rigsrevisionens rapport. Enligt den danska regeringen har det åberopade citatet hämtats från s. 47 i rapporten, under punkten ”Rigsrevisionens kommentarer”, och handlar om de faktiska upplysningar som låg till grund för det lagförslag som Trafikministeriet presenterade för Folketingets finansutskott, vilket utgjorde den rättsliga grunden för kapitaltillskottet på 300 miljoner DKK till Combus.

| (238) | När det gäller underlaget för lagförslaget anför Rigsrevisionen följande på s. 47:
  ”Av upplysningarna i lagförslaget framgår att man efter det att avsättningen på 65 miljoner DKK hade tagits med i företagets årsredovisning för 1998 hade en rimligt korrekt bild av Combus ekonomiska situation i slutet av 1998 och därmed också en rimlig utgångspunkt för att fastställa företagets kapitalbehov. Men Trafikministeriet upplyste inte om att de ekonomiska uppgifter som låg till grund för fastställandet av avsättningen på 65 miljoner DKK endast grundade sig på budgetar, beräkningar och planerade besparingar enligt företagets styrelse.
  Rigsrevisionen anser att Trafikministeriet var ansvarigt för att bedöma det framlagda materialet i syfte att kunna ge ministern och finansutskottet all relevant information i samband med lagförslaget. Trafikministeriet borde inte ha kommit med ett lagförslag på dessa grunder. Alternativt borde ministeriet, med avseende på behovet av ett snabbt kapitaltillskott till Combus, ha framhållit att lagförslaget endast baserades på allmänna budgetar och beräkningar som utarbetats av företaget.” |
| --- | --- |

(238)

När det gäller underlaget för lagförslaget anför Rigsrevisionen följande på s. 47:

”Av upplysningarna i lagförslaget framgår att man efter det att avsättningen på 65 miljoner DKK hade tagits med i företagets årsredovisning för 1998 hade en rimligt korrekt bild av Combus ekonomiska situation i slutet av 1998 och därmed också en rimlig utgångspunkt för att fastställa företagets kapitalbehov. Men Trafikministeriet upplyste inte om att de ekonomiska uppgifter som låg till grund för fastställandet av avsättningen på 65 miljoner DKK endast grundade sig på budgetar, beräkningar och planerade besparingar enligt företagets styrelse.

Rigsrevisionen anser att Trafikministeriet var ansvarigt för att bedöma det framlagda materialet i syfte att kunna ge ministern och finansutskottet all relevant information i samband med lagförslaget. Trafikministeriet borde inte ha kommit med ett lagförslag på dessa grunder. Alternativt borde ministeriet, med avseende på behovet av ett snabbt kapitaltillskott till Combus, ha framhållit att lagförslaget endast baserades på allmänna budgetar och beräkningar som utarbetats av företaget.”

| (239) | Enligt den danska regeringen gäller Rigsrevisionens kritik därför inte att ministeriet rekommenderade kapitaltillskottet på 300 miljoner DKK, utan enbart att man inte uttryckligen framhöll för finansutskottet att lagförslaget baserades på budgetar och beräkningar som hade utarbetats av Combus styrelse. Eftersom det fanns ett akut behov av ytterligare kapital hade emellertid Trafikministeriet faktiskt inget annat val än att rekommendera det kapitaltillskott som ansågs vara nödvändigt för att undvika konkurs och som därmed också var nödvändigt för att Combus skulle kunna säljas. |
| --- | --- |

(239)

Enligt den danska regeringen gäller Rigsrevisionens kritik därför inte att ministeriet rekommenderade kapitaltillskottet på 300 miljoner DKK, utan enbart att man inte uttryckligen framhöll för finansutskottet att lagförslaget baserades på budgetar och beräkningar som hade utarbetats av Combus styrelse. Eftersom det fanns ett akut behov av ytterligare kapital hade emellertid Trafikministeriet faktiskt inget annat val än att rekommendera det kapitaltillskott som ansågs vara nödvändigt för att undvika konkurs och som därmed också var nödvändigt för att Combus skulle kunna säljas.

| (240) | För det andra påpekar den danska regeringen att Danske Busvognmænds kommentarer uteslutande gäller om en privat investerare skulle ha gjort ett liknande kapitaltillskott under 1999 baserat på en förväntning om att en framtida vinst från Combus i sig skulle ge en lämplig avkastning på investeringen. |
| --- | --- |

(240)

För det andra påpekar den danska regeringen att Danske Busvognmænds kommentarer uteslutande gäller om en privat investerare skulle ha gjort ett liknande kapitaltillskott under 1999 baserat på en förväntning om att en framtida vinst från Combus i sig skulle ge en lämplig avkastning på investeringen.

| (241) | Men den danska regeringens synpunkter på den marknadsekonomiska investerarprincipen grundar sig inte enbart på vilken direkt avkastning på statens investering som rimligtvis kunde förväntas. Tvärtom måste hänsyn tas till latenta indirekta förluster och vilka skadliga effekter som en konkurs skulle få för bl.a. framtida privatiseringar. |
| --- | --- |

(241)

Men den danska regeringens synpunkter på den marknadsekonomiska investerarprincipen grundar sig inte enbart på vilken direkt avkastning på statens investering som rimligtvis kunde förväntas. Tvärtom måste hänsyn tas till latenta indirekta förluster och vilka skadliga effekter som en konkurs skulle få för bl.a. framtida privatiseringar.

| (242) | För det tredje tillbakavisar den danska regeringen att det fanns köpare som var intresserade av att förvärva de förlustbringande avtalen. Även om det hade funnits sådana köpare skulle en överlåtelse enbart ha inneburit att förlusterna för dessa avtal omedelbart bekräftades och detta skulle därmed omedelbart ha lett till oöverskådliga ekonomiska konsekvenser för Combus. |
| --- | --- |

(242)

För det tredje tillbakavisar den danska regeringen att det fanns köpare som var intresserade av att förvärva de förlustbringande avtalen. Även om det hade funnits sådana köpare skulle en överlåtelse enbart ha inneburit att förlusterna för dessa avtal omedelbart bekräftades och detta skulle därmed omedelbart ha lett till oöverskådliga ekonomiska konsekvenser för Combus.

| (243) | Den danska regeringen tillbakavisar också att någon bussoperatör skulle ha övertagit de förlustbringande avtalen till ett värde som låg över avtalens negativa värde. Avtalen skulle därför endast ha kunnat säljas till en negativ köpeskilling. Att sälja enskilda avtal och/eller enskilda anläggningstillgångar eller driftstillgångar skulle under alla omständigheter inte vara den lönsammaste lösningen jämfört med en total försäljning. Denna ståndpunkt stöds även av Rigsrevisionen (39). |
| --- | --- |

(243)

Den danska regeringen tillbakavisar också att någon bussoperatör skulle ha övertagit de förlustbringande avtalen till ett värde som låg över avtalens negativa värde. Avtalen skulle därför endast ha kunnat säljas till en negativ köpeskilling. Att sälja enskilda avtal och/eller enskilda anläggningstillgångar eller driftstillgångar skulle under alla omständigheter inte vara den lönsammaste lösningen jämfört med en total försäljning. Denna ståndpunkt stöds även av Rigsrevisionen (39).

| (244) | Med hänvisning till punkt 94 i Combusdomen har Danske Busvognmænd anfört att andra aktörer snabbt hade kunnat överta Combus transportavtal om företaget hade gått i konkurs. Den danska regeringen anser att detta mycket väl kan stämma, men att detta inte påverkar den rättsliga bedömningen av om staten har agerat i enlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Denna omständighet kan däremot ha betydelse för frågan om det skulle påverka genomförandet av kollektivtrafiken och eventuella störningar i transporttjänsten om Combus hade gått i konkurs. |
| --- | --- |

(244)

Med hänvisning till punkt 94 i Combusdomen har Danske Busvognmænd anfört att andra aktörer snabbt hade kunnat överta Combus transportavtal om företaget hade gått i konkurs. Den danska regeringen anser att detta mycket väl kan stämma, men att detta inte påverkar den rättsliga bedömningen av om staten har agerat i enlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Denna omständighet kan däremot ha betydelse för frågan om det skulle påverka genomförandet av kollektivtrafiken och eventuella störningar i transporttjänsten om Combus hade gått i konkurs.

5.2   OMSTRUKTURERINGSSTÖD

| (245) | Vad gäller Danske Busvognmænds synpunkter konstaterar den danska regeringen att ett eventuellt förbehåll när det gäller utbetalningen av stöd vid senare tillfällen inte har någon betydelse för om flera stödbelopp ska betraktas som en samlad stödåtgärd som utbetalas vid flera tillfällen. Det avgörande här är däremot en helhetsbedömning av om de enskilda stödbeloppen har ett sådant tidsmässigt och ändamålsrelaterat samband att de kan betraktas som en enda stödåtgärd. |
| --- | --- |

(245)

Vad gäller Danske Busvognmænds synpunkter konstaterar den danska regeringen att ett eventuellt förbehåll när det gäller utbetalningen av stöd vid senare tillfällen inte har någon betydelse för om flera stödbelopp ska betraktas som en samlad stödåtgärd som utbetalas vid flera tillfällen. Det avgörande här är däremot en helhetsbedömning av om de enskilda stödbeloppen har ett sådant tidsmässigt och ändamålsrelaterat samband att de kan betraktas som en enda stödåtgärd.

| (246) | Den danska regeringen medger att kommissionen inte hade fått någon omstruktureringsplan vid tidpunkten för kapitaltillskottet på 300 miljoner DKK eller tidpunkten då avtalet om försäljningen ingicks med Arriva i november 2000. |
| --- | --- |

(246)

Den danska regeringen medger att kommissionen inte hade fått någon omstruktureringsplan vid tidpunkten för kapitaltillskottet på 300 miljoner DKK eller tidpunkten då avtalet om försäljningen ingicks med Arriva i november 2000.

| (247) | Den danska regeringen ställer sig emellertid inte bakom Danske Busvognmænds tolkning av EG-domstolens dom i mål C-17/99, Frankrike mot kommissionen, nämligen att det är för sent att lämna en omstruktureringsplan till kommissionen när medlemsstaten redan har beviljat stödet. |
| --- | --- |

(247)

Den danska regeringen ställer sig emellertid inte bakom Danske Busvognmænds tolkning av EG-domstolens dom i mål C-17/99, Frankrike mot kommissionen, nämligen att det är för sent att lämna en omstruktureringsplan till kommissionen när medlemsstaten redan har beviljat stödet.

| (248) | Den danska regeringen hävdar att 1999 års omstruktureringsriktlinjer inte innehåller några regler eller anvisningar om när en omstruktureringsplan ska lämnas till kommissionen. Det enda klart fastställda villkoret är att kommissionen inte kan godkänna omstruktureringsstöd utan att det först har lämnats en omstruktureringsplan till kommissionen. |
| --- | --- |

(248)

Den danska regeringen hävdar att 1999 års omstruktureringsriktlinjer inte innehåller några regler eller anvisningar om när en omstruktureringsplan ska lämnas till kommissionen. Det enda klart fastställda villkoret är att kommissionen inte kan godkänna omstruktureringsstöd utan att det först har lämnats en omstruktureringsplan till kommissionen.

| (249) | Den danska regeringen anser att även i de fall där en stödåtgärd genomförs utan någon föregående anmälan till kommissionen måste kommissionen undersöka om villkoren för att godkänna stödet är uppfyllda. Detta fastställs bl.a. i artikel 13.2 i förordning (EG) nr 659/1999 (nedan kallad procedurförordningen). Regeringen anser därför att det är fullt tillräckligt för kommissionen att få en omstruktureringsplan som har godkänts innan kommissionen beslutar om det statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(249)

Den danska regeringen anser att även i de fall där en stödåtgärd genomförs utan någon föregående anmälan till kommissionen måste kommissionen undersöka om villkoren för att godkänna stödet är uppfyllda. Detta fastställs bl.a. i artikel 13.2 i förordning (EG) nr 659/1999 (nedan kallad procedurförordningen). Regeringen anser därför att det är fullt tillräckligt för kommissionen att få en omstruktureringsplan som har godkänts innan kommissionen beslutar om det statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden.

| (250) | Vad gäller punkt 43 i domen i mål C-17/99, Frankrike mot kommissionen (40), påpekar den danska regeringen att enligt punkt 41 hade kommissionen i det omtvistade beslutet fastställt att ”den franska regeringen inte har lagt fram någon trovärdig omstruktureringsplan till kommissionen” och att ”sedan förfarandet inleddes har de franska myndigheterna inte inkommit med en sådan plan till kommissionen”. |
| --- | --- |

(250)

Vad gäller punkt 43 i domen i mål C-17/99, Frankrike mot kommissionen (40), påpekar den danska regeringen att enligt punkt 41 hade kommissionen i det omtvistade beslutet fastställt att ”den franska regeringen inte har lagt fram någon trovärdig omstruktureringsplan till kommissionen” och att ”sedan förfarandet inleddes har de franska myndigheterna inte inkommit med en sådan plan till kommissionen”.

| (251) | Enligt den danska regeringen framgår det tydligt av kommissionens formulering att det skulle ha varit tillräckligt att omstruktureringsplanen uppfyllde villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer om den lämnades in efter det att det formella förfarandet hade inletts. Det avgörande är alltså inte tidpunkten då omstruktureringsplanen lämnas in, utan att den faktiskt lämnas in innan kommissionen fattar ett slutgiltigt beslut. |
| --- | --- |

(251)

Enligt den danska regeringen framgår det tydligt av kommissionens formulering att det skulle ha varit tillräckligt att omstruktureringsplanen uppfyllde villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer om den lämnades in efter det att det formella förfarandet hade inletts. Det avgörande är alltså inte tidpunkten då omstruktureringsplanen lämnas in, utan att den faktiskt lämnas in innan kommissionen fattar ett slutgiltigt beslut.

| (252) | Den danska regeringen anser därför att omstruktureringsplanerna av den 8 och 23 januari 2001 lämnades i tid och att de uppfyllde villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer. |
| --- | --- |

(252)

Den danska regeringen anser därför att omstruktureringsplanerna av den 8 och 23 januari 2001 lämnades i tid och att de uppfyllde villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer.

| (253) | I sina kommentarer från februari och april 2007 framhåller den danska regeringen att det förelåg en finansiell och driftsmässig omstruktureringsplan när Folketingets finansutskott godkände 1999 års kapitaltillskott. |
| --- | --- |

(253)

I sina kommentarer från februari och april 2007 framhåller den danska regeringen att det förelåg en finansiell och driftsmässig omstruktureringsplan när Folketingets finansutskott godkände 1999 års kapitaltillskott.

| (254) | Den danska regeringen anser att försäljningen till Connex inte ledde till att Arriva gjorde någon vinst som överträffade den danska regeringens och Arrivas förväntningar och beräkningar vid den tidpunkt då Combus såldes till Arriva. |
| --- | --- |

(254)

Den danska regeringen anser att försäljningen till Connex inte ledde till att Arriva gjorde någon vinst som överträffade den danska regeringens och Arrivas förväntningar och beräkningar vid den tidpunkt då Combus såldes till Arriva.

| (255) | Som svar på Danske Busvognmænds påstående att försäljningen inte genomfördes genom en offentlig upphandling hävdar den danska regeringen att det rörde sig om en synnerligen långvarig, konkurrensutsatt, icke-diskriminerande och transparent försäljningsprocess där det slutgiltiga priset inte skiljde sig särskilt mycket från det ursprungliga budet. |
| --- | --- |

(255)

Som svar på Danske Busvognmænds påstående att försäljningen inte genomfördes genom en offentlig upphandling hävdar den danska regeringen att det rörde sig om en synnerligen långvarig, konkurrensutsatt, icke-diskriminerande och transparent försäljningsprocess där det slutgiltiga priset inte skiljde sig särskilt mycket från det ursprungliga budet.

| (256) | Som svar på påståendet att det inte hade gjorts någon oberoende kontroll av marknadspriset påpekar den danska regeringen att försäljningen måste godkännas av Folketingets finansutskott utifrån de ekonomiska analyser som hade utförts av statens finansiella rådgivare, Alfred Berg. Den danska regeringen anser att denna kontroll är tillräcklig. De passager som Danske Busvognmænd citerar från bilagan till målet i förstainstansrätten innehåller enligt den danska regeringen inget stöd för att det har varit en bristfällig kontroll av att stödet begränsades till ett minimum. |
| --- | --- |

(256)

Som svar på påståendet att det inte hade gjorts någon oberoende kontroll av marknadspriset påpekar den danska regeringen att försäljningen måste godkännas av Folketingets finansutskott utifrån de ekonomiska analyser som hade utförts av statens finansiella rådgivare, Alfred Berg. Den danska regeringen anser att denna kontroll är tillräcklig. De passager som Danske Busvognmænd citerar från bilagan till målet i förstainstansrätten innehåller enligt den danska regeringen inget stöd för att det har varit en bristfällig kontroll av att stödet begränsades till ett minimum.

| (257) | Den danska regeringen förklarar också att det efter försäljningen genomfördes tre oberoende undersökningar av försäljningspriset, nämligen ”Beretning om granskning af Combus A/S”, ”Advokatundersøgelse om Statens varetagelse af ejerskabet til Combus A/S” samt ”Rigsrevisionens rapport”. |
| --- | --- |

(257)

Den danska regeringen förklarar också att det efter försäljningen genomfördes tre oberoende undersökningar av försäljningspriset, nämligen ”Beretning om granskning af Combus A/S”, ”Advokatundersøgelse om Statens varetagelse af ejerskabet til Combus A/S” samt ”Rigsrevisionens rapport”.

| (258) | Mot denna bakgrund tillbakavisar den danska regeringen att det inte har utförts några kontroller av om stödet begränsades till ett minimum. Danske Busvognmænds hänvisning till bilagorna K och I i målet saknar helt relevans för om stödet hade begränsats till ett minimum. Citaten visar emellertid tydligt att försäljningen till Arriva förbereddes på affärsmässiga grunder och att försäljningspriset avspeglade marknadspriset. |
| --- | --- |

(258)

Mot denna bakgrund tillbakavisar den danska regeringen att det inte har utförts några kontroller av om stödet begränsades till ett minimum. Danske Busvognmænds hänvisning till bilagorna K och I i målet saknar helt relevans för om stödet hade begränsats till ett minimum. Citaten visar emellertid tydligt att försäljningen till Arriva förbereddes på affärsmässiga grunder och att försäljningspriset avspeglade marknadspriset.

| (259) | Den danska regeringen anser slutligen att användningen av oberoende bedömare varken skulle ha lett till en annan bedömning eller ett annat försäljningspris för Combusaktierna. Enligt den danska regeringen var marknadstestet det avgörande testet. |
| --- | --- |

(259)

Den danska regeringen anser slutligen att användningen av oberoende bedömare varken skulle ha lett till en annan bedömning eller ett annat försäljningspris för Combusaktierna. Enligt den danska regeringen var marknadstestet det avgörande testet.

6.   KOMMISSIONENS RÄTTSLIGA BEDÖMNING

6.1   BEDÖMNING AV OM DET FÖREKOMMER STÖD ENLIGT ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET

| (260) | I artikel 87.1 EG föreskrivs följande: ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

(260)

I artikel 87.1 EG föreskrivs följande: ”Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.”

