# Eiropas Savienības L 5/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.005.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 5 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 8. janvāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.005.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 5

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 8. janvāris

---

| Saturs | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2010/3/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 6. novembris) par valsts atbalstu C 19/05 (ex N 203/05), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Szczecińska

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6770)

   (
  1
  ) | 1 |

Saturs

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

Lappuse

2010/3/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 6. novembris) par valsts atbalstu C 19/05 (ex N 203/05), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Szczecińska

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6770)

   (
  1
  )

Stocznia Szczecińska

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6770)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

| 8.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 5/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 5/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 6. novembris)

par valsts atbalstu C 19/05 (ex N 203/05), ko Polija piešķīrusi uzņēmumam Stocznia Szczecińska

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 6770)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/3/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes (1) un ievērojot iepriekš minētos noteikumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ievērojot Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta noteikumus, kas regulē pagaidu mehānisma procedūru, Polija 2004. gada 27. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2004. gada 28. aprīlī, paziņoja pārstrukturēšanas pasākumus par labu uzņēmumam Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (New Szczecin Shipyard Ltd, turpmāk “SSN”). Lietu reģistrēja ar numuru PL 31/2004. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta noteikumus, kas regulē pagaidu mehānisma procedūru, Polija 2004. gada 27. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2004. gada 28. aprīlī, paziņoja pārstrukturēšanas pasākumus par labu uzņēmumam Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (New Szczecin Shipyard Ltd, turpmāk “SSN”). Lietu reģistrēja ar numuru PL 31/2004.

| (2) | Komisija 2004. gada 19. maija vēstulē lūdza Polijai iesniegt dažus iztrūkstošus dokumentus. Tos iesniedza 2004. gada 16. jūnijā. Komisija lūdza papildu informāciju 2004. gada 12. augusta vēstulē, 2004. gada 18. novembra vēstulē un 2005. gada 4. marta vēstulē, uz ko Polija atbildēja attiecīgi 2004. gada 24. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2005. gada 28. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 2. februārī, 2005. gada 30. marta vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 1. aprīlī, un 2005. gada 18. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 20. aprīlī. Sanāksmes ar Polijas iestādēm notika šādos datumos: 2004. gada 9. novembrī, 2004. gada 17. novembrī un 2005. gada 3. martā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2004. gada 19. maija vēstulē lūdza Polijai iesniegt dažus iztrūkstošus dokumentus. Tos iesniedza 2004. gada 16. jūnijā. Komisija lūdza papildu informāciju 2004. gada 12. augusta vēstulē, 2004. gada 18. novembra vēstulē un 2005. gada 4. marta vēstulē, uz ko Polija atbildēja attiecīgi 2004. gada 24. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2005. gada 28. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 2. februārī, 2005. gada 30. marta vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 1. aprīlī, un 2005. gada 18. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 20. aprīlī. Sanāksmes ar Polijas iestādēm notika šādos datumos: 2004. gada 9. novembrī, 2004. gada 17. novembrī un 2005. gada 3. martā.

| (3) | Polija 2005. gada 22. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, piekrita, ka Komisija apstrādās 2004. gada 27. aprīļa lietas PL 31/2004 paziņojumu kā paziņojumu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz jebkuriem pasākumiem, par kuriem konstatēts, ka tie ir jauns atbalsts. Lietai piešķīra jaunu numuru N 203/2005. |
| --- | --- |

(3)

Polija 2005. gada 22. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, piekrita, ka Komisija apstrādās 2004. gada 27. aprīļa lietas PL 31/2004 paziņojumu kā paziņojumu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu attiecībā uz jebkuriem pasākumiem, par kuriem konstatēts, ka tie ir jauns atbalsts. Lietai piešķīra jaunu numuru N 203/2005.

| (4) | Komisija 2005. gada 1. jūnijā pieņēma lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz SSN piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu, par kuru paziņojušas Polijas iestādes. Komisija publicēja minēto lēmumu Oficiālajā Vēstnesī
   (2) un uzaicināja Poliju un ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2005. gada 1. jūnijā pieņēma lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz SSN piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu, par kuru paziņojušas Polijas iestādes. Komisija publicēja minēto lēmumu Oficiālajā Vēstnesī
   (2) un uzaicināja Poliju un ieinteresētās personas iesniegt atsauksmes.

| (5) | Polijas iestādes 2005. gada 24. jūnija vēstulē norādīja, ka lēmumā ir ietverta konfidenciāla informācija, un lūdza svītrot minēto informāciju no lēmuma publiskās redakcijas. Komisija atbildēja 2005. gada 15. jūlija vēstulē. Polija lūdza pagarināt termiņu, kurā jāiesniedz piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu, 2005. gada 30. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 1. jūlijā, 2005. gada 26. jūlija vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 27. jūlijā, un2005. gada 30. augusta vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 1. septembrī. Komisija atbildēja attiecīgi 2005. gada 12. jūlija, 2. augusta un 9. septembra vēstulē. Polijas iestādes 2005. gada 4. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 7. oktobrī, iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Šajā vēstulē Polija arī iesniedza pārstrukturēšanas plānu 2002.–2004. gadam, kas datēts ar 2002. gada decembri un grozīts 2003. gada oktobrī (turpmāk “2003. gada pārstrukturēšanas plāns”). SSN likumīgais pārstāvis 2005. gada 10. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, apgalvoja, ka uzņēmuma nostāja un piezīmes ir iekļautas Polijas iestāžu iesniegumā. |
| --- | --- |

(5)

Polijas iestādes 2005. gada 24. jūnija vēstulē norādīja, ka lēmumā ir ietverta konfidenciāla informācija, un lūdza svītrot minēto informāciju no lēmuma publiskās redakcijas. Komisija atbildēja 2005. gada 15. jūlija vēstulē. Polija lūdza pagarināt termiņu, kurā jāiesniedz piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu, 2005. gada 30. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 1. jūlijā, 2005. gada 26. jūlija vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 27. jūlijā, un2005. gada 30. augusta vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 1. septembrī. Komisija atbildēja attiecīgi 2005. gada 12. jūlija, 2. augusta un 9. septembra vēstulē. Polijas iestādes 2005. gada 4. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 7. oktobrī, iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Šajā vēstulē Polija arī iesniedza pārstrukturēšanas plānu 2002.–2004. gadam, kas datēts ar 2002. gada decembri un grozīts 2003. gada oktobrī (turpmāk “2003. gada pārstrukturēšanas plāns”). SSN likumīgais pārstāvis 2005. gada 10. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, apgalvoja, ka uzņēmuma nostāja un piezīmes ir iekļautas Polijas iestāžu iesniegumā.