6.1.1   PRELIMINÄR FRÅGA: SKA 1999 OCH 2001 ÅRS ÅTGÄRDER BETRAKTAS SOM EN ENDA ÅTGÄRD ELLER SOM TVÅ SEPARATA ÅTGÄRDER SOM SKA BEDÖMAS MED BEAKTANDE AV ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET?

| (261) | Som tidigare har beskrivits fick Combus ekonomiskt stöd från den danska regeringen i form av kapitaltillskott (1999 och 2001), ett efterställt lån (1999), en efterföljande konvertering av det efterställda lånet till aktiekapital och garantier till köparen (2001). För tillämpningen av artikel 87.1 i EG-fördraget är det därför viktigt att fastställa om det ekonomiska stöd som beviljades under privatiseringsprocessen 1999 respektive 2001 utgör två delar av en åtgärd eller om de utgör två separata åtgärder. |
| --- | --- |

(261)

Som tidigare har beskrivits fick Combus ekonomiskt stöd från den danska regeringen i form av kapitaltillskott (1999 och 2001), ett efterställt lån (1999), en efterföljande konvertering av det efterställda lånet till aktiekapital och garantier till köparen (2001). För tillämpningen av artikel 87.1 i EG-fördraget är det därför viktigt att fastställa om det ekonomiska stöd som beviljades under privatiseringsprocessen 1999 respektive 2001 utgör två delar av en åtgärd eller om de utgör två separata åtgärder.

| (262) | I domen i målet BP Chemicals fann förstainstansrätten att följande aspekter var relevanta för att kunna fastställa detta:






  — | Den tidsmässiga ordningsföljden för kapitaltillskotten i fråga. |
| --- | --- | --- |

(262)

I domen i målet BP Chemicals fann förstainstansrätten att följande aspekter var relevanta för att kunna fastställa detta:

—

Den tidsmässiga ordningsföljden för kapitaltillskotten i fråga.

| — | Deras syfte. |
| --- | --- |

—

Deras syfte.

| — | Företagens situation vid den tidpunkt då besluten om de enskilda tillskotten fattades (41). |
| --- | --- |

—

Företagens situation vid den tidpunkt då besluten om de enskilda tillskotten fattades (41).

| (263) | Mot bakgrund av den danska regeringen och de berörda parternas synpunkter ska kommissionen härefter bedöma om de kriterier som har fastställts av förstainstansrätten i domen i målet BP Chemicals är uppfyllda i det här fallet. |
| --- | --- |

(263)

Mot bakgrund av den danska regeringen och de berörda parternas synpunkter ska kommissionen härefter bedöma om de kriterier som har fastställts av förstainstansrätten i domen i målet BP Chemicals är uppfyllda i det här fallet.

| (264) | Åtgärderna genomfördes den 27 maj 1999 respektive den 15 januari 2001. Det gick därför ungefär 18 månader mellan de båda besluten. |
| --- | --- |

(264)

Åtgärderna genomfördes den 27 maj 1999 respektive den 15 januari 2001. Det gick därför ungefär 18 månader mellan de båda besluten.

| (265) | Den danska regeringen framhåller att 18 månader får betraktas som en relativt kort tidsperiod med tanke på hur komplicerad privatiseringsprocessen var. Den hänvisar dessutom till BP Chemicals-målet där det gick 22 månader mellan den första och sista delen av stödet. |
| --- | --- |

(265)

Den danska regeringen framhåller att 18 månader får betraktas som en relativt kort tidsperiod med tanke på hur komplicerad privatiseringsprocessen var. Den hänvisar dessutom till BP Chemicals-målet där det gick 22 månader mellan den första och sista delen av stödet.

| (266) | Kommissionen har inte övertygats av den danska regeringens argument. För det första finns det en viktig faktisk skillnad mellan BP Chemicals-målet och det aktuella fallet. I BP Chemicals-målet gjorde det offentliga företaget ENI tre kapitaltillskott i ENIChem under åren 1992, 1993 och 1994. Förstainstansrätten skulle kontrollera om kommissionen hade gjort rätt i sin bedömning att det tredje kapitaltillskottet uppfyllde kriteriet om hur en privat investerare skulle ha agerat, medan de båda första kapitaltillskotten betraktas som statligt stöd. Vad gäller åtgärdernas tidsmässiga ordningsföljd ansåg förstainstansrätten att det tredje kapitaltillskottet redan ingick i en omstruktureringsplan som ENI:s styrelse hade godkänt samma dag som det andra kapitaltillskottet, i december 1993. Det faktiska beslutet om att godkänna det tredje kapitaltillskottet togs mindre än en månad senare, i januari 1994. |
| --- | --- |

(266)

Kommissionen har inte övertygats av den danska regeringens argument. För det första finns det en viktig faktisk skillnad mellan BP Chemicals-målet och det aktuella fallet. I BP Chemicals-målet gjorde det offentliga företaget ENI tre kapitaltillskott i ENIChem under åren 1992, 1993 och 1994. Förstainstansrätten skulle kontrollera om kommissionen hade gjort rätt i sin bedömning att det tredje kapitaltillskottet uppfyllde kriteriet om hur en privat investerare skulle ha agerat, medan de båda första kapitaltillskotten betraktas som statligt stöd. Vad gäller åtgärdernas tidsmässiga ordningsföljd ansåg förstainstansrätten att det tredje kapitaltillskottet redan ingick i en omstruktureringsplan som ENI:s styrelse hade godkänt samma dag som det andra kapitaltillskottet, i december 1993. Det faktiska beslutet om att godkänna det tredje kapitaltillskottet togs mindre än en månad senare, i januari 1994.

| (267) | I förevarande fall finns det emellertid inget som tyder på att de danska myndigheterna när de fattade beslutet om det första kapitaltillskottet 1999 hade några planer på att genomföra ett ytterligare kapitaltillskott under en senare fas av omstruktureringen. Det första kapitaltillskottet hade däremot beräknats på ett sådant sätt att det i sig skulle vara tillräckligt för att återställa Combus långsiktiga lönsamhet. Beslutet om det andra kapitaltillskottet fattades mer än 18 månader efter det första kapitaltillskottet i december 2000 när det stod klart att det första kapitaltillskottet inte hade varit tillräckligt. |
| --- | --- |

(267)

I förevarande fall finns det emellertid inget som tyder på att de danska myndigheterna när de fattade beslutet om det första kapitaltillskottet 1999 hade några planer på att genomföra ett ytterligare kapitaltillskott under en senare fas av omstruktureringen. Det första kapitaltillskottet hade däremot beräknats på ett sådant sätt att det i sig skulle vara tillräckligt för att återställa Combus långsiktiga lönsamhet. Beslutet om det andra kapitaltillskottet fattades mer än 18 månader efter det första kapitaltillskottet i december 2000 när det stod klart att det första kapitaltillskottet inte hade varit tillräckligt.

| (268) | Sett till den tidsmässiga ordningsföljden är det därför två viktiga argument som talar för att de två kapitaltillskotten ska betraktas som två separata åtgärder:






  — | De danska myndigheterna hade inte planerat det andra kapitaltillskottet när de beslöt att genomföra det första kapitaltillskottet, såsom hade varit fallet i BP Chemicals-målet. |
| --- | --- | --- |

(268)

Sett till den tidsmässiga ordningsföljden är det därför två viktiga argument som talar för att de två kapitaltillskotten ska betraktas som två separata åtgärder:

—

De danska myndigheterna hade inte planerat det andra kapitaltillskottet när de beslöt att genomföra det första kapitaltillskottet, såsom hade varit fallet i BP Chemicals-målet.

| — | Beslut om det andra kapitaltillskottet fattades 18 månader efter det första kapitaltillskottet, medan det i BP Chemicals-målet endast gick en månad mellan de båda åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Beslut om det andra kapitaltillskottet fattades 18 månader efter det första kapitaltillskottet, medan det i BP Chemicals-målet endast gick en månad mellan de båda åtgärderna.

| (269) | Den danska regeringen anser att 1999 och 2001 års åtgärder hade samma syfte, nämligen att omstrukturera Combus och tillföra nytt kapital till företag för att kunna genomföra privatiseringen. |
| --- | --- |

(269)

Den danska regeringen anser att 1999 och 2001 års åtgärder hade samma syfte, nämligen att omstrukturera Combus och tillföra nytt kapital till företag för att kunna genomföra privatiseringen.

| (270) | Kommissionen delar inte denna uppfattning. Beskrivningen av omständigheterna ovan visar att beslutet om 1999 års kapitaltillskott fattades för att förhindra Combus överhängande konkurs. Kapitaltillskottet hade inte till syfte att privatisera Combus, utan hade snarare blivit nödvändigt eftersom det första försöket att privatisera Combus hade misslyckats. |
| --- | --- |

(270)

Kommissionen delar inte denna uppfattning. Beskrivningen av omständigheterna ovan visar att beslutet om 1999 års kapitaltillskott fattades för att förhindra Combus överhängande konkurs. Kapitaltillskottet hade inte till syfte att privatisera Combus, utan hade snarare blivit nödvändigt eftersom det första försöket att privatisera Combus hade misslyckats.

| (271) | Det andra kapitaltillskottet syftade till att öka Combus kapital till en nivå där köparen Arriva var villig att betala ett symboliskt pris för företaget. |
| --- | --- |

(271)

Det andra kapitaltillskottet syftade till att öka Combus kapital till en nivå där köparen Arriva var villig att betala ett symboliskt pris för företaget.

| (272) | Kommissionen konstaterar att båda kapitaltillskotten åtföljdes av omstruktureringsåtgärder och att båda skulle absorbera de förluster som uppstod till följd av avtal där Combus hade lagt alltför låga anbud. |
| --- | --- |

(272)

Kommissionen konstaterar att båda kapitaltillskotten åtföljdes av omstruktureringsåtgärder och att båda skulle absorbera de förluster som uppstod till följd av avtal där Combus hade lagt alltför låga anbud.

| (273) | Kommissionen anser icke desto mindre att det primära syftet med de båda kapitaltillskotten inte var detsamma. I det första fallet handlade det om att förhindra konkurs och i det andra fallet om att förbereda privatiseringen. |
| --- | --- |

(273)

Kommissionen anser icke desto mindre att det primära syftet med de båda kapitaltillskotten inte var detsamma. I det första fallet handlade det om att förhindra konkurs och i det andra fallet om att förbereda privatiseringen.

| (274) | Vid tidpunkten för åtgärderna hade det inte skett någon betydande förändring av Combus situation, eftersom företaget hade underskott, framför allt på grund av avtalen om allmän trafik som hade ingåtts till ett pris som de aktuella tjänsterna inte kunde levereras för. |
| --- | --- |

(274)

Vid tidpunkten för åtgärderna hade det inte skett någon betydande förändring av Combus situation, eftersom företaget hade underskott, framför allt på grund av avtalen om allmän trafik som hade ingåtts till ett pris som de aktuella tjänsterna inte kunde levereras för.

| (275) | Med stöd av parternas kommentarer och förstainstansrättens argumentation i domen i målet BP Chemicals är kommissionens slutsats att de båda delarna av de omstruktureringsåtgärder som genomfördes 1999 respektive 2001 utgör två separata åtgärder med avseende på artikel 87.1 i EG-fördraget. Det är framför allt tre omständigheter som ligger till grund för denna bedömning:






  — | 2001 års kapitaltillskott var inte planerat vid den tidpunkt då beslutet om 1999 års kapitaltillskott fattades. De danska myndigheterna utgick tvärtom från att 1999 års kapitaltillskott var tillräckligt. |
| --- | --- | --- |

(275)

Med stöd av parternas kommentarer och förstainstansrättens argumentation i domen i målet BP Chemicals är kommissionens slutsats att de båda delarna av de omstruktureringsåtgärder som genomfördes 1999 respektive 2001 utgör två separata åtgärder med avseende på artikel 87.1 i EG-fördraget. Det är framför allt tre omständigheter som ligger till grund för denna bedömning:

—

2001 års kapitaltillskott var inte planerat vid den tidpunkt då beslutet om 1999 års kapitaltillskott fattades. De danska myndigheterna utgick tvärtom från att 1999 års kapitaltillskott var tillräckligt.

| — | Det gick 18 månader mellan beslutet att genomföra det första kapitaltillskottet och beslutet att genomföra det andra kapitaltillskottet. |
| --- | --- |

—

Det gick 18 månader mellan beslutet att genomföra det första kapitaltillskottet och beslutet att genomföra det andra kapitaltillskottet.

| — | Syftet med det första kapitaltillskottet var att undvika den överhängande risken för att Combus skulle gå i konkurs, medan syftet med det andra kapitaltillskottet var att möjliggöra privatiseringen till ett symboliskt positivt värde. |
| --- | --- |

—

Syftet med det första kapitaltillskottet var att undvika den överhängande risken för att Combus skulle gå i konkurs, medan syftet med det andra kapitaltillskottet var att möjliggöra privatiseringen till ett symboliskt positivt värde.

| (276) | I resten av den rättsliga bedömningen kommer åtgärderna därför att analyseras som två separata åtgärder. |
| --- | --- |

(276)

I resten av den rättsliga bedömningen kommer åtgärderna därför att analyseras som två separata åtgärder.

6.1.2   STATLIGA MEDEL OCH SPECIFICITET

| (277) | Danmark finansierade båda åtgärderna genom sin budget. Åtgärderna finansierades således med statliga medel. |
| --- | --- |

(277)

Danmark finansierade båda åtgärderna genom sin budget. Åtgärderna finansierades således med statliga medel.

| (278) | Åtgärderna gäller ett enda företag, Combus, och är därmed specifika. |
| --- | --- |

(278)

Åtgärderna gäller ett enda företag, Combus, och är därmed specifika.

6.1.3   FÖREKOMST AV EN FÖRDEL FÖR DET STÖDMOTTAGANDE FÖRETAGET

| (279) | För att betraktas som statligt stöd måste åtgärderna innebära en fördel för företaget. I samband med detta måste man utgå från två kriterier:






  i) | Åtgärderna innebär inte någon fördel för Combus om den danska regeringen agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- | --- |

(279)

För att betraktas som statligt stöd måste åtgärderna innebära en fördel för företaget. I samband med detta måste man utgå från två kriterier:

i)

Åtgärderna innebär inte någon fördel för Combus om den danska regeringen agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi.

| ii) | Åtgärderna innebär inte någon fördel för Combus om de endast syftar till att ersätta företaget för skyldigheter som ingår i den allmänna trafikplikten och som uppfyller de fyra Altmarkkriterierna. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärderna innebär inte någon fördel för Combus om de endast syftar till att ersätta företaget för skyldigheter som ingår i den allmänna trafikplikten och som uppfyller de fyra Altmarkkriterierna.

| (280) | Kärnan i den marknadsekonomiska investerarprincipen fastställdes av kommissionen i dess meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och av artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningsindustrin (nedan kallat meddelandet) (42). EG-domstolen och förstainstansrätten hade dessutom preciserat begreppet ytterligare i sina domar (43). |
| --- | --- |

(280)

Kärnan i den marknadsekonomiska investerarprincipen fastställdes av kommissionen i dess meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och av artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningsindustrin (nedan kallat meddelandet) (42). EG-domstolen och förstainstansrätten hade dessutom preciserat begreppet ytterligare i sina domar (43).

| (281) | Enligt dessa texter och domar ska kommissionen ta hänsyn till om det stödmottagande företaget har faktiska möjligheter att få fram motsvarande finansiella resurser på den normala kapitalmarknaden. Det rör sig inte om statligt stöd om nytt kapital tillförs enligt villkor som skulle vara godtagbara för en privat investerare som agerade under normala marknadsvillkor (44). |
| --- | --- |

(281)

Enligt dessa texter och domar ska kommissionen ta hänsyn till om det stödmottagande företaget har faktiska möjligheter att få fram motsvarande finansiella resurser på den normala kapitalmarknaden. Det rör sig inte om statligt stöd om nytt kapital tillförs enligt villkor som skulle vara godtagbara för en privat investerare som agerade under normala marknadsvillkor (44).

| (282) | Punkt 35 i meddelandet är tillämpligt på kapitaltillskott. Här fastställs att det rör sig om statligt stöd när företagets finansiella ställning och i synnerhet dess struktur och skuldvolym är av en sådan karaktär att en normal avkastning på det investerade kapitalet (i form av utdelning eller kapitalvinster) inte är att förvänta inom en rimlig tidsram. |
| --- | --- |

(282)

Punkt 35 i meddelandet är tillämpligt på kapitaltillskott. Här fastställs att det rör sig om statligt stöd när företagets finansiella ställning och i synnerhet dess struktur och skuldvolym är av en sådan karaktär att en normal avkastning på det investerade kapitalet (i form av utdelning eller kapitalvinster) inte är att förvänta inom en rimlig tidsram.

| (283) | I punkt 39 i meddelandet fastställs liknande kriterier för lån. Här anges att om ett lån utan säkerhet beviljas ett företag, som under normala omständigheter inte skulle kunna få finansiering (t.ex. för att det har begränsade möjligheter att betala tillbaka lånet), skulle lånet rent faktiskt motsvara ett tillskott och kommissionen skulle bedöma det så. |
| --- | --- |

(283)

I punkt 39 i meddelandet fastställs liknande kriterier för lån. Här anges att om ett lån utan säkerhet beviljas ett företag, som under normala omständigheter inte skulle kunna få finansiering (t.ex. för att det har begränsade möjligheter att betala tillbaka lånet), skulle lånet rent faktiskt motsvara ett tillskott och kommissionen skulle bedöma det så.

| (284) | Den offentliga investerarens agerande bör alltså jämföras med hur en privat investerare (t.ex. ett privat holdingbolag eller en privat koncern) hypotetiskt agerar i en situation där även denne har en allomfattande eller sektoriell strukturpolitik som ska ge lönsamhet på längre sikt (45). Ett kapitaltillskott som krävs för att garantera överlevnad för ett företag som drabbats av tillfälliga svårigheter, men som i förekommande fall efter genomförandet av nödvändiga åtgärder skulle ha möjlighet att åter bli lönsamt, utgör inte nödvändigtvis ett stöd om en privat investerare har dragit samma slutsats. |
| --- | --- |

(284)

Den offentliga investerarens agerande bör alltså jämföras med hur en privat investerare (t.ex. ett privat holdingbolag eller en privat koncern) hypotetiskt agerar i en situation där även denne har en allomfattande eller sektoriell strukturpolitik som ska ge lönsamhet på längre sikt (45). Ett kapitaltillskott som krävs för att garantera överlevnad för ett företag som drabbats av tillfälliga svårigheter, men som i förekommande fall efter genomförandet av nödvändiga åtgärder skulle ha möjlighet att åter bli lönsamt, utgör inte nödvändigtvis ett stöd om en privat investerare har dragit samma slutsats.

| (285) | Kommissionen måste därför bedöma om en privat investerare och en ägare till ett företag som Combus skulle ha agerat på samma sätt som den danska regeringen gjorde när den beviljade de aktuella stödåtgärderna. Om kommissionen anser att den danska regeringen agerade i enlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen när det gäller den ena eller båda åtgärderna utgör detta inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 EG. |
| --- | --- |

(285)

Kommissionen måste därför bedöma om en privat investerare och en ägare till ett företag som Combus skulle ha agerat på samma sätt som den danska regeringen gjorde när den beviljade de aktuella stödåtgärderna. Om kommissionen anser att den danska regeringen agerade i enlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen när det gäller den ena eller båda åtgärderna utgör detta inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 EG.

| (286) | I skälen 82–89 i beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida en privat investerare skulle ha agerat på samma sätt som den danska regeringen gjorde i en motsvarande situation. |
| --- | --- |

(286)

I skälen 82–89 i beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida en privat investerare skulle ha agerat på samma sätt som den danska regeringen gjorde i en motsvarande situation.

| (287) | Den danska regeringen hävdar att 1999 års åtgärd följer principen om hur en privat investerare skulle ha agerat. Detta är också anledningen till att åtgärden inte anmäldes till kommissionen innan den genomfördes. |
| --- | --- |

(287)

Den danska regeringen hävdar att 1999 års åtgärd följer principen om hur en privat investerare skulle ha agerat. Detta är också anledningen till att åtgärden inte anmäldes till kommissionen innan den genomfördes.

| (288) | Kommissionen konstaterar att Danmark inte vid något tillfälle har presenterat en ekonomisk analys som har kunnat visa att det fanns rimliga skäl att förvänta sig att denna åtgärd skulle ge en avkastning på investeringen motsvarande den avkastning som en privat investerare i bussektorn skulle förvänta sig. |
| --- | --- |

(288)

Kommissionen konstaterar att Danmark inte vid något tillfälle har presenterat en ekonomisk analys som har kunnat visa att det fanns rimliga skäl att förvänta sig att denna åtgärd skulle ge en avkastning på investeringen motsvarande den avkastning som en privat investerare i bussektorn skulle förvänta sig.

| (289) | Kommissionen konstaterar dessutom att den danska regeringens finansiella rådgivare Alfred Berg både i sitt PM från november 1998 och i sitt PM från april 1999 hade uttryckt betänkligheter om att ”det inte fanns någon garanti för en positiv avkastning på investeringen” om den danska staten bestämde sig för att behålla sitt ägande i Combus inför en omstrukturering efter ett kapitaltillskott. Även i lagförslaget om godkännande av kapitaltillskottet, som antogs av Folketinget i maj 1999, fastställs att sannolikheten var liten för att staten skulle få tillbaka det kapital som det var på väg att investera i Combus. |
| --- | --- |

(289)

Kommissionen konstaterar dessutom att den danska regeringens finansiella rådgivare Alfred Berg både i sitt PM från november 1998 och i sitt PM från april 1999 hade uttryckt betänkligheter om att ”det inte fanns någon garanti för en positiv avkastning på investeringen” om den danska staten bestämde sig för att behålla sitt ägande i Combus inför en omstrukturering efter ett kapitaltillskott. Även i lagförslaget om godkännande av kapitaltillskottet, som antogs av Folketinget i maj 1999, fastställs att sannolikheten var liten för att staten skulle få tillbaka det kapital som det var på väg att investera i Combus.

| (290) | Kommissionen drar slutsatsen att Danmark inte på ett övertygande sätt har kunnat styrka att staten rimligtvis kunde förvänta sig att få en avkastning på sin investering på samma nivå som en privat investerare skulle ha krävt. |
| --- | --- |

(290)

Kommissionen drar slutsatsen att Danmark inte på ett övertygande sätt har kunnat styrka att staten rimligtvis kunde förvänta sig att få en avkastning på sin investering på samma nivå som en privat investerare skulle ha krävt.

| (291) | När det gäller argumentationen utifrån en ”koncernbedömning”, se ovannämnda rättspraxis (domen i mål 303/88), utesluter inte kommissionen att staten eller offentliga företag kan ta på sig att täcka förlusterna i ett av sina dotterbolag för att göra det möjligt att lägga ned verksamheten under bästa tänkbara förhållanden, om de kan dokumentera att de kostnader som de måste bära i samband med detta är lägre än den ekonomiska skada som de skulle ha lidit under andra omständigheter. Kommissionen har t.ex. tillämpat denna argumentation i domen i mål C 53/2003, ABX (46), punkterna 196–216, där kommissionen tog hänsyn till kostnader som bars av verksamheten i den övriga koncernen som hade ett direkt affärssamband med dotterbolaget, vilket befann sig i svårigheter, och där förhållandet mellan nedläggningen och konsekvenserna för resten av koncernen var dokumenterat. Kommissionen anser att det inte har förhållit sig så i förevarande fall eftersom de danska myndigheterna inte har dokumenterat att anknytningen mellan Combus ekonomiska verksamhet och statens övriga ekonomiska verksamhet (i synnerhet som ägare till andra företag som inte har någon dokumenterad anknytning till Combus) är tillräckligt stark för att man ska kunna dra den slutsatsen. Eftersom det inte föreligger några andra argument är kommissionen inte övertygad om att de andra offentliga företagens rykte, som normalt baseras på det enskilda företagets resultat, skulle ha påverkats i någon större omfattning av hur det gick för Combus. |
| --- | --- |

(291)

När det gäller argumentationen utifrån en ”koncernbedömning”, se ovannämnda rättspraxis (domen i mål 303/88), utesluter inte kommissionen att staten eller offentliga företag kan ta på sig att täcka förlusterna i ett av sina dotterbolag för att göra det möjligt att lägga ned verksamheten under bästa tänkbara förhållanden, om de kan dokumentera att de kostnader som de måste bära i samband med detta är lägre än den ekonomiska skada som de skulle ha lidit under andra omständigheter. Kommissionen har t.ex. tillämpat denna argumentation i domen i mål C 53/2003, ABX (46), punkterna 196–216, där kommissionen tog hänsyn till kostnader som bars av verksamheten i den övriga koncernen som hade ett direkt affärssamband med dotterbolaget, vilket befann sig i svårigheter, och där förhållandet mellan nedläggningen och konsekvenserna för resten av koncernen var dokumenterat. Kommissionen anser att det inte har förhållit sig så i förevarande fall eftersom de danska myndigheterna inte har dokumenterat att anknytningen mellan Combus ekonomiska verksamhet och statens övriga ekonomiska verksamhet (i synnerhet som ägare till andra företag som inte har någon dokumenterad anknytning till Combus) är tillräckligt stark för att man ska kunna dra den slutsatsen. Eftersom det inte föreligger några andra argument är kommissionen inte övertygad om att de andra offentliga företagens rykte, som normalt baseras på det enskilda företagets resultat, skulle ha påverkats i någon större omfattning av hur det gick för Combus.

| (292) | Kommissionen har inte heller övertygats av argumentet att Combus konkurs skulle ha skadat statens rykte som investerare eller på ett orimligt sätt äventyrat statens privatiseringsprogram genom att väcka tvivel om de tidigare statstjänstemännens anställningstrygghet. Vad gäller den första punkten drar ju omdömesgilla investerare ibland slutsatsen att de måste lägga ned olönsam verksamhet. Vad gäller den andra punkten förefaller det tämligen motsägelsefullt att hävda att staten var tvungen att betala för att statstjänstemän skulle godta privata avtal och dessutom måste fortsätta att stå för kostnaderna för att garantera att de hade fortsatt anställning. |
| --- | --- |

(292)

Kommissionen har inte heller övertygats av argumentet att Combus konkurs skulle ha skadat statens rykte som investerare eller på ett orimligt sätt äventyrat statens privatiseringsprogram genom att väcka tvivel om de tidigare statstjänstemännens anställningstrygghet. Vad gäller den första punkten drar ju omdömesgilla investerare ibland slutsatsen att de måste lägga ned olönsam verksamhet. Vad gäller den andra punkten förefaller det tämligen motsägelsefullt att hävda att staten var tvungen att betala för att statstjänstemän skulle godta privata avtal och dessutom måste fortsätta att stå för kostnaderna för att garantera att de hade fortsatt anställning.

| (293) | När det gäller 2001 års åtgärd konstaterar kommissionen att den danska regeringen, efter mottagandet av Arrivas inledande anbud under hösten 2000, gjorde en bedömning av de olika alternativ som Danmark hade i Combusärendet: en gradvis likvidation under fem år, fortsatt verksamhet med bättre avtal under sex år, fortsatt verksamhet under ett år utan återfinansiering av skulderna, en omedelbar konkurs eller Arrivas anbud. Resultatet av denna undersökning, som redovisas i tabell 5 i detta beslut, visar att alternativet ”fortsatt verksamhet i ett år” (positivt värde på 71 miljoner DKK) var det absolut mest attraktiva alternativet, följt av en gradvis likvidation under fem år (– 331 miljoner DKK) och fortsatt verksamhet med bättre avtal under sex år (– 315 miljoner DKK). En försäljning till Arrivas ursprungliga anbud värderades till – 390 miljoner DKK. |
| --- | --- |

(293)

När det gäller 2001 års åtgärd konstaterar kommissionen att den danska regeringen, efter mottagandet av Arrivas inledande anbud under hösten 2000, gjorde en bedömning av de olika alternativ som Danmark hade i Combusärendet: en gradvis likvidation under fem år, fortsatt verksamhet med bättre avtal under sex år, fortsatt verksamhet under ett år utan återfinansiering av skulderna, en omedelbar konkurs eller Arrivas anbud. Resultatet av denna undersökning, som redovisas i tabell 5 i detta beslut, visar att alternativet ”fortsatt verksamhet i ett år” (positivt värde på 71 miljoner DKK) var det absolut mest attraktiva alternativet, följt av en gradvis likvidation under fem år (– 331 miljoner DKK) och fortsatt verksamhet med bättre avtal under sex år (– 315 miljoner DKK). En försäljning till Arrivas ursprungliga anbud värderades till – 390 miljoner DKK.

| (294) | Det finns inget som tyder på att den danska regeringen gjorde en förnyad bedömning efter det att Arriva kommit med ett bättre anbud. Med tanke på att den danska regeringens investering inom ramen för 2001 års åtgärd (dvs. 140 miljoner DKK kombinerat med obegränsade garantier samt garantier på upp till 58,9 miljoner) är betydligt högre än det första alternativet som bedömdes i undersökningen, anser kommissionen att de danska myndigheterna när de fattade sitt beslut inte rimligtvis kunde förvänta sig att en privat investerare skulle ha agerat på samma sätt. |
| --- | --- |

(294)

Det finns inget som tyder på att den danska regeringen gjorde en förnyad bedömning efter det att Arriva kommit med ett bättre anbud. Med tanke på att den danska regeringens investering inom ramen för 2001 års åtgärd (dvs. 140 miljoner DKK kombinerat med obegränsade garantier samt garantier på upp till 58,9 miljoner) är betydligt högre än det första alternativet som bedömdes i undersökningen, anser kommissionen att de danska myndigheterna när de fattade sitt beslut inte rimligtvis kunde förvänta sig att en privat investerare skulle ha agerat på samma sätt.

| (295) | Med hänsyn till koncernbedömningen och skyddet av den danska regeringens image avvisar kommissionen de argument som har framförts av samma skäl som när det gäller 1999 års åtgärder. |
| --- | --- |

(295)

Med hänsyn till koncernbedömningen och skyddet av den danska regeringens image avvisar kommissionen de argument som har framförts av samma skäl som när det gäller 1999 års åtgärder.

| (296) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att en privat investerare inte skulle ha agerat så som den danska regeringen gjorde när det gäller 2001 års åtgärd. |
| --- | --- |

(296)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att en privat investerare inte skulle ha agerat så som den danska regeringen gjorde när det gäller 2001 års åtgärd.

| (297) | I Altmarkdomen fastställs följande: ”Offentligt stöd som syftar till att möjliggöra linjetrafik inom ramen för stads-, förorts- och regional trafik omfattas emellertid inte av nämnda bestämmelse i de fall då detta stöd skall anses utgöra ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det mottagande” (47). I samband med detta har domstolen fastställt fyra olika villkor som ska vara uppfyllda för att ett offentligt stöd ska utgöra ”en ersättning för allmän trafikplikt”. |
| --- | --- |

(297)

I Altmarkdomen fastställs följande: ”Offentligt stöd som syftar till att möjliggöra linjetrafik inom ramen för stads-, förorts- och regional trafik omfattas emellertid inte av nämnda bestämmelse i de fall då detta stöd skall anses utgöra ersättning som motsvarar ett vederlag för tjänster som det mottagande” (47). I samband med detta har domstolen fastställt fyra olika villkor som ska vara uppfyllda för att ett offentligt stöd ska utgöra ”en ersättning för allmän trafikplikt”.

| (298) | I sin dom i målet Combus konstaterade emellertid förstainstansrätten att minst ett av dessa villkor inte var uppfyllda i förevarande fall, eftersom beräkningsgrunden för omstruktureringsåtgärden inte hade fastställts på ett objektivt och öppet sätt innan avtalen om allmän trafik ingicks (48). |
| --- | --- |

(298)

I sin dom i målet Combus konstaterade emellertid förstainstansrätten att minst ett av dessa villkor inte var uppfyllda i förevarande fall, eftersom beräkningsgrunden för omstruktureringsåtgärden inte hade fastställts på ett objektivt och öppet sätt innan avtalen om allmän trafik ingicks (48).

| (299) | Rättspraxisen från Altmarkdomen kan därför inte tillämpas i samband med den danska regeringens omstruktureringsstöd till Combus (49). |
| --- | --- |

(299)

Rättspraxisen från Altmarkdomen kan därför inte tillämpas i samband med den danska regeringens omstruktureringsstöd till Combus (49).

| (300) | Såväl 1999 års åtgärd som 2001 års åtgärd innebar således en ekonomisk fördel för Combus. |
| --- | --- |

(300)

Såväl 1999 års åtgärd som 2001 års åtgärd innebar således en ekonomisk fördel för Combus.

6.1.4   PÅVERKAN PÅ HANDELN INOM GEMENSKAPEN SAMT PÅ KONKURRENSEN

| (301) | Åtgärden ska också snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna för att kunna betraktas som stöd. |
| --- | --- |

(301)

Åtgärden ska också snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna för att kunna betraktas som stöd.

| (302) | I detta hänseende ska det för det första konstateras att ett offentligt stöd som beviljas till ett företag som endast tillhandahåller lokala eller regionala transporttjänster och som inte levererar transporttjänster utanför sin hemstat ändå kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(302)

I detta hänseende ska det för det första konstateras att ett offentligt stöd som beviljas till ett företag som endast tillhandahåller lokala eller regionala transporttjänster och som inte levererar transporttjänster utanför sin hemstat ändå kan påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (303) | I Altmarkdomen ansåg domstolen följande: ”När en medlemsstat beviljar offentligt stöd till ett företag, kan nämligen detta företags tillhandahållande av trafiktjänster komma att upprätthållas eller ökas, med följden att möjligheterna för företag som är etablerade i andra medlemsstater att tillhandahålla sina trafiktjänster på marknaden i denna stat minskas (se, för ett liknande resonemang, dom av den 13 juli 1988 i mål 102/87, Frankrike mot kommissionen, REG 1988, s. 4067, punkt 19, av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1603, punkt 26, och domen i det ovannämnda målet Spanien mot kommissionen, punkt 40)” (50). |
| --- | --- |

(303)

I Altmarkdomen ansåg domstolen följande: ”När en medlemsstat beviljar offentligt stöd till ett företag, kan nämligen detta företags tillhandahållande av trafiktjänster komma att upprätthållas eller ökas, med följden att möjligheterna för företag som är etablerade i andra medlemsstater att tillhandahålla sina trafiktjänster på marknaden i denna stat minskas (se, för ett liknande resonemang, dom av den 13 juli 1988 i mål 102/87, Frankrike mot kommissionen, REG 1988, s. 4067, punkt 19, av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1603, punkt 26, och domen i det ovannämnda målet Spanien mot kommissionen, punkt 40)” (50).

| (304) | Sedan 1995 har flera medlemsstater därför börjat att ensidigt öppna vissa transportmarknader för konkurrens från företag som är etablerade i andra medlemsstater, så att flera företag redan tillhandahåller transporttjänster i städer, förorter eller regioner i andra medlemsstater än i sin hemstat (51). |
| --- | --- |

(304)

Sedan 1995 har flera medlemsstater därför börjat att ensidigt öppna vissa transportmarknader för konkurrens från företag som är etablerade i andra medlemsstater, så att flera företag redan tillhandahåller transporttjänster i städer, förorter eller regioner i andra medlemsstater än i sin hemstat (51).

| (305) | I Danmark har avregleringen av bussmarknaden sedan 1990 förändrat marknaden för busstransporter från en monopoliserad marknad till en marknad som är öppen för konkurrens mellan företagen. Företag från både Danmark och andra EU-länder kan konkurrera om att erbjuda tjänster som upphandlas av regionala och lokala myndigheter. Liknande villkor gäller i andra medlemsstater. Arriva är t.ex. också verksamt i Sverige och Nederländerna. |
| --- | --- |

(305)

I Danmark har avregleringen av bussmarknaden sedan 1990 förändrat marknaden för busstransporter från en monopoliserad marknad till en marknad som är öppen för konkurrens mellan företagen. Företag från både Danmark och andra EU-länder kan konkurrera om att erbjuda tjänster som upphandlas av regionala och lokala myndigheter. Liknande villkor gäller i andra medlemsstater. Arriva är t.ex. också verksamt i Sverige och Nederländerna.

| (306) | Avregleringen av bussmarknaden i Danmark och andra medlemsstater har genomförts mot bakgrund av direktiv 92/50/EEG, där det fastställs att medlemsstaterna är skyldiga att genomföra offentliga upphandlingar för bussavtal. Med beaktande av direktiv 92/50/EEG fastslog EG-domstolen i Concordiamålet att syftet med att på gemenskapsnivå samordna förfarandena vid offentlig upphandling att undanröja hinder för friheten att tillhandahålla tjänster och den fria rörligheten för varor (52). |
| --- | --- |

(306)

Avregleringen av bussmarknaden i Danmark och andra medlemsstater har genomförts mot bakgrund av direktiv 92/50/EEG, där det fastställs att medlemsstaterna är skyldiga att genomföra offentliga upphandlingar för bussavtal. Med beaktande av direktiv 92/50/EEG fastslog EG-domstolen i Concordiamålet att syftet med att på gemenskapsnivå samordna förfarandena vid offentlig upphandling att undanröja hinder för friheten att tillhandahålla tjänster och den fria rörligheten för varor (52).

| (307) | Bussmarknaden är delvis avreglerad inom EU till följd av att flera medlemsstater ensidigt har beslutat att öppna sin bussmarknad, vilket skedde mot bakgrund av att direktiv 92/50/EEG trädde i kraft. Detta gör att det råder konkurrens mellan leverantörerna på bussmarknaden. |
| --- | --- |

(307)

Bussmarknaden är delvis avreglerad inom EU till följd av att flera medlemsstater ensidigt har beslutat att öppna sin bussmarknad, vilket skedde mot bakgrund av att direktiv 92/50/EEG trädde i kraft. Detta gör att det råder konkurrens mellan leverantörerna på bussmarknaden.

| (308) | Omstruktureringsåtgärden kan därför leda till att Combus och dess köpare får förbättrad ställning i förhållande till sina konkurrenter i EU och därigenom påverka både såväl konkurrensen mellan företag som handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(308)

Omstruktureringsåtgärden kan därför leda till att Combus och dess köpare får förbättrad ställning i förhållande till sina konkurrenter i EU och därigenom påverka både såväl konkurrensen mellan företag som handeln mellan medlemsstaterna.

6.1.5   SLUTSATS: FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (309) | Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsåtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(309)

Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsåtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

6.2   BEDÖMNING AV STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

6.2.1   ÄR STÖDET FÖRENLIGT MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

| (310) | Enligt artikel 87.1 EG är statligt stöd i princip oförenligt med den gemensamma marknaden. I detta fall kan emellertid statligt stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt förordning (EEG) nr 1191/69 eller enligt artikel 87.3 c EG, såsom anges i 1999 års riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Ingen annan bestämmelse om förenlighet är tillämplig i detta fall. |
| --- | --- |

(310)

Enligt artikel 87.1 EG är statligt stöd i princip oförenligt med den gemensamma marknaden. I detta fall kan emellertid statligt stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt förordning (EEG) nr 1191/69 eller enligt artikel 87.3 c EG, såsom anges i 1999 års riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Ingen annan bestämmelse om förenlighet är tillämplig i detta fall.