| (6) | Piezīmes iesniedza šādas trešās personas: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Polijas Jūrniecības nozares uzņēmumu asociācija) 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, Towimor S.A. 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, H. Cegielski – Poznań S.A. 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, Peter Dohle Shiffahrts-KG2005. gada 5. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 6. oktobrī, Odjefjell ASA2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 11. oktobrī, SSN arodbiedrības (“Solidarność”, “Solidarność 80” un “Stoczniowiec”) 2005. gada 7. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 10. oktobrī, Ščecinas mērs 2005. gada 5. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 11. oktobrī, Lubmor Sp. z o.o. 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 11. oktobrī, un Business Club Szczecin2005. gada 12. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Komisija nosūtīja minētās atsauksmes Polijai 2005. gada 27. oktobra vēstulē. Polijas iestādes atbildēja 2005. gada 21. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

Piezīmes iesniedza šādas trešās personas: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Polijas Jūrniecības nozares uzņēmumu asociācija) 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, Towimor S.A. 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, H. Cegielski – Poznań S.A. 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, Peter Dohle Shiffahrts-KG2005. gada 5. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 6. oktobrī, Odjefjell ASA2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 11. oktobrī, SSN arodbiedrības (“Solidarność”, “Solidarność 80” un “Stoczniowiec”) 2005. gada 7. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 10. oktobrī, Ščecinas mērs 2005. gada 5. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 11. oktobrī, Lubmor Sp. z o.o. 2005. gada 6. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2005. gada 11. oktobrī, un Business Club Szczecin2005. gada 12. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Komisija nosūtīja minētās atsauksmes Polijai 2005. gada 27. oktobra vēstulē. Polijas iestādes atbildēja 2005. gada 21. novembra vēstulē.

| (7) | Lai novērtētu 2003. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisija lūdza ārēja padomdevēja palīdzību. Padomdevējs iesniedza savu pārskatu Komisijai 2006. gada martā. |
| --- | --- |

(7)

Lai novērtētu 2003. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisija lūdza ārēja padomdevēja palīdzību. Padomdevējs iesniedza savu pārskatu Komisijai 2006. gada martā.

| (8) | Komisija 2006. gada 13. janvārī lūdza Polijas iestādes iesniegt papildu informāciju par SSN pārstrukturēšanas procesu. Polija atbildēja 2006. gada 20. februāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, būvētavas pārstāvji un Komisijas darbinieki, notika 2006. gada 22. februārī. Pēc sanāksmes Komisija lūdza Polijai papildu informāciju 2006. gada 8. marta, 2006. gada 30. marta, 2006. gada 12. aprīļa un 2006. gada 28. aprīļa vēstulē. Polijas iestādes atbildēja 2006. gada 13. marta vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2006. gada 29. marta vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 30. martā, 2006. gada 6. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 10. aprīlī, 2006. gada 19. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 20. aprīlī, un 2006. gada 26. maija vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 30. maijā. Būvētavas padomdevējs 2006. gada 23. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 26. jūnijā, iesniedza Komisijai apspriešanai pārstrukturēšanas plāna projektu, kura nosaukums ir “Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. attīstības plāns 2006.–2011. gadam”. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2006. gada 13. janvārī lūdza Polijas iestādes iesniegt papildu informāciju par SSN pārstrukturēšanas procesu. Polija atbildēja 2006. gada 20. februāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, būvētavas pārstāvji un Komisijas darbinieki, notika 2006. gada 22. februārī. Pēc sanāksmes Komisija lūdza Polijai papildu informāciju 2006. gada 8. marta, 2006. gada 30. marta, 2006. gada 12. aprīļa un 2006. gada 28. aprīļa vēstulē. Polijas iestādes atbildēja 2006. gada 13. marta vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2006. gada 29. marta vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 30. martā, 2006. gada 6. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 10. aprīlī, 2006. gada 19. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 20. aprīlī, un 2006. gada 26. maija vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 30. maijā. Būvētavas padomdevējs 2006. gada 23. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 26. jūnijā, iesniedza Komisijai apspriešanai pārstrukturēšanas plāna projektu, kura nosaukums ir “Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. attīstības plāns 2006.–2011. gadam”.

| (9) | Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, būvētavas pārstāvji un Komisijas darbinieki, notika 2006. gada 12. jūlijā. Polijas iestādes iesniedza informāciju par SSN pārstrukturēšanas procesu 2006. gada 13. jūlija vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 17. jūlijā. Komisija 2006. gada 17. jūlija vēstulē lūdza Polijas iestādēm iesniegt papildu informāciju. Polijas iestādes atbildēja 2006. gada 1. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Polija 2006. gada 4. septembrī iesniedza grozītu SSN pārstrukturēšanas plānu, kura nosaukums ir “Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. attīstības plāns 2006.–2011. gadam” (turpmāk “2006. gada pārstrukturēšanas plāns”). |
| --- | --- |

(9)

Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, būvētavas pārstāvji un Komisijas darbinieki, notika 2006. gada 12. jūlijā. Polijas iestādes iesniedza informāciju par SSN pārstrukturēšanas procesu 2006. gada 13. jūlija vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 17. jūlijā. Komisija 2006. gada 17. jūlija vēstulē lūdza Polijas iestādēm iesniegt papildu informāciju. Polijas iestādes atbildēja 2006. gada 1. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Polija 2006. gada 4. septembrī iesniedza grozītu SSN pārstrukturēšanas plānu, kura nosaukums ir “Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. attīstības plāns 2006.–2011. gadam” (turpmāk “2006. gada pārstrukturēšanas plāns”).

| (10) | Polijas iestādes 2006. gada 26. septembra vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 27. septembrī, un 2006. gada 21. novembra vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 27. novembrī, iesniedza papildu informāciju par šo konkrēto lietu. |
| --- | --- |

(10)

Polijas iestādes 2006. gada 26. septembra vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 27. septembrī, un 2006. gada 21. novembra vēstulē, ko reģistrēja 2006. gada 27. novembrī, iesniedza papildu informāciju par šo konkrēto lietu.

| (11) | Sanāksme, kurā piedalījās Komisijas locekle Neelie Kroes un Polijas ekonomikas ministrs Piotr Wozniak, notika 2006. gada 7. decembrī. Wozniak kungs apgalvoja, ka Polija ir stingri nolēmusi atsākt SSN privatizācijas procesu, izmantojot atklātu un pārredzamu procedūru, kas jāpabeidz līdz 2007. gada jūnijam. Polija apstiprināja minēto apgalvojumu 2006. gada 27. decembra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 4. janvārī, atsaucoties uz Polijas Ministru padomes 2006. gada 19. decembra lēmumu, kurā pieņēma dokumentu ar nosaukumu “Informācija par kuģu būves nozares stāvokli”. Polija lūdza Komisiju sākt sarunas par kompensācijas pasākumu jautājumu. Komisijas darbinieki kopā ar ārējo padomdevēju 2006. gada 18. decembrī apmeklēja būvētavu, lai konstatētu faktus un iegūtu datus, kas vajadzīgi kompensācijas pasākumu novērtēšanai. Ārējais padomdevējs 2007. gada 16. janvārī iesniedza savu pārskatu, kurā novērtēja būvētavas pašreizējo jaudu. |
| --- | --- |

(11)

Sanāksme, kurā piedalījās Komisijas locekle Neelie Kroes un Polijas ekonomikas ministrs Piotr Wozniak, notika 2006. gada 7. decembrī. Wozniak kungs apgalvoja, ka Polija ir stingri nolēmusi atsākt SSN privatizācijas procesu, izmantojot atklātu un pārredzamu procedūru, kas jāpabeidz līdz 2007. gada jūnijam. Polija apstiprināja minēto apgalvojumu 2006. gada 27. decembra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 4. janvārī, atsaucoties uz Polijas Ministru padomes 2006. gada 19. decembra lēmumu, kurā pieņēma dokumentu ar nosaukumu “Informācija par kuģu būves nozares stāvokli”. Polija lūdza Komisiju sākt sarunas par kompensācijas pasākumu jautājumu. Komisijas darbinieki kopā ar ārējo padomdevēju 2006. gada 18. decembrī apmeklēja būvētavu, lai konstatētu faktus un iegūtu datus, kas vajadzīgi kompensācijas pasākumu novērtēšanai. Ārējais padomdevējs 2007. gada 16. janvārī iesniedza savu pārskatu, kurā novērtēja būvētavas pašreizējo jaudu.

| (12) | Uz 2006. gada 27. decembra vēstuli Komisija atbildēja 2007. gada 29. janvāra vēstulē, kurā cita starpā lūdza Polijai līdz 2007. gada februāra beigām iesniegt priekšlikumu par SSN paredzētiem kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(12)

Uz 2006. gada 27. decembra vēstuli Komisija atbildēja 2007. gada 29. janvāra vēstulē, kurā cita starpā lūdza Polijai līdz 2007. gada februāra beigām iesniegt priekšlikumu par SSN paredzētiem kompensācijas pasākumiem.

| (13) | Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza dažus paskaidrojumus par SSN privatizāciju un kompensācijas pasākumu priekšlikumu. Polijas iestādes ierosināja no 2010. gada marta slēgt vienu no trijiem būvētavas stāpeļiem. |
| --- | --- |

(13)

Polija 2007. gada 28. februāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza dažus paskaidrojumus par SSN privatizāciju un kompensācijas pasākumu priekšlikumu. Polijas iestādes ierosināja no 2010. gada marta slēgt vienu no trijiem būvētavas stāpeļiem.

| (14) | Pamatojoties uz to, 2007. gada 15. martā notika tehniska sanāksme, kurā piedalījās Komisijas darbinieki, Polijas iestādes un būvētavas pārstāvji un kurā apsprieda galvenokārt kompensācijas pasākumus, kā arī notiekošo privatizācijas procesu. Komisija un Polijas iestādes vienojās, ka Komisija apspriedīs tehniskos jautājumus tieši ar SSN, lai savāktu visus datus, kas tai vajadzīgi, lai novērtētu Polijas priekšlikumu par kompensācijas pasākumiem. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz to, 2007. gada 15. martā notika tehniska sanāksme, kurā piedalījās Komisijas darbinieki, Polijas iestādes un būvētavas pārstāvji un kurā apsprieda galvenokārt kompensācijas pasākumus, kā arī notiekošo privatizācijas procesu. Komisija un Polijas iestādes vienojās, ka Komisija apspriedīs tehniskos jautājumus tieši ar SSN, lai savāktu visus datus, kas tai vajadzīgi, lai novērtētu Polijas priekšlikumu par kompensācijas pasākumiem.

| (15) | Pēc sanāksmes Komisija 2007. gada 29. marta, 2007. gada 27. aprīļa un 2007. gada 30. maija vēstulē pieprasīja no SSN vairākus datus. Būvētava atbildēja 2007. gada 18. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 27. aprīlī, 2007. gada 8. maija vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 10. maijā, un 2007. gada 4. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 5. jūnijā. Sanāksme, kurā piedalījās Komisijas darbinieki, Polijas iestādes un būvētavas pārstāvji, notika 8. jūnijā. SSN sniedza papildu informāciju 2007. gada 15. jūnija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(15)

Pēc sanāksmes Komisija 2007. gada 29. marta, 2007. gada 27. aprīļa un 2007. gada 30. maija vēstulē pieprasīja no SSN vairākus datus. Būvētava atbildēja 2007. gada 18. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 27. aprīlī, 2007. gada 8. maija vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 10. maijā, un 2007. gada 4. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 5. jūnijā. Sanāksme, kurā piedalījās Komisijas darbinieki, Polijas iestādes un būvētavas pārstāvji, notika 8. jūnijā. SSN sniedza papildu informāciju 2007. gada 15. jūnija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā.

| (16) | Komisija 2007. gada 31. jūlija vēstulē informēja Poliju, ka tā provizoriski uzskata Wulkan 1 stāpeļa slēgšanu par pietiekamu kompensācijas pasākumu, ievērojot dažus nosacījumus. Polijas iestādes 2007. gada 24. augusta atbildē, ko reģistrēja 2007. gada 28. augustā, apstiprināja savu nodomu īstenot jaudas samazinājumus, kas precizēti Komisijas vēstulē. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2007. gada 31. jūlija vēstulē informēja Poliju, ka tā provizoriski uzskata Wulkan 1 stāpeļa slēgšanu par pietiekamu kompensācijas pasākumu, ievērojot dažus nosacījumus. Polijas iestādes 2007. gada 24. augusta atbildē, ko reģistrēja 2007. gada 28. augustā, apstiprināja savu nodomu īstenot jaudas samazinājumus, kas precizēti Komisijas vēstulē.