6.2.2   ÄR 1999 ÅRS ÅTGÄRD OCH/ELLER 2001 ÅRS ÅTGÄRD FÖRENLIG MED FÖRORDNING nr 1191/69?

| (311) | Beslutet att inleda förfarandet innehåller en kort beskrivning (skälen 90–96) av varför den omstruktureringsåtgärd som den danska staten beviljade till Combus inte kan betraktas som förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 73 EG och förordning (EEG) nr 1169/91. Varken den danska regeringen eller de berörda parterna har ifrågasatt kommissionens argumentation när det gäller denna punkt. |
| --- | --- |

(311)

Beslutet att inleda förfarandet innehåller en kort beskrivning (skälen 90–96) av varför den omstruktureringsåtgärd som den danska staten beviljade till Combus inte kan betraktas som förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 73 EG och förordning (EEG) nr 1169/91. Varken den danska regeringen eller de berörda parterna har ifrågasatt kommissionens argumentation när det gäller denna punkt.

| (312) | Av samma skäl som i beslutet att inleda förfarandet drar kommissionen därför slutsatsen att omstruktureringsåtgärden inte kan betraktas som förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 73 EG och förordning (EEG) nr 1169/91. |
| --- | --- |

(312)

Av samma skäl som i beslutet att inleda förfarandet drar kommissionen därför slutsatsen att omstruktureringsåtgärden inte kan betraktas som förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 73 EG och förordning (EEG) nr 1169/91.

6.2.3   ÄR 1999 ÅRS ÅTGÄRD FÖRENLIG MED ARTIKEL 87.3 C EG?

| (313) | Enligt artikel 87.3 c EG kan ett stöd betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden om det rör sig om ett ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. |
| --- | --- |

(313)

Enligt artikel 87.3 c EG kan ett stöd betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden om det rör sig om ett ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”.

| (314) | På grundval av denna artikel har kommissionen antagit riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Kommissionen antog sina ursprungliga riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (53). En ny version av riktlinjerna antogs 1999 (4) och den senaste versionen av riktlinjerna kom 2004 (54). |
| --- | --- |

(314)

På grundval av denna artikel har kommissionen antagit riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Kommissionen antog sina ursprungliga riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (53). En ny version av riktlinjerna antogs 1999 (4) och den senaste versionen av riktlinjerna kom 2004 (54).

| (315) | Vad gäller den tidsmässiga tillämpningen av dessa riktlinjer fastställs följande i punkterna 103 och 104 i 2004 års riktlinjer, för oanmält stöd:
  ”Kommissionen kommer att granska förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 88.3 i fördraget på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.” |
| --- | --- |

(315)

Vad gäller den tidsmässiga tillämpningen av dessa riktlinjer fastställs följande i punkterna 103 och 104 i 2004 års riktlinjer, för oanmält stöd:

”Kommissionen kommer att granska förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 88.3 i fördraget på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.”

| (316) | Punkterna 100 och 101 i 1999 års riktlinjer har samma innehåll som 2004 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(316)

Punkterna 100 och 101 i 1999 års riktlinjer har samma innehåll som 2004 års riktlinjer.

| (317) | 1999 års åtgärd som beviljades Combus utgör oanmält stöd. Det beviljades innan 1999 års riktlinjer trädde i kraft. Följaktligen är det 1994 års omstruktureringsriktlinjer som är tillämpliga på 1999 års åtgärd. |
| --- | --- |

(317)

1999 års åtgärd som beviljades Combus utgör oanmält stöd. Det beviljades innan 1999 års riktlinjer trädde i kraft. Följaktligen är det 1994 års omstruktureringsriktlinjer som är tillämpliga på 1999 års åtgärd.

| (318) | I avsnitt 3.2.2 i 1994 års omstruktureringsriktlinjer fastställs att följande villkor ska vara uppfyllda för att omstruktureringsstöd ska godkännas:






  — | Omstruktureringsplan: Omstruktureringsstödet måste vara kopplat till en livsduglig omstrukturerings-/återhämtningsplan som överlämnas med alla relevanta uppgifter till kommissionen. |
| --- | --- | --- |

(318)

I avsnitt 3.2.2 i 1994 års omstruktureringsriktlinjer fastställs att följande villkor ska vara uppfyllda för att omstruktureringsstöd ska godkännas:

—

Omstruktureringsplan: Omstruktureringsstödet måste vara kopplat till en livsduglig omstrukturerings-/återhämtningsplan som överlämnas med alla relevanta uppgifter till kommissionen.

| — | Ekonomisk livskraft: Företagets lönsamhet måste återställas. |
| --- | --- |

—

Ekonomisk livskraft: Företagets lönsamhet måste återställas.

| — | Mildrande av skadliga effekter för konkurrenterna. Åtgärder måste vidtas för att i möjligaste mån mildra skadliga effekter av stödet för konkurrenterna. |
| --- | --- |

—

Mildrande av skadliga effekter för konkurrenterna. Åtgärder måste vidtas för att i möjligaste mån mildra skadliga effekter av stödet för konkurrenterna.

| — | Proportionalitet. Stödet måste stå i proportion till omstruktureringens kostnader och fördelar |
| --- | --- |

—

Proportionalitet. Stödet måste stå i proportion till omstruktureringens kostnader och fördelar

| — | Årlig rapport och övervakning. Medlemsstaten måste lämna in en årsrapport om stödet för att kommissionen ska kunna övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt. |
| --- | --- |

—

Årlig rapport och övervakning. Medlemsstaten måste lämna in en årsrapport om stödet för att kommissionen ska kunna övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt.

| — | Engångsstöd. Omstruktureringsstöd får endast beviljas en gång. |
| --- | --- |

—

Engångsstöd. Omstruktureringsstöd får endast beviljas en gång.

| (319) | Vad gäller omstruktureringsplanen innehåller punkt 3.2.2.A i 1994 års omstruktureringsriktlinjer följande krav:
  ”Det oeftergivliga villkoret för alla omstruktureringsplaner är att de måste återställa långfristig lönsamhet och livsduglighet för företaget inom en rimlig tid och på basis av realistiska antaganden om dess framtida verksamhetsvillkor. Följaktligen måste omstruktureringsstöd kopplas till en livsduglig omstrukturerings-/återhämtningsplan som överlämnas med alla relevanta uppgifter till kommissionen. Planen måste göra det möjligt att återställa företaget till konkurrenskraftigt skick inom en rimlig period. Förbättringen i lönsamhet måste huvudsakligen vara ett resultat av interna åtgärder som återfinns i omstruktureringsplanen och får endast vara baserade på externa faktorer såsom pris- och efterfrågeökningar som företaget självt inte i högre grad kan påverka, om de marknadsantaganden som gjorts allmänt erkänns. Framgångsrik omstrukturering bör inbegripa slopande av strukturellt förlustbringande verksamheter.
  För att fylla lönsamhetskriteriet måste omstruktureringsplanen anses kapabel att föra företaget till en position där det kan täcka alla sina kostnader inklusive avskrivning och finansiella kostnader och generera en minimiavkastning på kapitalet så att företaget när det har avslutat sin omstrukturering inte kommer att behöva ytterligare tillskott av statligt stöd och kommer att vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft.” |
| --- | --- |

(319)

Vad gäller omstruktureringsplanen innehåller punkt 3.2.2.A i 1994 års omstruktureringsriktlinjer följande krav:

”Det oeftergivliga villkoret för alla omstruktureringsplaner är att de måste återställa långfristig lönsamhet och livsduglighet för företaget inom en rimlig tid och på basis av realistiska antaganden om dess framtida verksamhetsvillkor. Följaktligen måste omstruktureringsstöd kopplas till en livsduglig omstrukturerings-/återhämtningsplan som överlämnas med alla relevanta uppgifter till kommissionen. Planen måste göra det möjligt att återställa företaget till konkurrenskraftigt skick inom en rimlig period. Förbättringen i lönsamhet måste huvudsakligen vara ett resultat av interna åtgärder som återfinns i omstruktureringsplanen och får endast vara baserade på externa faktorer såsom pris- och efterfrågeökningar som företaget självt inte i högre grad kan påverka, om de marknadsantaganden som gjorts allmänt erkänns. Framgångsrik omstrukturering bör inbegripa slopande av strukturellt förlustbringande verksamheter.

För att fylla lönsamhetskriteriet måste omstruktureringsplanen anses kapabel att föra företaget till en position där det kan täcka alla sina kostnader inklusive avskrivning och finansiella kostnader och generera en minimiavkastning på kapitalet så att företaget när det har avslutat sin omstrukturering inte kommer att behöva ytterligare tillskott av statligt stöd och kommer att vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft.”

| (320) | År 1999, innan kapitaltillskottet gjordes, hade Kromann & Münter lagt fram en plan om den finansiella omstruktureringen av Combus för den danska regeringen, och Combus ledning hade utarbetat en driftsmässig omstruktureringsplan, som presenterades i ett PM från KPMG. Eftersom den danska regeringen vid denna tidpunkt ansåg att beslutet var i linje med principen om hur en privat investerare skulle ha agerat, lämnade den inte in dessa handlingar till kommissionen. |
| --- | --- |

(320)

År 1999, innan kapitaltillskottet gjordes, hade Kromann & Münter lagt fram en plan om den finansiella omstruktureringen av Combus för den danska regeringen, och Combus ledning hade utarbetat en driftsmässig omstruktureringsplan, som presenterades i ett PM från KPMG. Eftersom den danska regeringen vid denna tidpunkt ansåg att beslutet var i linje med principen om hur en privat investerare skulle ha agerat, lämnade den inte in dessa handlingar till kommissionen.

| (321) | När det gäller omstruktureringsplanen och Combus ekonomiska livskraft har två frågor uppstått under förfarandets gång:






  — | Danske Busvognmænd anser att det inte fanns någon omstruktureringsplan när 1999 års kapitaltillskott gjordes. Vidare hävdar Danske Busvognmænd att det inte är möjligt att efterkonstruera en sådan omstruktureringsplan. |
| --- | --- | --- |

(321)

När det gäller omstruktureringsplanen och Combus ekonomiska livskraft har två frågor uppstått under förfarandets gång:

—

Danske Busvognmænd anser att det inte fanns någon omstruktureringsplan när 1999 års kapitaltillskott gjordes. Vidare hävdar Danske Busvognmænd att det inte är möjligt att efterkonstruera en sådan omstruktureringsplan.

| — | Är villkoren för en omstruktureringsplan uppfyllda enligt 1994 års riktlinjer? |
| --- | --- |

—

Är villkoren för en omstruktureringsplan uppfyllda enligt 1994 års riktlinjer?

| (322) | Kommissionen ansåg att när det gäller tidpunkten då omstruktureringsplanen var tillgänglig måste man skilja mellan planens faktiska existens och när den lades fram för kommissionen. |
| --- | --- |

(322)

Kommissionen ansåg att när det gäller tidpunkten då omstruktureringsplanen var tillgänglig måste man skilja mellan planens faktiska existens och när den lades fram för kommissionen.

| (323) | Omstruktureringsplanens faktiska existens. I målet Frankrike mot kommissionen slog EG-domstolen fast att de myndigheter i medlemsstaten som beviljar omstruktureringsstödet ”vid tidpunkten för stödets beviljande” måste ha tillgång till ”en omstruktureringsplan som uppfyller de krav som [fastställs i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd]” (55). I förevarande fall innebär detta att den danska regeringen skulle ha haft tillgång till en omstruktureringsplan som uppfyllde 1994 års omstruktureringsriktlinjer senast när det första kapitaltillskottet gjordes år 1999. |
| --- | --- |

(323)

Omstruktureringsplanens faktiska existens. I målet Frankrike mot kommissionen slog EG-domstolen fast att de myndigheter i medlemsstaten som beviljar omstruktureringsstödet ”vid tidpunkten för stödets beviljande” måste ha tillgång till ”en omstruktureringsplan som uppfyller de krav som [fastställs i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd]” (55). I förevarande fall innebär detta att den danska regeringen skulle ha haft tillgång till en omstruktureringsplan som uppfyllde 1994 års omstruktureringsriktlinjer senast när det första kapitaltillskottet gjordes år 1999.

| (324) | Som tidigare har beskrivits baserades 1999 års kapitaltillskott på en beräkning av Combus kapitalbehov samt en omstruktureringsplan, som hade utarbetats av advokatbyrån Kromann & Münter samt Combus ledning. Enligt omstruktureringsplanen skulle Combus bli ekonomiskt livskraftigt igen 2001 om det gjordes ett kapitaltillskott på 300 miljoner DKK och företagets ledning genomförde de planerade omstruktureringsåtgärderna. Omstruktureringsplanen utgjorde underlag för Trafikministeriets konfidentiella lagförslag av den 27 maj 1999 om godkännande av kapitaltillskottet. |
| --- | --- |

(324)

Som tidigare har beskrivits baserades 1999 års kapitaltillskott på en beräkning av Combus kapitalbehov samt en omstruktureringsplan, som hade utarbetats av advokatbyrån Kromann & Münter samt Combus ledning. Enligt omstruktureringsplanen skulle Combus bli ekonomiskt livskraftigt igen 2001 om det gjordes ett kapitaltillskott på 300 miljoner DKK och företagets ledning genomförde de planerade omstruktureringsåtgärderna. Omstruktureringsplanen utgjorde underlag för Trafikministeriets konfidentiella lagförslag av den 27 maj 1999 om godkännande av kapitaltillskottet.

| (325) | Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsstödet till Combus beviljades först efter det att den danska regeringen hade tillgång till en omstruktureringsplan. Men det är fortfarande en öppen fråga om denna omstruktureringsplan uppfyller kraven i 1994 års omstruktureringsriktlinjer. |
| --- | --- |

(325)

Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsstödet till Combus beviljades först efter det att den danska regeringen hade tillgång till en omstruktureringsplan. Men det är fortfarande en öppen fråga om denna omstruktureringsplan uppfyller kraven i 1994 års omstruktureringsriktlinjer.

| (326) | Framläggande av omstruktureringsplanen för kommissionen. Som den danska regeringen helt riktigt har påpekat har kommissionen i sin skrivelse till EG-domstolen i målet Frankrike mot kommissionen konstaterat att ”den franska regeringen inte har lagt fram någon trovärdig omstruktureringsplan till kommissionen” och att ”sedan förfarandet inleddes har de franska myndigheterna inte inkommit med en sådan plan till kommissionen” (56). Detta konstaterande, som inte har ifrågasatts av EG-domstolen, visar att omstruktureringsplanen behöver vara tillgänglig för kommissionen senast det datum då kommissionen fattar sitt beslut. |
| --- | --- |

(326)

Framläggande av omstruktureringsplanen för kommissionen. Som den danska regeringen helt riktigt har påpekat har kommissionen i sin skrivelse till EG-domstolen i målet Frankrike mot kommissionen konstaterat att ”den franska regeringen inte har lagt fram någon trovärdig omstruktureringsplan till kommissionen” och att ”sedan förfarandet inleddes har de franska myndigheterna inte inkommit med en sådan plan till kommissionen” (56). Detta konstaterande, som inte har ifrågasatts av EG-domstolen, visar att omstruktureringsplanen behöver vara tillgänglig för kommissionen senast det datum då kommissionen fattar sitt beslut.

| (327) | I förevarande fall lämnade de danska myndigheterna sammanlagt fyra skrivelser till kommissionen i april 2007, daterade den 26 april 1999, den 15 maj 1999 och den 18 maj 1999 (två skrivelser). Tre av skrivelserna har utarbetats av Kromann & Münter och en skrivelse av KPMG. De danska myndigheterna anser att de tre skrivelserna från Kromann & Münter utgör den finansiella omstruktureringsplanen och att skrivelsen från KPMG utgör den driftsmässiga omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(327)

I förevarande fall lämnade de danska myndigheterna sammanlagt fyra skrivelser till kommissionen i april 2007, daterade den 26 april 1999, den 15 maj 1999 och den 18 maj 1999 (två skrivelser). Tre av skrivelserna har utarbetats av Kromann & Münter och en skrivelse av KPMG. De danska myndigheterna anser att de tre skrivelserna från Kromann & Münter utgör den finansiella omstruktureringsplanen och att skrivelsen från KPMG utgör den driftsmässiga omstruktureringsplanen.

| (328) | Den danska regeringen har uppgett för kommissionen att dessa fyra PM från Kromann & Münter och KPMG utgör en omstruktureringsplan som uppfyller kraven i 1994 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(328)

Den danska regeringen har uppgett för kommissionen att dessa fyra PM från Kromann & Münter och KPMG utgör en omstruktureringsplan som uppfyller kraven i 1994 års riktlinjer.

| (329) | Kommissionen konstaterar att PM:et från KPMG endast innehåller en upprepning av de avsikter från Combus styrelse och ledning som beslutades i november 1998 och april 1999. KPMG framhåller att de inte genomförde någon budgetgenomgång, utan arbetade utifrån Combus antaganden. KPMG hade med andra ord inte kontrollerat om de antaganden som dess arbete byggde på var realistiska. Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen inte uppfyller kriteriet ”på basis av realistiska antaganden”, eftersom den danska regeringen aldrig kontrollerade om antagandena var realistiska. |
| --- | --- |

(329)

Kommissionen konstaterar att PM:et från KPMG endast innehåller en upprepning av de avsikter från Combus styrelse och ledning som beslutades i november 1998 och april 1999. KPMG framhåller att de inte genomförde någon budgetgenomgång, utan arbetade utifrån Combus antaganden. KPMG hade med andra ord inte kontrollerat om de antaganden som dess arbete byggde på var realistiska. Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen inte uppfyller kriteriet ”på basis av realistiska antaganden”, eftersom den danska regeringen aldrig kontrollerade om antagandena var realistiska.

| (330) | Vidare konstaterar kommissionen att PM:et från KPMG endast innehåller en analys av vissa av Combus verksamhetsområden och inte grundas på de enskilda bussavtalen, utan på kortfattade bedömningar av bussdistrikten. Omstruktureringsplanen är därför ofullständig eftersom den endast täcker en del av Combus verksamhet och inte är tillräckligt detaljerad eftersom den inte grundas på de enskilda avtalen som utgör grunden för Combus affärsverksamhet. |
| --- | --- |

(330)

Vidare konstaterar kommissionen att PM:et från KPMG endast innehåller en analys av vissa av Combus verksamhetsområden och inte grundas på de enskilda bussavtalen, utan på kortfattade bedömningar av bussdistrikten. Omstruktureringsplanen är därför ofullständig eftersom den endast täcker en del av Combus verksamhet och inte är tillräckligt detaljerad eftersom den inte grundas på de enskilda avtalen som utgör grunden för Combus affärsverksamhet.

| (331) | Kommissionen konstaterar slutligen att de föreslagna omstruktureringsåtgärderna inte har fördelats efter bussdistrikt och att de enskilda besparingsmålen inte har fördelats på de enskilda omstruktureringsåtgärderna. Dessutom kontrollerade revisorerna inte om de kostnadsbesparingar som ledningen förväntade sig var realistiska. |
| --- | --- |

(331)

Kommissionen konstaterar slutligen att de föreslagna omstruktureringsåtgärderna inte har fördelats efter bussdistrikt och att de enskilda besparingsmålen inte har fördelats på de enskilda omstruktureringsåtgärderna. Dessutom kontrollerade revisorerna inte om de kostnadsbesparingar som ledningen förväntade sig var realistiska.

| (332) | De tre skrivelserna om den finansiella omstruktureringen behandlar inte alls den driftsmässiga omstruktureringen. De kan därför inte kompensera för bristerna i PM:et från KPMG. |
| --- | --- |

(332)

De tre skrivelserna om den finansiella omstruktureringen behandlar inte alls den driftsmässiga omstruktureringen. De kan därför inte kompensera för bristerna i PM:et från KPMG.

| (333) | Mot bakgrund av dessa omständigheter drar kommissionen slutsatsen att de fyra skrivelser som den danska regeringen har presenterat som omstruktureringsplan inte uppfyller de villkor för en omstruktureringsplan som fastställs i 1994 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(333)

Mot bakgrund av dessa omständigheter drar kommissionen slutsatsen att de fyra skrivelser som den danska regeringen har presenterat som omstruktureringsplan inte uppfyller de villkor för en omstruktureringsplan som fastställs i 1994 års riktlinjer.

| (334) | Att det föreligger en omstruktureringsplan som uppfyller riktlinjernas krav är ett oeftergivligt villkor för att ett omstruktureringsstöd ska godkännas. Utan att undersöka de andra kriterierna kan kommissionen därför dra slutsatsen att 1999 års åtgärd inte kan godkännas på basis av 1994 års omstruktureringsriktlinjer. |
| --- | --- |

(334)

Att det föreligger en omstruktureringsplan som uppfyller riktlinjernas krav är ett oeftergivligt villkor för att ett omstruktureringsstöd ska godkännas. Utan att undersöka de andra kriterierna kan kommissionen därför dra slutsatsen att 1999 års åtgärd inte kan godkännas på basis av 1994 års omstruktureringsriktlinjer.

6.2.4   ÄR 2001 ÅRS ÅTGÄRD FÖRENLIG MED ARTIKEL 87.3 C EG?

| (335) | Enligt artikel 87.3 c EG kan ett stöd betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden om det rör sig om ett ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”. |
| --- | --- |

(335)

Enligt artikel 87.3 c EG kan ett stöd betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden om det rör sig om ett ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset”.

| (336) | På grundval av denna artikel har kommissionen antagit riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Kommissionen antog sina ursprungliga riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (57). En ny version av riktlinjerna antogs 1999 (58) och den senaste versionen av riktlinjerna kom 2004 (59). |
| --- | --- |

(336)

På grundval av denna artikel har kommissionen antagit riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Kommissionen antog sina ursprungliga riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (57). En ny version av riktlinjerna antogs 1999 (58) och den senaste versionen av riktlinjerna kom 2004 (59).

| (337) | Vad gäller den tidsmässiga tillämpningen av dessa riktlinjer fastställs följande i punkterna 103 och 104 i 2004 års riktlinjer, för anmält stöd:
  ”De anmälningar som registrerats hos kommissionen före den 10 oktober 2004 granskas emellertid enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes.” |
| --- | --- |

(337)

Vad gäller den tidsmässiga tillämpningen av dessa riktlinjer fastställs följande i punkterna 103 och 104 i 2004 års riktlinjer, för anmält stöd:

”De anmälningar som registrerats hos kommissionen före den 10 oktober 2004 granskas emellertid enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes.”

| (338) | Punkterna 100 och 101 i 1999 års riktlinjer har samma innehåll som 2004 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(338)

Punkterna 100 och 101 i 1999 års riktlinjer har samma innehåll som 2004 års riktlinjer.

| (339) | 2001 års åtgärd som beviljades Combus utgör anmält stöd. Det anmäldes innan 2004 års riktlinjer hade trätt i kraft och efter det att 1999 års riktlinjer hade trätt i kraft. Följaktligen är det 1999 års omstruktureringsriktlinjer som är tillämpliga på 2001 års åtgärd. |
| --- | --- |

(339)

2001 års åtgärd som beviljades Combus utgör anmält stöd. Det anmäldes innan 2004 års riktlinjer hade trätt i kraft och efter det att 1999 års riktlinjer hade trätt i kraft. Följaktligen är det 1999 års omstruktureringsriktlinjer som är tillämpliga på 2001 års åtgärd.

| (340) | I avsnitt 3.2 i 1999 års omstruktureringsriktlinjer fastställs att följande villkor ska vara uppfyllda för att omstruktureringsstöd ska godkännas:






  — | Företaget måste kunna anses befinna sig i svårigheter på det sätt som avses i dessa riktlinjer. |
| --- | --- | --- |

(340)

I avsnitt 3.2 i 1999 års omstruktureringsriktlinjer fastställs att följande villkor ska vara uppfyllda för att omstruktureringsstöd ska godkännas:

—

Företaget måste kunna anses befinna sig i svårigheter på det sätt som avses i dessa riktlinjer.

| — | Företagets lönsamhet måste återställas. Stödet beviljas under förutsättning att den omstruktureringsplan som kommissionen ska ha godkänt genomförs. Företaget ska genomföra omstruktureringsplanen i sin helhet. |
| --- | --- |

—

Företagets lönsamhet måste återställas. Stödet beviljas under förutsättning att den omstruktureringsplan som kommissionen ska ha godkänt genomförs. Företaget ska genomföra omstruktureringsplanen i sin helhet.

| — | Åtgärder måste vidtas för att i största möjliga mån mildra de negativa följderna av stödet för konkurrenterna. |
| --- | --- |

—

Åtgärder måste vidtas för att i största möjliga mån mildra de negativa följderna av stödet för konkurrenterna.

| — | Stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt och stödmottagaren förväntas i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen. |
| --- | --- |

—

Stödet ska begränsas till vad som är absolut nödvändigt och stödmottagaren förväntas i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen.

| — | Medlemsstaten måste lämna in en årsrapport om stödet för att kommissionen ska kunna övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaten måste lämna in en årsrapport om stödet för att kommissionen ska kunna övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt.

| — | Omstruktureringsstöd får endast beviljas en gång. |
| --- | --- |

—

Omstruktureringsstöd får endast beviljas en gång.

| (341) | I sitt beslut att inleda förfarandet har kommissionen fastställt att Combus var ett företag i svårigheter i den mening som avses i 1999 års omstruktureringsriktlinjer. Varken den danska regeringen eller Danske Busvognmænd har ifrågasatt detta konstaterande. Kommissionen drar därför slutsatsen att Combus var ett företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(341)

I sitt beslut att inleda förfarandet har kommissionen fastställt att Combus var ett företag i svårigheter i den mening som avses i 1999 års omstruktureringsriktlinjer. Varken den danska regeringen eller Danske Busvognmænd har ifrågasatt detta konstaterande. Kommissionen drar därför slutsatsen att Combus var ett företag i svårigheter.

| (342) | För att omstruktureringsstöd ska beviljas måste det genomföras en omstruktureringsplan som ska godkännas av kommissionen för alla enskilda stödåtgärder. Omstruktureringsstödet måste därför knytas till en genomförbar omstruktureringsplan som medlemsstaten förbinder sig att följa (60). |
| --- | --- |

(342)

För att omstruktureringsstöd ska beviljas måste det genomföras en omstruktureringsplan som ska godkännas av kommissionen för alla enskilda stödåtgärder. Omstruktureringsstödet måste därför knytas till en genomförbar omstruktureringsplan som medlemsstaten förbinder sig att följa (60).

| (343) | Omstruktureringsplanen ska framför allt innehålla följande:






  — | En marknadsundersökning. |
| --- | --- | --- |

(343)

Omstruktureringsplanen ska framför allt innehålla följande:

—

En marknadsundersökning.

| — | En beskrivning av de omständigheter som ledde till att företaget hamnade i svårigheter, vilket gör det möjligt att bedöma om de föreslagna åtgärderna är lämpliga. Den ska göra det möjligt för företaget att övergå till en ny struktur som ger det utsikter till långsiktig lönsamhet och möjligheter att fungera med egna resurser. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de omständigheter som ledde till att företaget hamnade i svårigheter, vilket gör det möjligt att bedöma om de föreslagna åtgärderna är lämpliga. Den ska göra det möjligt för företaget att övergå till en ny struktur som ger det utsikter till långsiktig lönsamhet och möjligheter att fungera med egna resurser.

| — | En beskrivning av en omvandling i företaget så att det när omstruktureringen väl är genomförd kan bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den nuvärdesberäknade avkastningen på eget kapital i det omstrukturerade företaget måste vara tillräcklig för att företaget ska vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av en omvandling i företaget så att det när omstruktureringen väl är genomförd kan bära alla sina kostnader, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den nuvärdesberäknade avkastningen på eget kapital i det omstrukturerade företaget måste vara tillräcklig för att företaget ska vara i stånd att konkurrera på marknaden av egen kraft.

| (344) | Den danska regeringen sände omstruktureringsplanen för Combus till kommissionen den 8 och 23 januari 2001 (se detaljerad beskrivning i del II). |
| --- | --- |

(344)

Den danska regeringen sände omstruktureringsplanen för Combus till kommissionen den 8 och 23 januari 2001 (se detaljerad beskrivning i del II).

| (345) | När det gäller 2001 års omstruktureringsplan och Combus ekonomiska livskraft hade kommissionen uttryckt tvivel om Combus ekonomiska livskraft i sitt beslut att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(345)

När det gäller 2001 års omstruktureringsplan och Combus ekonomiska livskraft hade kommissionen uttryckt tvivel om Combus ekonomiska livskraft i sitt beslut att inleda förfarandet.

| (346) | I punkterna 31–34 i 1999 års omstruktureringsriktlinjer fastställs i detta avseende att omstruktureringsplanen ”skall göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten” samt att ”[f]örbättringen av lönsamheten skall i första hand uppnås genom de interna åtgärder som anges i omstruktureringsplanen. Den får endast vara baserad på externa faktorer, såsom pris- och efterfrågeförändringar som företaget självt inte i högre grad kan påverka, om de antaganden som gjorts beträffande marknadens utveckling allmänt erkänns.” En omstrukturering ska innebära att ”företaget överger de verksamheter som förblir olönsamma även efter omstruktureringen”. |
| --- | --- |

(346)

I punkterna 31–34 i 1999 års omstruktureringsriktlinjer fastställs i detta avseende att omstruktureringsplanen ”skall göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten” samt att ”[f]örbättringen av lönsamheten skall i första hand uppnås genom de interna åtgärder som anges i omstruktureringsplanen. Den får endast vara baserad på externa faktorer, såsom pris- och efterfrågeförändringar som företaget självt inte i högre grad kan påverka, om de antaganden som gjorts beträffande marknadens utveckling allmänt erkänns.” En omstrukturering ska innebära att ”företaget överger de verksamheter som förblir olönsamma även efter omstruktureringen”.

| (347) | Danske Busvognmænd anser i sin inlaga att Combus inte var ekonomiskt livskraftigt som offentligt företag, utan först efter försäljningen till Arriva. |
| --- | --- |

(347)

Danske Busvognmænd anser i sin inlaga att Combus inte var ekonomiskt livskraftigt som offentligt företag, utan först efter försäljningen till Arriva.

| (348) | I Combusdomen ansåg förstainstansrätten att ”kommissionens resonemang skall [...] anses ge uttryck för ett allvarligt tvivel avseende Combus lönsamhet i den mening som avses i den ovannämnda bestämmelsen [dvs. artikel 87 i EG-fördraget] och i riktlinjerna, ett tvivel som kommissionen emellertid inte kände sig skyldig att klargöra eftersom den ansåg att artikel 73 EG verkade vara en tillräckligt rättslig grund för att godkänna stödet i fråga. Eftersom den sistnämnda bestämmelsen emellertid inte kan åberopas i detta syfte [...], finns det inget giltigt godkännande i det ifrågasatta beslutet såvitt avser utbetalningen av beloppet 300 miljoner DKK. [...] Följaktligen kan det under inga omständigheter anses att Combus har blivit lönsamt (61).” |
| --- | --- |

(348)

I Combusdomen ansåg förstainstansrätten att ”kommissionens resonemang skall [...] anses ge uttryck för ett allvarligt tvivel avseende Combus lönsamhet i den mening som avses i den ovannämnda bestämmelsen [dvs. artikel 87 i EG-fördraget] och i riktlinjerna, ett tvivel som kommissionen emellertid inte kände sig skyldig att klargöra eftersom den ansåg att artikel 73 EG verkade vara en tillräckligt rättslig grund för att godkänna stödet i fråga. Eftersom den sistnämnda bestämmelsen emellertid inte kan åberopas i detta syfte [...], finns det inget giltigt godkännande i det ifrågasatta beslutet såvitt avser utbetalningen av beloppet 300 miljoner DKK. [...] Följaktligen kan det under inga omständigheter anses att Combus har blivit lönsamt (61).”

| (349) | Dessa tvivel, som kommissionen även tar upp i sitt beslut att inleda förfarandet (skälen 106–109), bestod i att kommissionen inte hade fastställt att Combus var ekonomiskt livskraftigt utan den del av det statliga stödet som kommissionen hade godkänt i sitt ursprungliga beslut som ersättning för allmän trafikplikt. Eftersom förstainstansrätten fastslog att detta stöd inte kunde godkännas som ersättning för allmän trafikplikt, drog den slutsatsen att Combus ekonomiska livskraft inte längre var fastställt i kommissionens ursprungliga beslut. |
| --- | --- |

(349)

Dessa tvivel, som kommissionen även tar upp i sitt beslut att inleda förfarandet (skälen 106–109), bestod i att kommissionen inte hade fastställt att Combus var ekonomiskt livskraftigt utan den del av det statliga stödet som kommissionen hade godkänt i sitt ursprungliga beslut som ersättning för allmän trafikplikt. Eftersom förstainstansrätten fastslog att detta stöd inte kunde godkännas som ersättning för allmän trafikplikt, drog den slutsatsen att Combus ekonomiska livskraft inte längre var fastställt i kommissionens ursprungliga beslut.

| (350) | Som den danska regeringen med rätta framhåller har förstainstansrätten inte genomfört någon ekonomisk analys av omstruktureringsplanen för att ogiltigförklara kommissionens ursprungliga beslut. Argumentationen är tvärtom formell och logisk: eftersom kommissionen i sitt ursprungliga beslut hade grundat sin slutsats om den ekonomiska livskraften på den del av stödet som hade godkänts enligt artikel 73 i EG-fördraget (328 miljoner DKK) som ersättning för avtal om allmän trafik och eftersom förstainstansrätten hade konstaterat att detta stöd inte kunde godkännas på denna rättsliga grund, drog rätten slutsatsen att det inte längre fanns någon giltig grund för utbetalning av denna del av stödet och att argumentationen till stöd för att företaget var ekonomiskt livskraftigt logiskt sett saknade grund. |
| --- | --- |

(350)

Som den danska regeringen med rätta framhåller har förstainstansrätten inte genomfört någon ekonomisk analys av omstruktureringsplanen för att ogiltigförklara kommissionens ursprungliga beslut. Argumentationen är tvärtom formell och logisk: eftersom kommissionen i sitt ursprungliga beslut hade grundat sin slutsats om den ekonomiska livskraften på den del av stödet som hade godkänts enligt artikel 73 i EG-fördraget (328 miljoner DKK) som ersättning för avtal om allmän trafik och eftersom förstainstansrätten hade konstaterat att detta stöd inte kunde godkännas på denna rättsliga grund, drog rätten slutsatsen att det inte längre fanns någon giltig grund för utbetalning av denna del av stödet och att argumentationen till stöd för att företaget var ekonomiskt livskraftigt logiskt sett saknade grund.

| (351) | I sitt ursprungliga beslut hade kommissionen ansett att 328 miljoner DKK av beloppet på 490 miljoner DKK utgjorde ersättning för allmän trafikplikt och att endast 162 miljoner DKK utgjorde omstruktureringsstöd (62). På grundval av denna bedömning drog kommissionen följande slutsats:
  ”Med beaktande av de omstruktureringsåtgärder och statliga stöd som redan har diskuterats med hänsyn till förordning nr 1191/69, skulle man kunna anse att Combus lönsamhet återställs. Denna lönsamhet uppfyller emellertid inte riktlinjernas krav i egentlig mening, eftersom den är beroende av annat statligt stöd.” |
| --- | --- |

(351)

I sitt ursprungliga beslut hade kommissionen ansett att 328 miljoner DKK av beloppet på 490 miljoner DKK utgjorde ersättning för allmän trafikplikt och att endast 162 miljoner DKK utgjorde omstruktureringsstöd (62). På grundval av denna bedömning drog kommissionen följande slutsats:

”Med beaktande av de omstruktureringsåtgärder och statliga stöd som redan har diskuterats med hänsyn till förordning nr 1191/69, skulle man kunna anse att Combus lönsamhet återställs. Denna lönsamhet uppfyller emellertid inte riktlinjernas krav i egentlig mening, eftersom den är beroende av annat statligt stöd.”

| (352) | I det aktuella beslutet bedömer kommissionen 1999 och 2001 års åtgärder som två separata åtgärder. I det föregående avsnittet har 1999 års åtgärd, ett kapitaltillskott på 200 miljoner DKK och ett efterställt lån på 100 miljoner DKK, konstaterats vara olagligt och oförenligt statligt stöd som Combus måste betala tillbaka. Combus kan därför inte hänvisa till dessa pengar för att visa att företagets ekonomiska livskraft har återställts. |
| --- | --- |

(352)

I det aktuella beslutet bedömer kommissionen 1999 och 2001 års åtgärder som två separata åtgärder. I det föregående avsnittet har 1999 års åtgärd, ett kapitaltillskott på 200 miljoner DKK och ett efterställt lån på 100 miljoner DKK, konstaterats vara olagligt och oförenligt statligt stöd som Combus måste betala tillbaka. Combus kan därför inte hänvisa till dessa pengar för att visa att företagets ekonomiska livskraft har återställts.

| (353) | Även om det samlade stödet (62), dvs. 1999 och 2001 års åtgärder tillsammans, kunde ha lett till att Combus lönsamhet återställdes 2006 (se prognosen för omsättning och vinst i tabell 7 ovan), är detta ändå inte realistiskt om Combus måste betala tillbaka 300 miljoner DKK till den danska regeringen, eftersom det utgör olagligt och oförenligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(353)

Även om det samlade stödet (62), dvs. 1999 och 2001 års åtgärder tillsammans, kunde ha lett till att Combus lönsamhet återställdes 2006 (se prognosen för omsättning och vinst i tabell 7 ovan), är detta ändå inte realistiskt om Combus måste betala tillbaka 300 miljoner DKK till den danska regeringen, eftersom det utgör olagligt och oförenligt statligt stöd.

| (354) | Kommissionen drar slutsatsen att även om Combus kunde förväntas återfå ekonomisk livskraft 2006 – på basis av den omstruktureringsplan som lagts fram 2001 – var detta inte längre realistiskt om 1999 års åtgärder utgjorde olagligt och oförenligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(354)

Kommissionen drar slutsatsen att även om Combus kunde förväntas återfå ekonomisk livskraft 2006 – på basis av den omstruktureringsplan som lagts fram 2001 – var detta inte längre realistiskt om 1999 års åtgärder utgjorde olagligt och oförenligt statligt stöd.

| (355) | Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsplanen inte kan garantera Combus ekonomiska livskraft eftersom den bygger på det felaktiga antagandet att Combus inte måste betala tillbaka det olagliga och oförenliga statliga stöd som företaget fick 1999 till den danska regeringen. |
| --- | --- |

(355)

Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsplanen inte kan garantera Combus ekonomiska livskraft eftersom den bygger på det felaktiga antagandet att Combus inte måste betala tillbaka det olagliga och oförenliga statliga stöd som företaget fick 1999 till den danska regeringen.

| (356) | I punkterna 35–39 i 1999 års omstruktureringsriktlinjer fastställs följande villkor:
  ”c)   Stödet skall förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen






  (35) | Åtgärder måste vidtas för att i största möjliga mån mildra de negativa följderna av stödet för konkurrenterna. I annat fall måste stödet anses ’strida mot det gemensamma intresset’ och därmed som oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- | --- |

(356)

I punkterna 35–39 i 1999 års omstruktureringsriktlinjer fastställs följande villkor:

”c)   Stödet skall förhindra otillbörlig snedvridning av konkurrensen

(35)

Åtgärder måste vidtas för att i största möjliga mån mildra de negativa följderna av stödet för konkurrenterna. I annat fall måste stödet anses ’strida mot det gemensamma intresset’ och därmed som oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (36) | Detta villkor tar sig vanligtvis uttryck i att företaget måste begränsa sin närvaro på sin marknad eller sina marknader när omstruktureringsperioden är slut.
  [...] |
| --- | --- |

(36)

Detta villkor tar sig vanligtvis uttryck i att företaget måste begränsa sin närvaro på sin marknad eller sina marknader när omstruktureringsperioden är slut.