| (17) | Polijas iestādes iesniedza informāciju par SSN privatizāciju un pārstrukturēšanu 2007. gada 5. janvāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, un 2007. gada 9. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 11. janvārī. Komisija atbildēja 2007. gada 29. janvāra vēstulē. Polijas iestādes 2007. gada 28. februāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, apņēmās līdz 2007. gada jūnija beigām izvēlēties ieguldītāju būvētavai un parakstīt privatizācijas līgumu. |
| --- | --- |

(17)

Polijas iestādes iesniedza informāciju par SSN privatizāciju un pārstrukturēšanu 2007. gada 5. janvāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, un 2007. gada 9. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 11. janvārī. Komisija atbildēja 2007. gada 29. janvāra vēstulē. Polijas iestādes 2007. gada 28. februāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, apņēmās līdz 2007. gada jūnija beigām izvēlēties ieguldītāju būvētavai un parakstīt privatizācijas līgumu.

| (18) | Komisija 2007. gada 29. maija, 2007. gada 28. jūnija un 2007. gada 30. jūlija vēstulē pieprasīja papildu precizējumus par SSN privatizāciju. Polija šajā sakarībā sniedza informāciju 2007. gada 1. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 4. jūnijā un kurā bija ietverts to uzņēmumu saraksts, kuriem bija nosūtīts uzaicinājums iesniegt SSN pirkšanas piedāvājumus. Papildu informāciju iesniedza 2007. gada 25. jūnija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, un 2007. gada 11. jūlija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(18)

Komisija 2007. gada 29. maija, 2007. gada 28. jūnija un 2007. gada 30. jūlija vēstulē pieprasīja papildu precizējumus par SSN privatizāciju. Polija šajā sakarībā sniedza informāciju 2007. gada 1. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 4. jūnijā un kurā bija ietverts to uzņēmumu saraksts, kuriem bija nosūtīts uzaicinājums iesniegt SSN pirkšanas piedāvājumus. Papildu informāciju iesniedza 2007. gada 25. jūnija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, un 2007. gada 11. jūlija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā.

| (19) | Polijas iestādes 2007. gada 1. augusta vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 6. augustā, iesniedza SSN informatīvās piezīmes pirmo projektu. Komisija 2007. gada 13. augusta vēstulē nosūtīja savas atsauksmes par informatīvo piezīmi. Polijas iestādes 2007. gada 21. augusta vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 27. augustā, informēja Komisiju, ka būvētavas finansiālais stāvoklis ir ievērojami pasliktinājies un ka tāpēc būvētavas publiskie īpašnieki plāno atbalstīt to ar kapitāla ieguldījumiem. Polija arī paziņoja, ka informatīvā piezīme tiks attiecīgi atjaunināta. |
| --- | --- |

(19)

Polijas iestādes 2007. gada 1. augusta vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 6. augustā, iesniedza SSN informatīvās piezīmes pirmo projektu. Komisija 2007. gada 13. augusta vēstulē nosūtīja savas atsauksmes par informatīvo piezīmi. Polijas iestādes 2007. gada 21. augusta vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 27. augustā, informēja Komisiju, ka būvētavas finansiālais stāvoklis ir ievērojami pasliktinājies un ka tāpēc būvētavas publiskie īpašnieki plāno atbalstīt to ar kapitāla ieguldījumiem. Polija arī paziņoja, ka informatīvā piezīme tiks attiecīgi atjaunināta.

| (20) | Komisija 2007. gada 4. septembra vēstulē pieprasīja precizējumus. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 7. septembra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 10. septembrī, un 2007. gada 11. septembra vēstulē, kurā Polija iesniedza informatīvās piezīmes jauno redakciju un informēja Komisiju, ka uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus ir nosūtīti 221 potenciālajam ieguldītājam. |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2007. gada 4. septembra vēstulē pieprasīja precizējumus. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 7. septembra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 10. septembrī, un 2007. gada 11. septembra vēstulē, kurā Polija iesniedza informatīvās piezīmes jauno redakciju un informēja Komisiju, ka uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus ir nosūtīti 221 potenciālajam ieguldītājam.

| (21) | Komisija 2007. gada 12. septembra vēstulē lūdza papildu informāciju. Komisija 2007. gada 14. septembra un 2007. gada 3. oktobra vēstulē sniedza savas atsauksmes par informatīvo piezīmi un lūdza precizējumus. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 12. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 16. oktobrī, un apgalvoja šajā vēstulē, ka seši potenciālie ieguldītāji ir lūguši būvētavas informatīvās piezīmes eksemplāru. Polijas iestādes 2007. gada 23. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza atjauninātu privatizācijas grafiku, kurā bija pieņemts, ka sarunas ar potenciālajiem ieguldītājiem sāksies 2008. gada janvārī. |
| --- | --- |

(21)

Komisija 2007. gada 12. septembra vēstulē lūdza papildu informāciju. Komisija 2007. gada 14. septembra un 2007. gada 3. oktobra vēstulē sniedza savas atsauksmes par informatīvo piezīmi un lūdza precizējumus. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 12. oktobra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 16. oktobrī, un apgalvoja šajā vēstulē, ka seši potenciālie ieguldītāji ir lūguši būvētavas informatīvās piezīmes eksemplāru. Polijas iestādes 2007. gada 23. oktobra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza atjauninātu privatizācijas grafiku, kurā bija pieņemts, ka sarunas ar potenciālajiem ieguldītājiem sāksies 2008. gada janvārī.

| (22) | Komisija 2007. gada 30. novembra vēstulē lūdza līdz 2008. gada februāra beigām iesniegt pārstrukturēšanas plāna projektu, ko sastādījis būvētavas jaunais īpašnieks. Polija sniedza papildu informāciju par privatizācijas procesu 2007. gada 11. decembra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 13. decembrī, un 2007. gada 19. decembra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 20. decembrī. Polija 2007. gada 21. decembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, informēja Komisiju, ka 2007. gada 20. decembrī uzņēmums Amber Sp. z o.o. (turpmāk “Amber”, Polijas tērauda tirgotāja Złomrex pilnīgā īpašumā esošs meitasuzņēmums) ir vienīgais solītājs, kas iesniedzis saistošu piedāvājumu nopirkt SSN akcijas. |
| --- | --- |