[...]

| (37) | Begränsning eller påtvingad minskning av närvaron på den eller de relevanta marknader där företaget är verksamt utgör en uppvägande åtgärd till fördel för konkurrenterna. Åtgärden bör stå i förhållande till de snedvridande verkningarna av stödet och i synnerhet till det inflytande företaget har på marknaden. Kommissionen fastställer åtgärdernas omfattning på grundval av den marknadsundersökning som bifogas omstruktureringsplanen och, när ett förfarande har inletts, på grundval av de upplysningar som marknadsaktörerna lämnar. Minskningen av företagets närvaro uppnås genom omstruktureringsplanen och eventuella villkor som kan knytas till den.
  (...) |
| --- | --- |

(37)

Begränsning eller påtvingad minskning av närvaron på den eller de relevanta marknader där företaget är verksamt utgör en uppvägande åtgärd till fördel för konkurrenterna. Åtgärden bör stå i förhållande till de snedvridande verkningarna av stödet och i synnerhet till det inflytande företaget har på marknaden. Kommissionen fastställer åtgärdernas omfattning på grundval av den marknadsundersökning som bifogas omstruktureringsplanen och, när ett förfarande har inletts, på grundval av de upplysningar som marknadsaktörerna lämnar. Minskningen av företagets närvaro uppnås genom omstruktureringsplanen och eventuella villkor som kan knytas till den.

(...)

| (39) | De uppvägande åtgärderna kan vara av varierande slag beroende på om företaget är verksamt på en marknad som kännetecknas av överkapacitet eller inte. [...] Även om [...] det inte råder strukturell överkapacitet på en marknad i gemenskapen eller EES som det stödmottagande företaget är närvarande på, undersöker kommissionen ändå möjligheten att kräva uppvägande åtgärder. Om dessa åtgärder inbegriper en kapacitetsminskning vid det berörda företaget, kan denna bestå i avyttring av tillgångar eller dotterbolag. Kommissionen skall granska de uppvägande åtgärder som medlemsstaten föreslår, oavsett av vilket slag de är, och fastställa huruvida deras omfattning är tillräcklig för att mildra eventuella snedvridningar av konkurrensen. Vid granskningen av vilka uppvägande åtgärder som krävs skall kommissionen beakta situationen på marknaden och i synnerhet tillväxten och i vilken grad efterfrågan tillfredsställs.” |
| --- | --- |

(39)

De uppvägande åtgärderna kan vara av varierande slag beroende på om företaget är verksamt på en marknad som kännetecknas av överkapacitet eller inte. [...] Även om [...] det inte råder strukturell överkapacitet på en marknad i gemenskapen eller EES som det stödmottagande företaget är närvarande på, undersöker kommissionen ändå möjligheten att kräva uppvägande åtgärder. Om dessa åtgärder inbegriper en kapacitetsminskning vid det berörda företaget, kan denna bestå i avyttring av tillgångar eller dotterbolag. Kommissionen skall granska de uppvägande åtgärder som medlemsstaten föreslår, oavsett av vilket slag de är, och fastställa huruvida deras omfattning är tillräcklig för att mildra eventuella snedvridningar av konkurrensen. Vid granskningen av vilka uppvägande åtgärder som krävs skall kommissionen beakta situationen på marknaden och i synnerhet tillväxten och i vilken grad efterfrågan tillfredsställs.”

| (357) | I sitt beslut att inleda förfarandet (skälen 110–115) uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de särskilda omständigheterna i ärendet utgör skäl för att det inte vidtas några åtgärder för att mildra de negativa följderna av stödet för konkurrenterna. |
| --- | --- |

(357)

I sitt beslut att inleda förfarandet (skälen 110–115) uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de särskilda omständigheterna i ärendet utgör skäl för att det inte vidtas några åtgärder för att mildra de negativa följderna av stödet för konkurrenterna.

| (358) | Kommissionen tänkte sig framför allt möjligheten att Combus lade ut en del av sina avtal om allmän trafik på marknaden. Combus avtal om allmän trafik löpte ut gradvis. Vid utgången av 2003 skulle ungefär 50 procent av avtalen, mätt i avtalsvärdet, löpa ut. Det sista avtalet löpte ut 2006. |
| --- | --- |

(358)

Kommissionen tänkte sig framför allt möjligheten att Combus lade ut en del av sina avtal om allmän trafik på marknaden. Combus avtal om allmän trafik löpte ut gradvis. Vid utgången av 2003 skulle ungefär 50 procent av avtalen, mätt i avtalsvärdet, löpa ut. Det sista avtalet löpte ut 2006.

| (359) | I sitt beslut att inleda förfarandet (skäl 113) underströk kommissionen att det är viktigt att bedöma eventuell skadlig inverkan på konkurrensen ex tunc, dvs. vid den tidpunkt då omstruktureringsstödet beviljades. |
| --- | --- |

(359)

I sitt beslut att inleda förfarandet (skäl 113) underströk kommissionen att det är viktigt att bedöma eventuell skadlig inverkan på konkurrensen ex tunc, dvs. vid den tidpunkt då omstruktureringsstödet beviljades.

| (360) | I detta sammanhang har kommissionen hävdat att Combus kunde ha avslutat sina avtal om allmän trafik enligt artikel 14.4 i förordning (EEG) nr 1191/69 och att detta kunde ha utgjort en lämplig kompensationsåtgärd. |
| --- | --- |

(360)

I detta sammanhang har kommissionen hävdat att Combus kunde ha avslutat sina avtal om allmän trafik enligt artikel 14.4 i förordning (EEG) nr 1191/69 och att detta kunde ha utgjort en lämplig kompensationsåtgärd.

| (361) | I sitt svar på den inledande skrivelsen förnekar Danmark att det fanns någon sådan möjlighet. I artikel 14.4 fastställs följande:
  ”Ett företag, som avser att upphöra med eller genomföra väsentliga förändringar i en transporttjänst som det tillhandahåller allmänheten kontinuerligt och regelbundet och som inte omfattas av avtalssystemet eller den allmänna trafikplikten, ska underrätta medlemsstatens behöriga myndigheter om detta senast tre månader i förväg. De behöriga myndigheterna får besluta att avstå från sådan underrättelse. Denna bestämmelse ska inte inverka på giltigheten av andra nationella förfaringssätt som avser rätten att upphöra med eller ändra transporttjänster” (63). |
| --- | --- |

(361)

I sitt svar på den inledande skrivelsen förnekar Danmark att det fanns någon sådan möjlighet. I artikel 14.4 fastställs följande:

”Ett företag, som avser att upphöra med eller genomföra väsentliga förändringar i en transporttjänst som det tillhandahåller allmänheten kontinuerligt och regelbundet och som inte omfattas av avtalssystemet eller den allmänna trafikplikten, ska underrätta medlemsstatens behöriga myndigheter om detta senast tre månader i förväg. De behöriga myndigheterna får besluta att avstå från sådan underrättelse. Denna bestämmelse ska inte inverka på giltigheten av andra nationella förfaringssätt som avser rätten att upphöra med eller ändra transporttjänster” (63).

| (362) | Enligt artikel 14.4 är det därför endast möjligt att upphöra med en transporttjänst om denna transporttjänst inte omfattas av avtalssystemet eller den allmänna trafikplikten som företaget har ålagts. Av omständigheterna i förevarande fall är det uppenbart att Combus avtal omfattades av avtalssystemet (64). Om Combus ensidigt hade avslutat sina avtal om allmän trafik, skulle företaget ha stämts på skadestånd av de kommunala och regionala myndigheter som hade ingått dessa avtal med företaget. |
| --- | --- |

(362)

Enligt artikel 14.4 är det därför endast möjligt att upphöra med en transporttjänst om denna transporttjänst inte omfattas av avtalssystemet eller den allmänna trafikplikten som företaget har ålagts. Av omständigheterna i förevarande fall är det uppenbart att Combus avtal omfattades av avtalssystemet (64). Om Combus ensidigt hade avslutat sina avtal om allmän trafik, skulle företaget ha stämts på skadestånd av de kommunala och regionala myndigheter som hade ingått dessa avtal med företaget.

| (363) | Kommissionen drar slutsatsen att den danska regeringens argument att Combus inte kunde avsluta sina avtal enligt artikel 14.4 är giltigt. |
| --- | --- |

(363)

Kommissionen drar slutsatsen att den danska regeringens argument att Combus inte kunde avsluta sina avtal enligt artikel 14.4 är giltigt.

| (364) | Kommissionen noterar emellertid att Combus uppenbarligen hade möjlighet att sälja avtal om allmän trafik, eftersom Arriva sålde ungefär 50 procent av avtalen till Connex bara några få månader efter att ha förvärvat Combus. |
| --- | --- |

(364)

Kommissionen noterar emellertid att Combus uppenbarligen hade möjlighet att sälja avtal om allmän trafik, eftersom Arriva sålde ungefär 50 procent av avtalen till Connex bara några få månader efter att ha förvärvat Combus.

| (365) | Vid tidpunkten då omstruktureringsstödet beviljades har den danska regeringen inte ålagt Combus att lämna ifrån sig ett enda avtal om allmän trafik, utan företaget kunde behålla alla sina avtal. Av de PM som utarbetades av den danska regeringens finansiella rådgivare, Alfred Berg, framgår att detta gjordes med avsikt, eftersom man räknade med att en samlad försäljning skulle ge ett högre försäljningspris. |
| --- | --- |

(365)

Vid tidpunkten då omstruktureringsstödet beviljades har den danska regeringen inte ålagt Combus att lämna ifrån sig ett enda avtal om allmän trafik, utan företaget kunde behålla alla sina avtal. Av de PM som utarbetades av den danska regeringens finansiella rådgivare, Alfred Berg, framgår att detta gjordes med avsikt, eftersom man räknade med att en samlad försäljning skulle ge ett högre försäljningspris.

| (366) | För bedömningen av detta ärende saknar det betydelse att Combus faktiskt delades i två delar genom försäljningen av 50 procent av företagets tillgångar till Connex i maj 2001. Av de skäl som redan har behandlats i beslutet att inleda granskningsförfarandet, kan denna uppdelning inte i sig anses vara en tillräcklig kompensationsåtgärd (65) eftersom Arriva inte var skyldigt enligt försäljningsavtalet att sälja av en del av sina tillgångar. Kommissionen konstaterar dessutom att försäljningen inte ägde rum genom ett öppet, transparent och rättvist förfarande, utan genom exklusiva förhandlingar mellan Arriva och Connex. |
| --- | --- |

(366)

För bedömningen av detta ärende saknar det betydelse att Combus faktiskt delades i två delar genom försäljningen av 50 procent av företagets tillgångar till Connex i maj 2001. Av de skäl som redan har behandlats i beslutet att inleda granskningsförfarandet, kan denna uppdelning inte i sig anses vara en tillräcklig kompensationsåtgärd (65) eftersom Arriva inte var skyldigt enligt försäljningsavtalet att sälja av en del av sina tillgångar. Kommissionen konstaterar dessutom att försäljningen inte ägde rum genom ett öppet, transparent och rättvist förfarande, utan genom exklusiva förhandlingar mellan Arriva och Connex.

| (367) | Kommissionen drar slutsatsen att Danmark inte har genomfört några kompensationsåtgärder för att undvika tillbörlig snedvridning av konkurrensen, och detta trots att det fanns minst en möjlighet till sådana åtgärder, nämligen försäljningen av en viss andel av Combus avtal om allmän trafik till konkurrenterna genom ett öppet, transparent och rättvist förfarande. |
| --- | --- |

(367)

Kommissionen drar slutsatsen att Danmark inte har genomfört några kompensationsåtgärder för att undvika tillbörlig snedvridning av konkurrensen, och detta trots att det fanns minst en möjlighet till sådana åtgärder, nämligen försäljningen av en viss andel av Combus avtal om allmän trafik till konkurrenterna genom ett öppet, transparent och rättvist förfarande.

| (368) | Med tanke på den betydande marknadsandel som både Combus och Arriva hade på den danska bussmarknaden vid tidpunkten för försäljningen av Combus anser kommissionen att den totala bristen på kompensationsåtgärder har skapat en otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den danska bussmarknaden. Kommissionen anser därför att 2001 års åtgärd inte uppfyller villkoren i punkterna 35–39 i 1999 års omstruktureringsriktlinjer. |
| --- | --- |

(368)

Med tanke på den betydande marknadsandel som både Combus och Arriva hade på den danska bussmarknaden vid tidpunkten för försäljningen av Combus anser kommissionen att den totala bristen på kompensationsåtgärder har skapat en otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den danska bussmarknaden. Kommissionen anser därför att 2001 års åtgärd inte uppfyller villkoren i punkterna 35–39 i 1999 års omstruktureringsriktlinjer.

| (369) | Kommissionen drar slutsatsen att 2001 års åtgärd inte uppfyller minst två av villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer, nämligen villkoret ”ekonomisk livskraft” och villkoret ”förhindrande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen”. |
| --- | --- |

(369)

Kommissionen drar slutsatsen att 2001 års åtgärd inte uppfyller minst två av villkoren i 1999 års omstruktureringsriktlinjer, nämligen villkoret ”ekonomisk livskraft” och villkoret ”förhindrande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen”.

| (370) | Det är därför inte nödvändigt att analysera de övriga villkoren för att komma fram till att 2001 års åtgärder är oförenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(370)

Det är därför inte nödvändigt att analysera de övriga villkoren för att komma fram till att 2001 års åtgärder är oförenliga med den gemensamma marknaden.

6.3   SLUTSATS: 1999 ÅRS ÅTGÄRD OCH 2001 ÅRS ÅTGÄRD UTGÖR OFÖRENLIGT STATLIGT STÖD

| (371) | Kommissionen anser att 1999 års åtgärd och 2001 års åtgärd som genomfördes av Danmark till förmån för Combus inte är förenliga med den gemensamma marknaden enligt någon av fördragets bestämmelser. |
| --- | --- |

(371)

Kommissionen anser att 1999 års åtgärd och 2001 års åtgärd som genomfördes av Danmark till förmån för Combus inte är förenliga med den gemensamma marknaden enligt någon av fördragets bestämmelser.

7.   ÅTERKRAV AV STÖDET

| (372) | I artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999 fastställs följande:
  ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren (nedan kallat beslut om återkrav). Kommissionen skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten.” |
| --- | --- |

(372)

I artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999 fastställs följande:

”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren (nedan kallat beslut om återkrav). Kommissionen skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten.”

| (373) | Det måste därför undersökas om återkrav av stödet i förevarande fall skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten. I förevarande fall gäller frågan om kommissionens ursprungliga beslut, varigenom 1999 års åtgärd och 2001 års åtgärd godkändes, kan ha skapat berättigade förväntningar för Combus. |
| --- | --- |

(373)

Det måste därför undersökas om återkrav av stödet i förevarande fall skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten. I förevarande fall gäller frågan om kommissionens ursprungliga beslut, varigenom 1999 års åtgärd och 2001 års åtgärd godkändes, kan ha skapat berättigade förväntningar för Combus.

| (374) | I sitt beslut 2005/786/EG av den 2 mars 2005 om det statliga stöd som Tyskland beviljat till förmån för Chemische Werke Piesteritz
   (66) beslutade kommissionen att om ett positivt kommissionsbeslut överklagas inom föreskriven tid och därefter ogiltigförklaras av förstainstansrätten, utesluter inte de allmänna principerna i gemenskapsrätten, och i synnerhet inte principerna om rättssäkerhet och skydd av berättigade förväntningar, återkrav av stödet. |
| --- | --- |

(374)

I sitt beslut 2005/786/EG av den 2 mars 2005 om det statliga stöd som Tyskland beviljat till förmån för Chemische Werke Piesteritz
   (66) beslutade kommissionen att om ett positivt kommissionsbeslut överklagas inom föreskriven tid och därefter ogiltigförklaras av förstainstansrätten, utesluter inte de allmänna principerna i gemenskapsrätten, och i synnerhet inte principerna om rättssäkerhet och skydd av berättigade förväntningar, återkrav av stödet.

| (375) | I annat fall skulle den kontroll som gemenskapens domstolar ska utöva enligt artiklarna 220, 230.1 och 233 i EG-fördraget över lagenligheten av de rättsakter som antas av gemenskapsinstitutionerna i praktiken förlora sin verkan. |
| --- | --- |

(375)

I annat fall skulle den kontroll som gemenskapens domstolar ska utöva enligt artiklarna 220, 230.1 och 233 i EG-fördraget över lagenligheten av de rättsakter som antas av gemenskapsinstitutionerna i praktiken förlora sin verkan.

| (376) | Olagligt och oförenligt stöd måste återkrävas av företag som faktiskt har dragit fördel av det (67). I förevarande fall har Combus klart dragit fördel av ett sådant stöd och stödet existerar fortfarande. |
| --- | --- |

(376)

Olagligt och oförenligt stöd måste återkrävas av företag som faktiskt har dragit fördel av det (67). I förevarande fall har Combus klart dragit fördel av ett sådant stöd och stödet existerar fortfarande.

| (377) | Då uppstår frågan om återkravet även behöver omfatta andra företag. I förevarande fall har Combus aktier sålts till Arriva Danmark A/S och Combus blev ett hundraprocentigt ägt dotterbolag till Arriva Danmark A/S. |
| --- | --- |

(377)

Då uppstår frågan om återkravet även behöver omfatta andra företag. I förevarande fall har Combus aktier sålts till Arriva Danmark A/S och Combus blev ett hundraprocentigt ägt dotterbolag till Arriva Danmark A/S.

| (378) | Efter denna transaktion sålde Combus alla sina bokförda tillgångar och skulder till ett annat hundraprocentigt ägt dotterbolag till Arriva Danmark A/S, nämligen Arriva Skandinavien A/S, i utbyte mot en aktie i Arriva Skandinavien till ett nominellt värde på 1 000 DKK. Efter denna transaktion sålde Arriva Skandinavien A/S ungefär 50 procent av Combus tillgångar till Connex. |
| --- | --- |

(378)

Efter denna transaktion sålde Combus alla sina bokförda tillgångar och skulder till ett annat hundraprocentigt ägt dotterbolag till Arriva Danmark A/S, nämligen Arriva Skandinavien A/S, i utbyte mot en aktie i Arriva Skandinavien till ett nominellt värde på 1 000 DKK. Efter denna transaktion sålde Arriva Skandinavien A/S ungefär 50 procent av Combus tillgångar till Connex.

| (379) | Beviljandet av det olagliga och oförenliga stödet har alltså följts av en aktieaffär och sedan av två efterföljande överföringar av tillgångar. Här nedan behandlas dessa affärers inverkan på återkravet av stödet. |
| --- | --- |

(379)

Beviljandet av det olagliga och oförenliga stödet har alltså följts av en aktieaffär och sedan av två efterföljande överföringar av tillgångar. Här nedan behandlas dessa affärers inverkan på återkravet av stödet.