(22)

Komisija 2007. gada 30. novembra vēstulē lūdza līdz 2008. gada februāra beigām iesniegt pārstrukturēšanas plāna projektu, ko sastādījis būvētavas jaunais īpašnieks. Polija sniedza papildu informāciju par privatizācijas procesu 2007. gada 11. decembra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 13. decembrī, un 2007. gada 19. decembra vēstulē, ko reģistrēja 2007. gada 20. decembrī. Polija 2007. gada 21. decembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, informēja Komisiju, ka 2007. gada 20. decembrī uzņēmums Amber Sp. z o.o. (turpmāk “Amber”, Polijas tērauda tirgotāja Złomrex pilnīgā īpašumā esošs meitasuzņēmums) ir vienīgais solītājs, kas iesniedzis saistošu piedāvājumu nopirkt SSN akcijas.

| (23) | Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes un Komisija, notika 2008. gada 10. janvārī. Pēc sanāksmes Komisija 2008. gada 17. janvāra, 2008. gada 30. janvāra, 2008. gada 28. februāra, 2008. gada 18. marta un 2008. gada 2. aprīļa vēstulē lūdza Polijas iestādes iesniegt papildu informāciju par privatizācijas procesu. Polijas iestādes atbildēja uz Komisijas pieprasījumiem 2008. gada 23. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 24. janvārī, 2008. gada 25. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 28. janvārī, un 2008. gada 30. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 31. janvārī. Polija 2008. gada 8. februāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza Amber saistošā piedāvājuma eksemplāru. |
| --- | --- |

(23)

Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes un Komisija, notika 2008. gada 10. janvārī. Pēc sanāksmes Komisija 2008. gada 17. janvāra, 2008. gada 30. janvāra, 2008. gada 28. februāra, 2008. gada 18. marta un 2008. gada 2. aprīļa vēstulē lūdza Polijas iestādes iesniegt papildu informāciju par privatizācijas procesu. Polijas iestādes atbildēja uz Komisijas pieprasījumiem 2008. gada 23. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 24. janvārī, 2008. gada 25. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 28. janvārī, un 2008. gada 30. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 31. janvārī. Polija 2008. gada 8. februāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza Amber saistošā piedāvājuma eksemplāru.

| (24) | Polija 2008. gada 14. februāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 19. februārī, informēja Komisiju, ka būvētavas privatizāciju nebūs iespējams pabeigt noteiktajā termiņā – līdz 2008. gada februāra beigām – un ka Polijas iestādes apņemas pabeigt privatizācijas procesu un vienoties par pārstrukturēšanas plānu līdz 2008. gada vasarai. |
| --- | --- |

(24)

Polija 2008. gada 14. februāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 19. februārī, informēja Komisiju, ka būvētavas privatizāciju nebūs iespējams pabeigt noteiktajā termiņā – līdz 2008. gada februāra beigām – un ka Polijas iestādes apņemas pabeigt privatizācijas procesu un vienoties par pārstrukturēšanas plānu līdz 2008. gada vasarai.

| (25) | Polijas iestādes 2008. gada 29. februāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 3. martā, iesniedza divus uzņēmuma Amber dokumentus: 2008. gada 29. februāra“Papildu paskaidrojumus, pārstrukturēšanas programmas izklāstu un deklarētās saistības attiecībā uz SSN pirkšanu, ko iesniedza Amber” un “SSN pārstrukturēšanas plāna pirmā redakcija un SSN uzņēmējdarbības plāns 2008.–2012. gadam, kurā ņemta vērā informācija, kas iegūta kuģu būvētavā veiktas padziļinātas pārbaudes gaitā”. |
| --- | --- |

(25)

Polijas iestādes 2008. gada 29. februāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 3. martā, iesniedza divus uzņēmuma Amber dokumentus: 2008. gada 29. februāra“Papildu paskaidrojumus, pārstrukturēšanas programmas izklāstu un deklarētās saistības attiecībā uz SSN pirkšanu, ko iesniedza Amber” un “SSN pārstrukturēšanas plāna pirmā redakcija un SSN uzņēmējdarbības plāns 2008.–2012. gadam, kurā ņemta vērā informācija, kas iegūta kuģu būvētavā veiktas padziļinātas pārbaudes gaitā”.

| (26) | Polijas iestādes 2008. gada 28. marta vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, apgalvoja, ka ekskluzivitātes periods, kas piešķirts Amber sarunām, ir pagarināts līdz 2008. gada 15. aprīlim. Pēc Polijas iestāžu ielūguma, ko tās nosūtīja 2008. gada 4. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 7. aprīlī, 2008. gada 10. aprīlī notika sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, SSN pārstāvji, Amber pārstāvji un Komisijas darbinieki. |
| --- | --- |

(26)

Polijas iestādes 2008. gada 28. marta vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, apgalvoja, ka ekskluzivitātes periods, kas piešķirts Amber sarunām, ir pagarināts līdz 2008. gada 15. aprīlim. Pēc Polijas iestāžu ielūguma, ko tās nosūtīja 2008. gada 4. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 7. aprīlī, 2008. gada 10. aprīlī notika sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, SSN pārstāvji, Amber pārstāvji un Komisijas darbinieki.

| (27) | Amber padomdevējs 2008. gada 9. aprīļa e-pastā, ko reģistrēja 2008. gada 24. aprīlī, iesniedza provizoriskas finanšu prognozes attiecībā uz būvētavu. Amber arī iesniedza informāciju 2008. gada 10. aprīļa sanāksmē, un minēto informāciju reģistrēja 2008. gada 18. aprīlī. |
| --- | --- |

(27)

Amber padomdevējs 2008. gada 9. aprīļa e-pastā, ko reģistrēja 2008. gada 24. aprīlī, iesniedza provizoriskas finanšu prognozes attiecībā uz būvētavu. Amber arī iesniedza informāciju 2008. gada 10. aprīļa sanāksmē, un minēto informāciju reģistrēja 2008. gada 18. aprīlī.

| (28) | Polija iesniedza informāciju par sarunu gaitu ar Amber2008. gada 7. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 18. aprīlī, 2008. gada 23. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2008. gada 25. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2008. gada 28. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 29. aprīlī, un 2008. gada 29. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 5. maijā. Komisija 2008. gada 30. aprīļa vēstulē pieprasīja informāciju. Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes un Komisija, notika 2008. gada 8. maijā. |
| --- | --- |