7.1   AKTIEAFFÄR MELLAN ARRIVA DANMARK A/S OCH DEN DANSKA STATEN

| (380) | Gemenskapsdomstolarna har gett viss vägledning när det gäller vilka omständigheter som gör att återkravsskyldigheten måste utvidgas till andra företag än den ursprungliga mottagaren av det olagliga och oförenliga stödet. När det gäller överföring av aktier i ett företag som måste återbetala ett olagligt och oförenligt stöd har EG-domstolen funnit att försäljningen av aktier i ett sådant företag till en tredje part inte påverkar stödmottagarens skyldighet att återbetala stödet (68). Om det kan fastställas att köparen av aktierna betalade gällande marknadspris för aktierna i det företaget, kan köparen inte anses ha fått en fördel som skulle kunna utgöra statligt stöd (69). |
| --- | --- |

(380)

Gemenskapsdomstolarna har gett viss vägledning när det gäller vilka omständigheter som gör att återkravsskyldigheten måste utvidgas till andra företag än den ursprungliga mottagaren av det olagliga och oförenliga stödet. När det gäller överföring av aktier i ett företag som måste återbetala ett olagligt och oförenligt stöd har EG-domstolen funnit att försäljningen av aktier i ett sådant företag till en tredje part inte påverkar stödmottagarens skyldighet att återbetala stödet (68). Om det kan fastställas att köparen av aktierna betalade gällande marknadspris för aktierna i det företaget, kan köparen inte anses ha fått en fördel som skulle kunna utgöra statligt stöd (69).

| (381) | I förevarande fall utgjorde försäljningen av Combus till Arriva Danmark A/S en sådan aktieaffär. Frågan uppstår därför om Arriva Danmark A/S betalade marknadspris för Combus. |
| --- | --- |

(381)

I förevarande fall utgjorde försäljningen av Combus till Arriva Danmark A/S en sådan aktieaffär. Frågan uppstår därför om Arriva Danmark A/S betalade marknadspris för Combus.

| (382) | I detta sammanhang ska kommissionen först och främst konstatera att försäljningen föregicks av en transparent, öppen och icke-diskriminerande offentlig upphandling och att Arriva Danmark A/S hade kommit med det bästa anbudet. Detta kan ses som ett första klart tecken på att Arriva Danmark A/S hade betalat marknadspris för Combus. |
| --- | --- |

(382)

I detta sammanhang ska kommissionen först och främst konstatera att försäljningen föregicks av en transparent, öppen och icke-diskriminerande offentlig upphandling och att Arriva Danmark A/S hade kommit med det bästa anbudet. Detta kan ses som ett första klart tecken på att Arriva Danmark A/S hade betalat marknadspris för Combus.

| (383) | Kommissionen hade dessutom bett en oberoende finansexpert, Ecorys Netherlands BV (nedan kallad Ecorys) att bedöma Combus finansiella värde vid tidpunkten för försäljningen till Arriva Danmark A/S. När det gäller detta uppdrag samarbetade Ecorys Netherlands BV med Cowi A/S, ett oberoende danskt konsultföretag inom transportområdet. |
| --- | --- |

(383)

Kommissionen hade dessutom bett en oberoende finansexpert, Ecorys Netherlands BV (nedan kallad Ecorys) att bedöma Combus finansiella värde vid tidpunkten för försäljningen till Arriva Danmark A/S. När det gäller detta uppdrag samarbetade Ecorys Netherlands BV med Cowi A/S, ett oberoende danskt konsultföretag inom transportområdet.

| (384) | Ecorys bedömningsrapport för Combus bygger på DCF-metoden (dvs. diskonterad kassaflödesberäkning), ett vanligt tillvägagångssätt för värdering av företag. Combus värde värderades per den 1 januari 2001, baserat på den information som köparen, dvs. Arriva Danmark A/S, hade tillgång till vid den aktuella tidpunkten. Denna information omfattar framför allt de due diligence-rapporter som hade utarbetats för Arriva Danmark A/S samt det material som hade varit tillgängligt i datarummet under due diligence-processen. |
| --- | --- |

(384)

Ecorys bedömningsrapport för Combus bygger på DCF-metoden (dvs. diskonterad kassaflödesberäkning), ett vanligt tillvägagångssätt för värdering av företag. Combus värde värderades per den 1 januari 2001, baserat på den information som köparen, dvs. Arriva Danmark A/S, hade tillgång till vid den aktuella tidpunkten. Denna information omfattar framför allt de due diligence-rapporter som hade utarbetats för Arriva Danmark A/S samt det material som hade varit tillgängligt i datarummet under due diligence-processen.

| (385) | Ecorys har utarbetat tre olika scenarier: ett lågt scenario, ett basscenario och ett högt scenario. Dessa scenarier definieras enligt följande:
  ”I basscenariot antas det att Combus omsättningsnivå kommer att ligga kvar på en stabil nivå, att driftseffektiviteten kommer att förbättras något med en procent per år och att det kommer att göras investeringar för att byta ut omoderna bussar (var åttonde år för stadsbussar, var tolfte år för andra bussar). Bankerna är villiga att finansiera 50 procent av finansieringsbehovet
  I det låga scenariot är marknadens storlek stabil, men Combus lyckas inte vinna några nya upphandlingar och omsättningen kommer att dala. Detta leder till att det inte behövs några nya investeringar eftersom övertaliga bussar får ersätta de bussar som är omoderna. Vidare antas det att bankerna endast är villiga att finansiera 25 procent av finanseringsbehovet.
  I det höga scenariot antas det att långivarna är villiga att avskriva 340 miljoner DKK på transaktionsdagen. Marknadens storlek kommer tillfälligt att öka till följd av upphandlingen av avtal i Århus- och Odenseregionen, och eftersom Combus marknadsandel förblir stabil kommer omsättningen att stiga svagt med en procent om året. Combus kommer att kunna förbättra sina driftsindikatorer upp till branschstandard, vilket resulterar i ökad driftseffektivitet och sänkta kostnader. Det behövs investeringar för att byta ut omoderna bussar och bygga ut bussbeståndet. Bankerna är villiga att finansiera 50 procent av finansieringsbehovet.” |
| --- | --- |

(385)

Ecorys har utarbetat tre olika scenarier: ett lågt scenario, ett basscenario och ett högt scenario. Dessa scenarier definieras enligt följande:

”I basscenariot antas det att Combus omsättningsnivå kommer att ligga kvar på en stabil nivå, att driftseffektiviteten kommer att förbättras något med en procent per år och att det kommer att göras investeringar för att byta ut omoderna bussar (var åttonde år för stadsbussar, var tolfte år för andra bussar). Bankerna är villiga att finansiera 50 procent av finansieringsbehovet

I det låga scenariot är marknadens storlek stabil, men Combus lyckas inte vinna några nya upphandlingar och omsättningen kommer att dala. Detta leder till att det inte behövs några nya investeringar eftersom övertaliga bussar får ersätta de bussar som är omoderna. Vidare antas det att bankerna endast är villiga att finansiera 25 procent av finanseringsbehovet.

I det höga scenariot antas det att långivarna är villiga att avskriva 340 miljoner DKK på transaktionsdagen. Marknadens storlek kommer tillfälligt att öka till följd av upphandlingen av avtal i Århus- och Odenseregionen, och eftersom Combus marknadsandel förblir stabil kommer omsättningen att stiga svagt med en procent om året. Combus kommer att kunna förbättra sina driftsindikatorer upp till branschstandard, vilket resulterar i ökad driftseffektivitet och sänkta kostnader. Det behövs investeringar för att byta ut omoderna bussar och bygga ut bussbeståndet. Bankerna är villiga att finansiera 50 procent av finansieringsbehovet.”

| (386) | I sin värderingsrapport skiljer Ecory mellan Combus företagsvärde och värdet av företagets eget kapital. Företagsvärdet definieras som värdet av Combus som företag, under antagandet att det finns en effektiv finansiering (i linje med jämförbara företag). Värdet av det egna kapitalet motsvarar värdet av Combus aktier, baserat på den faktiska finansieringen. Vad gäller företagsvärdet drar Ecory följande slutsats:
  ”Analysen visar att per januari 2001 har Combus ett värde som företag som ligger mellan ett negativt värde på 567 miljoner DKK [lågt scenario] och ett positivt värde på 1 297 miljoner DKK [högt scenario], där det mest sannolika värdet ligger på 426 miljoner DKK [basscenario].
  Detta indikerar att Combus är lönsamt som företag i sig, om man antar att det finns en effektiv finansiering (i linje med jämförbara företag), även om vissa villkor måste vara uppfyllda för att uppnå den förväntade avkastningen. Dessa villkor är som följer:






  1. | Combus ska som lägst bibehålla en jämförbar omsättningsnivå – inget orealistiskt villkor med tanke på företagets dåvarande ställning som marknadsledare. Dess enskilda avtal bör om möjligt vara lönsamma, även om detta inte är någon absolut förutsättning eftersom huvudprincipen för vinstoptimering är frågan om marginalintäkterna överskrider marginalkostnaderna. Ett avtals lönsamhet ska bedömas utifrån denna ekonomiska princip. Denna analys överskrider ramarna för den underliggande studien. |
| --- | --- | --- |

(386)

I sin värderingsrapport skiljer Ecory mellan Combus företagsvärde och värdet av företagets eget kapital. Företagsvärdet definieras som värdet av Combus som företag, under antagandet att det finns en effektiv finansiering (i linje med jämförbara företag). Värdet av det egna kapitalet motsvarar värdet av Combus aktier, baserat på den faktiska finansieringen. Vad gäller företagsvärdet drar Ecory följande slutsats:

”Analysen visar att per januari 2001 har Combus ett värde som företag som ligger mellan ett negativt värde på 567 miljoner DKK [lågt scenario] och ett positivt värde på 1 297 miljoner DKK [högt scenario], där det mest sannolika värdet ligger på 426 miljoner DKK [basscenario].

Detta indikerar att Combus är lönsamt som företag i sig, om man antar att det finns en effektiv finansiering (i linje med jämförbara företag), även om vissa villkor måste vara uppfyllda för att uppnå den förväntade avkastningen. Dessa villkor är som följer:

1.

Combus ska som lägst bibehålla en jämförbar omsättningsnivå – inget orealistiskt villkor med tanke på företagets dåvarande ställning som marknadsledare. Dess enskilda avtal bör om möjligt vara lönsamma, även om detta inte är någon absolut förutsättning eftersom huvudprincipen för vinstoptimering är frågan om marginalintäkterna överskrider marginalkostnaderna. Ett avtals lönsamhet ska bedömas utifrån denna ekonomiska princip. Denna analys överskrider ramarna för den underliggande studien.

| 2. | Ett andra villkor är att Combus måste förbättra sin driftseffektivitet och få den mer i linje med branschstandard. Inte heller detta är något orealistiskt villkor med tanke på den förändring som nyligen har genomförts i fråga om de anställdas status, vilket har ökat den driftsmässiga flexibiliteten och möjliggjort kostnadsminskningar.” |
| --- | --- |

2.

Ett andra villkor är att Combus måste förbättra sin driftseffektivitet och få den mer i linje med branschstandard. Inte heller detta är något orealistiskt villkor med tanke på den förändring som nyligen har genomförts i fråga om de anställdas status, vilket har ökat den driftsmässiga flexibiliteten och möjliggjort kostnadsminskningar.”

| (387) | Vad gäller värdet av det egna kapitalet drar Ecory följande slutsats:
  ”Värdet av Combus aktier vid den aktuella tidpunkten [dvs. den 1 januari 2001] låg mellan ett negativt värde på 845 miljoner DKK [lågt scenario] och ett positivt värde på 140 miljoner DKK [högt scenario], där det mest sannolika värdet var ett negativt värde på 543 miljoner DKK [basscenario].
  Den viktigaste orsaken till att värdet av det egna kapitalet är betydligt lägre än företagsvärdet är att företagsvärdet bygger på ett antagande om effektiv finansiering. Men den snabba tillväxten i Combus affärsverksamhet var emellertid mycket ineffektivt finansierad. En stor del finansierades nämligen genom lån, vilket ledde till en hävstångseffekt som är långtifrån jämförbar med branschstandard.” |
| --- | --- |

(387)

Vad gäller värdet av det egna kapitalet drar Ecory följande slutsats:

”Värdet av Combus aktier vid den aktuella tidpunkten [dvs. den 1 januari 2001] låg mellan ett negativt värde på 845 miljoner DKK [lågt scenario] och ett positivt värde på 140 miljoner DKK [högt scenario], där det mest sannolika värdet var ett negativt värde på 543 miljoner DKK [basscenario].

Den viktigaste orsaken till att värdet av det egna kapitalet är betydligt lägre än företagsvärdet är att företagsvärdet bygger på ett antagande om effektiv finansiering. Men den snabba tillväxten i Combus affärsverksamhet var emellertid mycket ineffektivt finansierad. En stor del finansierades nämligen genom lån, vilket ledde till en hävstångseffekt som är långtifrån jämförbar med branschstandard.”

| (388) | Arriva Danmark A/S förvärvade Combus till en negativ köpeskilling på 340 miljoner DKK. Företaget accepterade alltså att betala ett pris som låg 203 miljoner DKK över det mest sannolika värdet. Ecorys spekulerar kring Arrivas motiv och konstaterar följande:
  ”Arriva var uppenbarligen övertygat om att det skulle kunna förbättra driftsresultaten och bibehålla omsättningsnivån, även utöver det mest sannolika negativa värdet på 534 miljoner DKK enligt denna undersökning. Arriva räknade högst sannolikt med synergivinster, något som inte har bedömts i denna undersökning.” |
| --- | --- |

(388)

Arriva Danmark A/S förvärvade Combus till en negativ köpeskilling på 340 miljoner DKK. Företaget accepterade alltså att betala ett pris som låg 203 miljoner DKK över det mest sannolika värdet. Ecorys spekulerar kring Arrivas motiv och konstaterar följande:

”Arriva var uppenbarligen övertygat om att det skulle kunna förbättra driftsresultaten och bibehålla omsättningsnivån, även utöver det mest sannolika negativa värdet på 534 miljoner DKK enligt denna undersökning. Arriva räknade högst sannolikt med synergivinster, något som inte har bedömts i denna undersökning.”

| (389) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att köparen av Combus aktier, Arriva Danmark A/S, har betalat åtminstone gällande marknadspris för aktierna. Företaget kan därför inte anses ha haft en fördel som skulle kunna utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(389)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att köparen av Combus aktier, Arriva Danmark A/S, har betalat åtminstone gällande marknadspris för aktierna. Företaget kan därför inte anses ha haft en fördel som skulle kunna utgöra statligt stöd.

7.2   ÖVERFÖRING AV TILLGÅNGAR MELLAN COMBUS OCH ARRIVA SKANDINAVIEN A/S

| (390) | EG-domstolen anser att åläggandet att verkställa återkrav kan utvidgas till ett tredje företag om detta företag har bildats för att kringgå betalningskravet (70). Typiska exempel på kringgående är fall där det enda logiska skälet till överföringen ur ekonomisk synvinkel är att oskadliggöra betalningskravet (71). Som EG-domstolen framhåller: ”Detta blir fallet om, efter kommissionens undersökning eller beslut, företagets tillgångar och skulder som ’ongoing concern’ överförs till ett annat företag, som kontrolleras av samma personer, på villkor som understiger marknadspriset eller genom förfaranden som inte är öppna för insyn. En sådan transaktion kan syfta till att sätta tillgångarna i säkerhet för verkningarna av kommissionens beslut och till att fortsätta näringsverksamheten i fråga i tid och evighet” (72). |
| --- | --- |

(390)

EG-domstolen anser att åläggandet att verkställa återkrav kan utvidgas till ett tredje företag om detta företag har bildats för att kringgå betalningskravet (70). Typiska exempel på kringgående är fall där det enda logiska skälet till överföringen ur ekonomisk synvinkel är att oskadliggöra betalningskravet (71). Som EG-domstolen framhåller: ”Detta blir fallet om, efter kommissionens undersökning eller beslut, företagets tillgångar och skulder som ’ongoing concern’ överförs till ett annat företag, som kontrolleras av samma personer, på villkor som understiger marknadspriset eller genom förfaranden som inte är öppna för insyn. En sådan transaktion kan syfta till att sätta tillgångarna i säkerhet för verkningarna av kommissionens beslut och till att fortsätta näringsverksamheten i fråga i tid och evighet” (72).

| (391) | Om kommissionen finner att en överföring av tillgångar har till syfte att kringgå återkrav av statligt stöd, ska den kräva att återkrav inte begränsas till det ursprungliga företaget utan utökas till det företag som fortsätter det ursprungliga företagets verksamhet med utnyttjande av överförda produktionsmedel i den utsträckning som vissa omständigheter i samband med överföringen gör att en ekonomisk kontinuitet kan konstateras mellan de båda företagen. Undersökningen av om det föreligger ett kringgående av skyldigheten att återkräva sådant stöd baseras på en rad objektiva kriterier, däribland föremålet för överföringen (tillgångar och skulder, kontinuiteten hos arbetskraften, samlade tillgångar etc.), överlåtelsepriset, identiteten hos köparföretagets och ursprungsföretagets aktieägare eller innehavare, den tid då överföringen genomfördes (efter påbörjandet av undersökningarna, inledandet av förfarandet eller efter det slutgiltiga beslutet) eller slutligen den ekonomiska logiken i transaktionen (73). |
| --- | --- |

(391)

Om kommissionen finner att en överföring av tillgångar har till syfte att kringgå återkrav av statligt stöd, ska den kräva att återkrav inte begränsas till det ursprungliga företaget utan utökas till det företag som fortsätter det ursprungliga företagets verksamhet med utnyttjande av överförda produktionsmedel i den utsträckning som vissa omständigheter i samband med överföringen gör att en ekonomisk kontinuitet kan konstateras mellan de båda företagen. Undersökningen av om det föreligger ett kringgående av skyldigheten att återkräva sådant stöd baseras på en rad objektiva kriterier, däribland föremålet för överföringen (tillgångar och skulder, kontinuiteten hos arbetskraften, samlade tillgångar etc.), överlåtelsepriset, identiteten hos köparföretagets och ursprungsföretagets aktieägare eller innehavare, den tid då överföringen genomfördes (efter påbörjandet av undersökningarna, inledandet av förfarandet eller efter det slutgiltiga beslutet) eller slutligen den ekonomiska logiken i transaktionen (73).

| (392) | Detta bekräftas av förstainstansrätten i domen av den 1 juli 2009 i mål T-291/06, Operator ARP mot kommissionen (74), där rätten konstaterade att det bara är motiverat att utvidga kretsen av återbetalningsskyldiga om överföringen av tillgångar medför en risk för att verkningarna av åläggandet att verkställa återkrav kommer att kringgås. Det är bl.a. fallet om den ursprunglige stödmottagaren, till följd av överlåtelsen, blir kvar som ett ”skalbolag” av vilket det inte är möjligt att återfå olagligt stöd. |
| --- | --- |

(392)

Detta bekräftas av förstainstansrätten i domen av den 1 juli 2009 i mål T-291/06, Operator ARP mot kommissionen (74), där rätten konstaterade att det bara är motiverat att utvidga kretsen av återbetalningsskyldiga om överföringen av tillgångar medför en risk för att verkningarna av åläggandet att verkställa återkrav kommer att kringgås. Det är bl.a. fallet om den ursprunglige stödmottagaren, till följd av överlåtelsen, blir kvar som ett ”skalbolag” av vilket det inte är möjligt att återfå olagligt stöd.

| (393) | I sitt tillkännagivande Effektivare verkställande av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd
   (75) konstaterade kommissionen att så länge stödet inte har återbetalats i sin helhet bör medlemsstaten motsätta sig all eventuell överföring av tillgångar som inte genomförs på marknadsvillkor och/eller som organiseras för att kringgå beslutet om återkrav. |
| --- | --- |

(393)

I sitt tillkännagivande Effektivare verkställande av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd
   (75) konstaterade kommissionen att så länge stödet inte har återbetalats i sin helhet bör medlemsstaten motsätta sig all eventuell överföring av tillgångar som inte genomförs på marknadsvillkor och/eller som organiseras för att kringgå beslutet om återkrav.

| (394) | Med hjälp av dessa kriterier måste det därför undersökas om överföringen av tillgångar mellan Combus och Arriva Skandinavien A/S hade till syfte att kringgå återkrav av statligt stöd. |
| --- | --- |

(394)

Med hjälp av dessa kriterier måste det därför undersökas om överföringen av tillgångar mellan Combus och Arriva Skandinavien A/S hade till syfte att kringgå återkrav av statligt stöd.

| (395) | Kommissionen konstaterar att samtliga tillgångar och skulder överfördes som en ”on-going concern” och att överföringen överfördes mellan två företag som kontrollerades av samma moderföretag, Arriva Danmark. Överföringen skedde dessutom nio dagar efter aktieaffären mellan den danska staten och Arriva Danmark A/S. |
| --- | --- |

(395)

Kommissionen konstaterar att samtliga tillgångar och skulder överfördes som en ”on-going concern” och att överföringen överfördes mellan två företag som kontrollerades av samma moderföretag, Arriva Danmark. Överföringen skedde dessutom nio dagar efter aktieaffären mellan den danska staten och Arriva Danmark A/S.

| (396) | Även om dessa indicier är relevanta i förevarande fall, konstaterar kommissionen att den vid tidpunkten för denna transaktion hade antagit ett beslut om att inte göra några invändningar mot de anmälda åtgärderna. |
| --- | --- |

(396)

Även om dessa indicier är relevanta i förevarande fall, konstaterar kommissionen att den vid tidpunkten för denna transaktion hade antagit ett beslut om att inte göra några invändningar mot de anmälda åtgärderna.

| (397) | Att kommissionen skulle fatta ett beslut om återkrav var därför rent hypotetiskt vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

(397)

Att kommissionen skulle fatta ett beslut om återkrav var därför rent hypotetiskt vid denna tidpunkt.

| (398) | Vidare hade Arriva inga bokförda avsättningar för eventuella återkrav av statligt stöd, och varken i aktieavtalet mellan den danska regeringen och Arriva Danmark eller i försäljningsavtalet för överföringen av tillgångar mellan Combus och Arriva Skandinavien anges några eventuella återkrav av statligt stöd. Däremot innehåller de en uttömmande lista över alla andra tvistrelaterade risker. |
| --- | --- |

(398)

Vidare hade Arriva inga bokförda avsättningar för eventuella återkrav av statligt stöd, och varken i aktieavtalet mellan den danska regeringen och Arriva Danmark eller i försäljningsavtalet för överföringen av tillgångar mellan Combus och Arriva Skandinavien anges några eventuella återkrav av statligt stöd. Däremot innehåller de en uttömmande lista över alla andra tvistrelaterade risker.

| (399) | Slutligen ska det påpekas att vid den tidpunkt då kapitaltillskotten till Combus genomfördes var man redan enig om att det bästa sättet att införa kostnadsminskningar och effektivitetsfrämjande åtgärder som Combus inte kunde genomföra på egen hand vore att integrera Combus i ett annat företag på marknaden. Ett fullständigt genomförande av den omstruktureringsplan som presenterades för kommissionen i samband med anmälan av den andra delen av kapitalskottet, bl.a. på basis av ökad effektivitet och minskade kostnader, möjliggjordes först och främst eftersom Combus verksamhet hade integrerats i företaget Arriva. Sett ur Arrivas synvinkel var detta en rationell lösning med tanke på det aktuella företagets karaktär (nätverksindustrier) och de potentiella stordriftsfördelarna. Detta förklarar varför överföringen av tillgångar ägde rum en kort tid efter aktieaffären. |
| --- | --- |

(399)

Slutligen ska det påpekas att vid den tidpunkt då kapitaltillskotten till Combus genomfördes var man redan enig om att det bästa sättet att införa kostnadsminskningar och effektivitetsfrämjande åtgärder som Combus inte kunde genomföra på egen hand vore att integrera Combus i ett annat företag på marknaden. Ett fullständigt genomförande av den omstruktureringsplan som presenterades för kommissionen i samband med anmälan av den andra delen av kapitalskottet, bl.a. på basis av ökad effektivitet och minskade kostnader, möjliggjordes först och främst eftersom Combus verksamhet hade integrerats i företaget Arriva. Sett ur Arrivas synvinkel var detta en rationell lösning med tanke på det aktuella företagets karaktär (nätverksindustrier) och de potentiella stordriftsfördelarna. Detta förklarar varför överföringen av tillgångar ägde rum en kort tid efter aktieaffären.

| (400) | Mot bakgrund av ovanstående och de mycket speciella omständigheterna i förevarande mål anser kommissionen därför att det saknas tillräckliga indicier för att kunna hävda att aktieaffären hade till syfte att kringgå ett återkrav. |
| --- | --- |

(400)

Mot bakgrund av ovanstående och de mycket speciella omständigheterna i förevarande mål anser kommissionen därför att det saknas tillräckliga indicier för att kunna hävda att aktieaffären hade till syfte att kringgå ett återkrav.

| (401) | Denna slutsats stärks av att kommissionen i samband med att försäljningsavtalen ingicks rådfrågades av de danska myndigheterna gällande deras avsikt att införa en ansvarsklausul som innebar att den danska regeringen skulle stå som garant gentemot Arriva mot eventuella fordringar från offentliga institutioner gällande Combus (t.ex. konkurrensmyndigheter och Europeiska kommissionen). Kommissionen rådde emellertid de danska myndigheterna att vänta tills det hade antagits ett slutligt beslut innan de gick vidare med försäljningstransaktionerna i fråga (76). |
| --- | --- |

(401)

Denna slutsats stärks av att kommissionen i samband med att försäljningsavtalen ingicks rådfrågades av de danska myndigheterna gällande deras avsikt att införa en ansvarsklausul som innebar att den danska regeringen skulle stå som garant gentemot Arriva mot eventuella fordringar från offentliga institutioner gällande Combus (t.ex. konkurrensmyndigheter och Europeiska kommissionen). Kommissionen rådde emellertid de danska myndigheterna att vänta tills det hade antagits ett slutligt beslut innan de gick vidare med försäljningstransaktionerna i fråga (76).

| (402) | Kommissionen anser därför att det inte finns någon anledning att utvidga återkravet till Arriva Skandinavien. |
| --- | --- |

(402)

Kommissionen anser därför att det inte finns någon anledning att utvidga återkravet till Arriva Skandinavien.

7.3   ÖVERFÖRING AV TILLGÅNGAR MELLAN ARRIVA SKANDINAVIEN A/S OCH CONNEX

| (403) | Kommissionen har inte heller funnit några tecken på att det pris som Connex betalade till Arriva Skandinavien för tillgångarna understeg marknadspriset. Detta pris, som två privatägda företag på marknaden har enats om, kan antas motsvara marknadspriset. Det finns därför ingen anledning att utvidga återkravet till Connex. |
| --- | --- |

(403)

Kommissionen har inte heller funnit några tecken på att det pris som Connex betalade till Arriva Skandinavien för tillgångarna understeg marknadspriset. Detta pris, som två privatägda företag på marknaden har enats om, kan antas motsvara marknadspriset. Det finns därför ingen anledning att utvidga återkravet till Connex.

| (404) | Kommissionen anser sammanfattningsvis att det olagliga och oförenliga stödet måste återkrävas från Combus. |
| --- | --- |

(404)

Kommissionen anser sammanfattningsvis att det olagliga och oförenliga stödet måste återkrävas från Combus.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Konungariket Danmark genomförde 1999 och 2001 i form av kapitaltillskott, efterställt lån och garantier är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

1.   Konungariket Danmark ska vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att från Combus återkräva det stöd som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska kapitaliseras enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (77) samt kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (78) om ändring av förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 3

1.   Det stöd som avses i artikel 1 ska återkrävas omedelbart och effektivt.

2.   Konungariket Danmark ska se till att detta beslut genomförs inom fyra månader från dagen för delgivningen av beslutet.

Artikel 4

1.   Inom två månader från den dag då detta beslut har delgivits ska Konungariket Danmark lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och de som planeras för att följa beslutet. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och de som planeras för att följa beslutet.

| c) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Konungariket Danmark ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 1 är återbetalt. Danmark ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. Danmark ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 233, 22.9.2005, s. 28.

1

(2)  Denna branschorganisation företräder mer än 90 % av de företag som bedriver regional kollektivtrafik med buss i Danmark (sett till antalet företag).

2

(3)  Se tabell 7 i det ursprungliga beslutet. Detta belopp uttrycks i 2001 års nettonuvärde.

3

(4)  EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

4

(5)  Se fotnot 3.

5

(6)  EGT L 156, 28.6.1969, s. 1.

6

(7)  EGT C 133, 5.5.2001, s. 21.

7

(8)  Se dom av den 16 mars 2004 i mål T-157/01, Danske Busvognmænd mot Europeiska gemenskapernas kommission (REG 2004, s. II-917) (nedan kallad Combusdomen).

8

Combusdomen

(9)  Combusdomen, punkterna 83 och 99.

9

(10)  Dom av den 24 juli 2003 i mål C-280/00, Altmark Trans och Regierungspräsidium Magdeburg (REG 2003 s. I-7747), punkterna 107 och 108 (nedan kallad Altmarkdomen)” ().

10

Altmarkdomen

(11)  Combusdomen, punkterna 100 och 101.

(12)  Combusdomen, punkt 114 ff.

12

(13)  Se fotnot 1.

13

(14)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

14

(15)  EGT L 209, 24.7.1992, s. 1.

15

(16)  Se Trafikministeriets Trafikredegørelse 2004, s. 121, samt domstolens rättspraxis om upphandling av interna tjänster.

16

Trafikredegørelse 2004

(17)  Se beslutet att inleda förfarandet, punkt 16 och tabell 1.

17

(18)  Arriva förvärvade Unibus Rutetrafik A/S och Bus Danmark A/S, medan Connex förvärvade Liniebus A/S.

18

(19)  Lag nr 1046 av den 23 december 1998.

19

(20)  Lagförslag av den 21 maj 1999 om kapitaltillskottet på 300 miljoner DKK. Godkänt av finansutskottet den 27 maj 1999.

20

(21)  Rapport 10/01 om Combus A/S 1995–2001. På s. 49–60 i rapporten finns en utförlig beskrivning av försäljningsprocessen, Arrivas anbud och de garantier som ställdes i samband med detta.

21

(22)  För år 2002 ska ytterligare 5 miljoner EUR avsättas.

22

Källa: PM om lönsamheten för utvalda transportavtal under perioden 1999–2001.

Källa:

(23)  Enligt dessa krav skulle företagets eget kapital vara minst 10 procent av balansomslutningen fram till 1998 och minst 20 procent av balansomslutningen fram till 1999. I slutet av 1998 uppgick företagets balansomslutning till 1,24 miljarder DKK och balansomslutningen förväntades stiga det året (1999). Med det förväntade underskottet på ungefär 25 miljoner DKK år 1999 skulle det egna kapitalet minska till 20 miljoner DKK i slutet av 1999. Om balansomslutningen i slutet av 1999 exempelvis fastställdes till 1,3 miljarder DKK skulle ett soliditetskrav på 20 procent innebära ett eget kapital på minst 260 miljoner DKK. Ett kapitaltillskott på 300 miljoner DKK skulle innebära att det fanns en reserv på 60 miljoner DKK, vilket med tanke på de inbyggda osäkerheterna enligt rådgivaren knappast kunde anses vara ett alltför högt belopp.

23

(24)  Combus 28 %, Arriva 25 %, City-Trafik 7 % och Linjebus 10 %.

24

(25)  Se även Combusdomen, punkt 87.

25

(26)  Dessa kostnader fördelar sig enligt följande: Uppsägningskostnader som rör ledningen 5,2 miljoner DKK, uppsägningskostnader som rör andra huvudkontor 6,7 miljoner DKK, övriga uppsägningskostnader 2,0 miljoner DKK.

26

(27)  Se rad 5, kolumn 3 respektive rad 6, kolumn 3 i tabell 8 i beslutet att inleda förfarandet.

27

(28)  Se skäl 83.

28

(29)  Dom av den 14 september 1994 i mål C-278/92, Spanien mot kommissionen (REG 1994, s. I-4103), punkterna 13 och 14, samt av den 15 september 1998 i de förenade målen T-126/96 och T-127/96, Breda Fucine Meridionali (REG 1998, s. II-3437), punkt 79.

29

(30)  Dom av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italien mot kommissionen (REG 1991, s. I-1603), punkt 20.

30

(31)  Post Danmark är av de största arbetsplatserna i Danmark med en omsättning på 11,227 miljarder DKK (1 509 miljoner euro) år 2004, resultat före skatt på 836 miljoner DKK (112 miljoner euro) och rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar (EBITDA) på 1,115 miljarder DKK (244 miljoner euro).

31

(32)  Före den 1 mars 2004 hette Banedanmark Banestyrelsen. Banedanmark förvaltar statens järnvägsinfrastruktur och är även infrastrukturförvaltare för vissa andra delar av järnvägsnätet.

32

(33)  Lagförslag 273 av den 27 juni 2001.

33

(34)  Denna enhet, Banedanmarks Entreprenørvirksomhed, är i dag en självständig organisatorisk enhet inom Banedanmark. Enheten säljer järnvägstekniska tjänster som total-, huvud-, fack- eller delentreprenad.

34

(35)  Combusdomen, punkt 109.

35

(36)  Dom av den 15 september 1998 i mål T-11/95 BP, Chemicals Ltd mot kommissionen (REG 1998, s. II- 3235), punkt 171.

36

(37)  ”Beretning om granskning af Combus A/S”, april 2001; ”Advokatundersøgelse om Statens varetagelse af ejerskabet til Combus A/S”, augusti 2001; ”Beretning fra Rigsrevisionen”, april 2002.

37

(38)  Se dom av den 22 mars 2001 i mål C-17/99, Frankrike mot kommissionen (REG 2001, s. I-2481), punkt 43.

38

(39)  S. 60.

39

(40)  Se domen i ovannämnda mål C-17/99.

40

(41)  Domen i ovannämnda mål T-11/95, punkt 171.

41

(42)  EGT C 307, 13.11.1993, s. 3. Se även kommissionens tidigare meddelande till medlemsstaterna av den 17 september 1984 om offentliga myndigheters innehav av kapital i företag, som offentliggjordes i Bulletinen i september 1984.

42

(43)  Dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen (Stardust) (REG 2002, s. I-4397), punkt 56. Se även generaladvokat Geelhoeds förslag till avgörande i de förenade målen C-328/99 och C-399/00, Italien och Sim 2 Multimedia SpA. mot kommissionen (REG 2003, s. I-4035).

43

(44)  Dom av den 13 mars 1985 i de förenade målen 296/82 och 318/82, Nederländerna och Leeuwarder Papierwarenfabriek Bv mot kommissionen (REG 1985, s. 809), punkt 17.

44

(45)  Dom av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italien mot kommissionen (”Alfa Romeo”) (REG 1991, s. I-1603), punkt 20.

45

(46)  Kommissionens beslut 2006/947/EG av den 7 december 2006 om det statliga stöd som Belgien har genomfört till förmån för ABX Logistics (EUT L 383, 28.12.2006, s. 21)

46

(47)  Altmarkdomen, punkt 95.

47

(48)  Combusdomen, punkt 98.

48

(49)  Combusdomen, punkt 99.

49

(50)  Altmarkdomen, punkt 78.

50

(51)  Altmarkdomen, punkt 79.

51

(52)  Se bl.a. dom av den 17 september 2002 i mål C-513/99, Concordia Bus Finland Oy Ab mot Helsingin kaupunki och HKL-Bussiliikenne (REG 2002, s. I-7213), punkt 56.

52

(53)  EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

53

(54)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

54

(55)  Se mål C-17/99 Frankrike mot kommissionen [2001] REG p. I-2481, punkt 46.

55

(56)  Dom av den 22 mars 2001 i mål C-17/99, Frankrike mot kommissionen (REG 2001, s. I-02481), punkt 41.

56

(57)  Se fotnot 51.

57

(58)  Se fotnot 52.

58

(59)  Se fotnot 53.

59

(60)  Punkterna 31 och 32 i riktlinjerna.

60

(61)  Combusdomen, punkterna 114 och 115.

61

(62)  Se tabell 7 i det ursprungliga beslutet. Som tidigare har förklarats är dessa siffror uttryckta i 2001 års nettonuvärde och inte i fasta priser.

62

(63)  Kommissionens understrykning.

63

(64)  Combusdomen, punkt 78 ff., särskilt punkt 88.

64

(65)  Se punkt 110 i beslutet att inleda förfarandet.

65

(66)  EUT L 296, 12.11.2005, s. 19.

66

(67)  Dom av den 21 mars 1991 i mål C-303/88, Italien mot kommissionen (REG 1991, s. I-1433), punkt 57, och av den 29 april 2004 i mål C-277/00, Tyskland mot kommissionen (REG 2004, s. I-3925), punkt 75.

67

(68)  Domen i ovannämnda mål C-328/99 och C-399/00, punkt 83.

68

(69)  Domen i ovannämnda mål C-277/00, punkt 80.

69

(70)  Domen i ovannämnda mål C-277/00, punkt 86.

70

(71)  Dom av 12 maj 2005 i mål C-415/03, kommissionen mot Grekland (”Olympic Airways”) (REG-2005, s. I-3875), och domen i de ovannämnda förenade målen C-328/99 och C-399/00, punkt 69.

71

(72)  Domen i de ovannämnda förenade målen C-328/99 och C-399/00, punkt 69.

72

(73)  Kommissionens beslut 2000/536/EG av den 2 juni 1999 om det statliga stöd som Italien har beviljat Seleco SpA (EGT L 227, 7.9.2000, s. 24), skälen 116 och 117. Vad gäller förstainstansrättens kontroll av kommissionens tillämpning av dessa kriterier, se mål T-318/00, Freistaat Thüringen mot kommissionen, REG-2005. s. II-4179.

73

Freistaat Thüringen mot kommissionen

(74)  Ännu inte offentliggjord.

74

(75)  EUT C 272, 15.11.2007, s. 4.

75

(76)  Efter ikraftträdandet av kommissionens tillkännagivande av återkrav från 2007 (se ovan) kan ett sådant fall inte längre uppstå. Här fastställs följande: ”Vid privatisering av ett företag som fått statligt stöd som kommissionen förklarat förenligt kan medlemsstaten införa en ansvarsklausul i privatiseringsavtalet för att skydda köparen av företag mot risken att det ursprungliga kommissionsbeslutet om att godkänna stödet skulle ogiltigförklaras av gemenskapsdomstolarna och ersättas av ett kommissionsbeslut där medlemsstaten uppmanas att återkräva stödet från stödmottagaren. I en sådan klausul skulle man kunna fastställa att det pris som köparen betalar för det privatiserade företaget ska beakta det nya återkravet.”

76

(77)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

77

(78)  EUT L 82, 25.3.2008, s. 1.

78

---