(28)

Polija iesniedza informāciju par sarunu gaitu ar Amber2008. gada 7. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 18. aprīlī, 2008. gada 23. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2008. gada 25. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2008. gada 28. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 29. aprīlī, un 2008. gada 29. aprīļa vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 5. maijā. Komisija 2008. gada 30. aprīļa vēstulē pieprasīja informāciju. Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes un Komisija, notika 2008. gada 8. maijā.

| (29) | Komisija nosūtīja piezīmes par privatizācijas procesa gaitu 2008. gada 21. aprīļa un 2008. gada 30. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(29)

Komisija nosūtīja piezīmes par privatizācijas procesa gaitu 2008. gada 21. aprīļa un 2008. gada 30. aprīļa vēstulē.

| (30) | Visbeidzot, 2008. gada 12. maija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, Polija informēja Komisiju, ka Amber ir atkāpies no privatizācijas procesa. |
| --- | --- |

(30)

Visbeidzot, 2008. gada 12. maija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, Polija informēja Komisiju, ka Amber ir atkāpies no privatizācijas procesa.

| (31) | Polija arī informēja Komisiju, ka Polijas iestādes rīkojas, lai atsāktu privatizācijas procesu nolūkā līdz 2008. gada novembra beigām parakstīt privatizācijas līgumus. No 2008. gada 3. jūnija Polija katru dienu iesniedza Komisijai pārskatus par ieinteresēto personu rīcību atsāktajā privatizācijas procesā. Komisija tikās ar Polijas iestādēm 2008. gada 13. jūnijā. |
| --- | --- |

(31)

Polija arī informēja Komisiju, ka Polijas iestādes rīkojas, lai atsāktu privatizācijas procesu nolūkā līdz 2008. gada novembra beigām parakstīt privatizācijas līgumus. No 2008. gada 3. jūnija Polija katru dienu iesniedza Komisijai pārskatus par ieinteresēto personu rīcību atsāktajā privatizācijas procesā. Komisija tikās ar Polijas iestādēm 2008. gada 13. jūnijā.

| (32) | Komisija 2008. gada 20. jūnijā pēc Polijas iestāžu lūguma sarīkoja tikšanos ar Polijas iestādēm un Norvēģijas uzņēmumu Ulstein, un 2008. gada 24. jūnijā – ar Polijas iestādēm un Polijas uzņēmumu Mostostal Chojnice. Minētos uzņēmumus Komisijai stādīja priekšā kā potenciālos SSN pircējus. Polija 2008. gada 26. jūnija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza SSN pārstrukturēšanas plāna projektu, ko sastādīja Mostostal Chojnice. Papildu informācija tika iesniegta 2008. gada 7. jūlija vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 8. jūlijā. |
| --- | --- |

(32)

Komisija 2008. gada 20. jūnijā pēc Polijas iestāžu lūguma sarīkoja tikšanos ar Polijas iestādēm un Norvēģijas uzņēmumu Ulstein, un 2008. gada 24. jūnijā – ar Polijas iestādēm un Polijas uzņēmumu Mostostal Chojnice. Minētos uzņēmumus Komisijai stādīja priekšā kā potenciālos SSN pircējus. Polija 2008. gada 26. jūnija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza SSN pārstrukturēšanas plāna projektu, ko sastādīja Mostostal Chojnice. Papildu informācija tika iesniegta 2008. gada 7. jūlija vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 8. jūlijā.

| (33) | Polija 2008. gada 14. jūlija vēstulē apņēmās līdz 2008. gada 12. septembrim iesniegt Komisijai pabeigtu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(33)

Polija 2008. gada 14. jūlija vēstulē apņēmās līdz 2008. gada 12. septembrim iesniegt Komisijai pabeigtu pārstrukturēšanas plānu.

| (34) | Komisija 2008. gada 16. jūlijā provizoriski izklāstīja novērtējumu un secinājumus lēmuma projektā, lai noslēgtu oficiālo izmeklēšanas procedūru, kurā konstatēja, ka SSN piešķirtais valsts atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu un ir jāatgūst. Tomēr, ņemot vērā Polijas 2008. gada 14. jūlija vēstuli, Komisija nolēma atlikt minētā lēmuma pieņemšanu, lai varētu novērtēt, vai jaunais pārstrukturēšanas plāns, kas Polijas iestādēm bija jāiesniedz līdz 2008. gada 12. septembrim, būtiski uzlabos situāciju un ļaus uzskatīt atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(34)

Komisija 2008. gada 16. jūlijā provizoriski izklāstīja novērtējumu un secinājumus lēmuma projektā, lai noslēgtu oficiālo izmeklēšanas procedūru, kurā konstatēja, ka SSN piešķirtais valsts atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu un ir jāatgūst. Tomēr, ņemot vērā Polijas 2008. gada 14. jūlija vēstuli, Komisija nolēma atlikt minētā lēmuma pieņemšanu, lai varētu novērtēt, vai jaunais pārstrukturēšanas plāns, kas Polijas iestādēm bija jāiesniedz līdz 2008. gada 12. septembrim, būtiski uzlabos situāciju un ļaus uzskatīt atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (35) | Pēc tam Polija katru nedēļu informēja Komisiju par privatizācijas procedūras gaitu (2008. gada 28. jūlija, 4. augusta, 12. augusta, 21. augusta, 25. augusta, 1. septembra, 8. septembra, 16. septembra un 23. septembra vēstulē, kas visas reģistrētas tajās pašās dienās). |
| --- | --- |

(35)

Pēc tam Polija katru nedēļu informēja Komisiju par privatizācijas procedūras gaitu (2008. gada 28. jūlija, 4. augusta, 12. augusta, 21. augusta, 25. augusta, 1. septembra, 8. septembra, 16. septembra un 23. septembra vēstulē, kas visas reģistrētas tajās pašās dienās).

| (36) | Polija 2008. gada 18. jūlija vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 21. jūlijā, lūdza organizēt sarunas ar Komisijas darbiniekiem jautājumā par pārstrukturēšanas plāna projektu, lai tā varētu sastādīt plāna galīgo redakciju, kurā ņemtas vērā Komisijas darbinieku atsauksmes. Komisija 2008. gada 31. jūlija vēstulē piekrita apspriežu grafikam. |
| --- | --- |

(36)

Polija 2008. gada 18. jūlija vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 21. jūlijā, lūdza organizēt sarunas ar Komisijas darbiniekiem jautājumā par pārstrukturēšanas plāna projektu, lai tā varētu sastādīt plāna galīgo redakciju, kurā ņemtas vērā Komisijas darbinieku atsauksmes. Komisija 2008. gada 31. jūlija vēstulē piekrita apspriežu grafikam.

| (37) | Tomēr tikai 2008. gada 3. septembrī Komisija neoficiāli saņēma SSN pārstrukturēšanas plāna projektu. Pēc minētās iesniegšanas 2008. gada 4. septembrī notika pirmā sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes un Komisijas darbinieki, klātesot uzņēmumam Mostostal. Komisija 2008. gada 8. septembrī saņēma pārskatītu pārstrukturēšanas plāna projektu, un 2008. gada 10. septembrī tika noorganizēta vēl viena sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, Mostostal un potenciālais līdzieguldītājs Ulstein. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr tikai 2008. gada 3. septembrī Komisija neoficiāli saņēma SSN pārstrukturēšanas plāna projektu. Pēc minētās iesniegšanas 2008. gada 4. septembrī notika pirmā sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes un Komisijas darbinieki, klātesot uzņēmumam Mostostal. Komisija 2008. gada 8. septembrī saņēma pārskatītu pārstrukturēšanas plāna projektu, un 2008. gada 10. septembrī tika noorganizēta vēl viena sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, Mostostal un potenciālais līdzieguldītājs Ulstein.

| (38) | Polija 2008. gada 12. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza galīgo SSN pārstrukturēšanas plānu, ko sastādīja Mostostal sadarbībā ar Norvēģijas kuģu būvētavu Ulstein. |
| --- | --- |

(38)

Polija 2008. gada 12. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, iesniedza galīgo SSN pārstrukturēšanas plānu, ko sastādīja Mostostal sadarbībā ar Norvēģijas kuģu būvētavu Ulstein.

| (39) | Polija 2008. gada 16. septembra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 17. septembrī, iesniedza privatizācijas līguma projektu starp uzņēmumu Mostostal un SSN publiskajiem īpašniekiem, proti, Rūpniecības attīstības aģentūru un Polijas Kuģu būvētavu korporāciju. |
| --- | --- |

(39)

Polija 2008. gada 16. septembra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 17. septembrī, iesniedza privatizācijas līguma projektu starp uzņēmumu Mostostal un SSN publiskajiem īpašniekiem, proti, Rūpniecības attīstības aģentūru un Polijas Kuģu būvētavu korporāciju.

| (40) | Ulstein2008. gada 22. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, informēja Komisiju, ka tas atkāpjas no privatizācijas procesa un nepiedalīsies SSN pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(40)

Ulstein2008. gada 22. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, informēja Komisiju, ka tas atkāpjas no privatizācijas procesa un nepiedalīsies SSN pārstrukturēšanā.

| (41) | Mostostal2008. gada 22. septembra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 25. septembrī, informēja Komisiju, ka, ņemot vērā Ulstein lēmumu, Mostostal būtu gatavs pats īstenot pilno SSN pārstrukturēšanas plānu. Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, Komisija un Mostostal, notika 2008. gada 30. septembrī. |
| --- | --- |

(41)

Mostostal2008. gada 22. septembra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 25. septembrī, informēja Komisiju, ka, ņemot vērā Ulstein lēmumu, Mostostal būtu gatavs pats īstenot pilno SSN pārstrukturēšanas plānu. Sanāksme, kurā piedalījās Polijas iestādes, Komisija un Mostostal, notika 2008. gada 30. septembrī.

| (42) | Komisija 2008. gada 27. oktobra vēstulē darīja Polijai zināmus pamatnosacījumus šā lēmuma īstenošanai. Polija 2008. gada 3. novembra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 4. novembrī, apņēmās pilnībā ievērot minētos nosacījumus. Komisija pieņēma minētās saistības 2008. gada 6. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(42)

Komisija 2008. gada 27. oktobra vēstulē darīja Polijai zināmus pamatnosacījumus šā lēmuma īstenošanai. Polija 2008. gada 3. novembra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 4. novembrī, apņēmās pilnībā ievērot minētos nosacījumus. Komisija pieņēma minētās saistības 2008. gada 6. novembra vēstulē.

| (43) | Komisija 2007. gada 14. jūnija vēstulē lūdza Polijas iestādēm iesniegt informāciju par valsts atbalstu, ko SSN saņēmis pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākuma. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 11. jūlija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Komisija 2007. gada 13. novembra vēstulē lūdza papildu paskaidrojumus. Polija atbildēja 2008. gada 9. janvāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Polija 2008. gada 9. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 10. janvārī, iesniedza papildu informāciju par būvētavai piešķirto valsts atbalstu. Polija informēja Komisiju par SSN piešķirtajiem papildu pasākumiem 2007. gada 6. decembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2008. gada 9. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 10. janvārī, 2008. gada 12. februāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 13. februārī, 2008. gada 26. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 27. jūnijā, un 2008. gada 12. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. |
| --- | --- |

(43)

Komisija 2007. gada 14. jūnija vēstulē lūdza Polijas iestādēm iesniegt informāciju par valsts atbalstu, ko SSN saņēmis pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākuma. Polijas iestādes atbildēja 2007. gada 11. jūlija vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Komisija 2007. gada 13. novembra vēstulē lūdza papildu paskaidrojumus. Polija atbildēja 2008. gada 9. janvāra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā. Polija 2008. gada 9. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 10. janvārī, iesniedza papildu informāciju par būvētavai piešķirto valsts atbalstu. Polija informēja Komisiju par SSN piešķirtajiem papildu pasākumiem 2007. gada 6. decembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā, 2008. gada 9. janvāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 10. janvārī, 2008. gada 12. februāra vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 13. februārī, 2008. gada 26. jūnija vēstulē, ko reģistrēja 2008. gada 27. jūnijā, un 2008. gada 12. septembra vēstulē, ko reģistrēja tajā pašā dienā.

2.   APRAKSTS

2.1.   ATTIECĪGAIS UZŅĒMUMS

| (44) | Atbalsta saņēmējs atrodas Zachodniopomorskie (Rietumpomerānijas) reģionā Polijas ziemeļrietumos. Komisija atzīmē, ka saskaņā ar noteikumiem valsts atbalsta jomā uzņēmumi, kuri atrodas minētajā reģionā, ir tiesīgi saņemt palīdzību no struktūrfondiem atbilstīgi konverģences mērķim (3) un no Kohēzijas fonda (4). Jo īpaši uzņēmumi minētajā reģionā ir potenciāli tiesīgi saņemt palīdzību no reģionālās operatīvās programmas Zachodniopomorskie reģionam, ievērojot prioritāros virzienus – mazo un vidējo uzņēmumu atbalstu, novatoriskos un tehnoloģijas nodošanas pasākumus (vērstus uz darbavietu radīšanu ilgtermiņā) un sociālo infrastruktūru un izglītības infrastruktūru, koncentrējoties uz profesionālo izglītību un mūžizglītību. Uzņēmumiem minētajā reģionā ir tiesības izmantot arī novatoriskās ekonomikas operatīvo programmu. |
| --- | --- |

(44)

Atbalsta saņēmējs atrodas Zachodniopomorskie (Rietumpomerānijas) reģionā Polijas ziemeļrietumos. Komisija atzīmē, ka saskaņā ar noteikumiem valsts atbalsta jomā uzņēmumi, kuri atrodas minētajā reģionā, ir tiesīgi saņemt palīdzību no struktūrfondiem atbilstīgi konverģences mērķim (3) un no Kohēzijas fonda (4). Jo īpaši uzņēmumi minētajā reģionā ir potenciāli tiesīgi saņemt palīdzību no reģionālās operatīvās programmas Zachodniopomorskie reģionam, ievērojot prioritāros virzienus – mazo un vidējo uzņēmumu atbalstu, novatoriskos un tehnoloģijas nodošanas pasākumus (vērstus uz darbavietu radīšanu ilgtermiņā) un sociālo infrastruktūru un izglītības infrastruktūru, koncentrējoties uz profesionālo izglītību un mūžizglītību. Uzņēmumiem minētajā reģionā ir tiesības izmantot arī novatoriskās ekonomikas operatīvo programmu.

| (45) | SSN tika izveidots 2002. gada 25. jūnijā, lai tas pārņemtu kuģu būves darbību no Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A. (turpmāk “SSPH”) un tā galvenā kuģu būves meitasuzņēmuma Stocznia Szczecińska (turpmāk “SS”), ko 2002. gada 29. jūlijā pasludināja par bankrotējušiem. SSN tika izveidota kā tukša čaula – bez SSPH un SS parādiem saistībā ar to agrāko darbību. |
| --- | --- |

(45)

SSN tika izveidots 2002. gada 25. jūnijā, lai tas pārņemtu kuģu būves darbību no Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A. (turpmāk “SSPH”) un tā galvenā kuģu būves meitasuzņēmuma Stocznia Szczecińska (turpmāk “SS”), ko 2002. gada 29. jūlijā pasludināja par bankrotējušiem. SSN tika izveidota kā tukša čaula – bez SSPH un SS parādiem saistībā ar to agrāko darbību.

| (46) | Jauno kuģu būvētavu pārņēma valsts īpašumā esošā Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Rūpniecības attīstības aģentūra S.A., turpmāk “ARP”) un Valsts kase, lai pabeigtu kārtējo ražošanu un atjaunotu kuģu būves darbību, vienlaikus veicot vajadzīgo pārstrukturēšanu. Formāli uzņēmums, kurš pārņēma agrāko kuģu būves darbību, bija 1989. gadā izveidotais SSPH meitasuzņēmums Allround Ship Services Sp. z o.o. (turpmāk “ASS”). Faktiski jau 2001. gadā pilnībā valsts īpašumā esošais SSPH, kas bija nonācis nopietnās finansiālajās grūtībās, nolēma koncentrēt kuģu būves darbību uzņēmumā ASS, ko uzskatīja par gatavāku pārstrukturēšanai nekā SS. ASS 2002. gada janvārī kā sākotnēji neliels meitasuzņēmums, kura darbības joma bija krāsošanas darbi, noslēdza ar SSPH pamatnolīgumu par korpusu būvniecību un tādā nolūkā nomāja no SSPH ražošanas pamatlīdzekļus. Dažas nedēļas, pirms SSPH iesniedza bankrota pieteikumu, tas pārdeva ASS aģentūrai ARP par PLN 1. ASS tad pārdēvēja par Stocznia Szczecinska Nowa (SSN – atbalsta saņēmējs). |
| --- | --- |

(46)

Jauno kuģu būvētavu pārņēma valsts īpašumā esošā Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Rūpniecības attīstības aģentūra S.A., turpmāk “ARP”) un Valsts kase, lai pabeigtu kārtējo ražošanu un atjaunotu kuģu būves darbību, vienlaikus veicot vajadzīgo pārstrukturēšanu. Formāli uzņēmums, kurš pārņēma agrāko kuģu būves darbību, bija 1989. gadā izveidotais SSPH meitasuzņēmums Allround Ship Services Sp. z o.o. (turpmāk “ASS”). Faktiski jau 2001. gadā pilnībā valsts īpašumā esošais SSPH, kas bija nonācis nopietnās finansiālajās grūtībās, nolēma koncentrēt kuģu būves darbību uzņēmumā ASS, ko uzskatīja par gatavāku pārstrukturēšanai nekā SS. ASS 2002. gada janvārī kā sākotnēji neliels meitasuzņēmums, kura darbības joma bija krāsošanas darbi, noslēdza ar SSPH pamatnolīgumu par korpusu būvniecību un tādā nolūkā nomāja no SSPH ražošanas pamatlīdzekļus. Dažas nedēļas, pirms SSPH iesniedza bankrota pieteikumu, tas pārdeva ASS aģentūrai ARP par PLN 1. ASS tad pārdēvēja par Stocznia Szczecinska Nowa (SSN – atbalsta saņēmējs).

| (47) | Tajā laikā SSN nepārņēma SSPH un SS aktīvus, bet gan līdz 2004. gada jūlijam nomāja tos no bankrota administratora. SSN2004. gada 20. jūlijā parakstīja līgumus ar SSPH un SS administratoriem, saskaņā ar kuriem tas nopirka minētos aktīvus. SSN nepārņēma SSPH vai SS parādus, kas tādējādi palika abiem minētajiem uzņēmumiem un kurus risināja bankrota procedūras ietvaros. SSN pārņēma dažus nepabeigtos darbus, noslēdzot jaunus līgumus ar kuģu īpašniekiem. |
| --- | --- |

(47)

Tajā laikā SSN nepārņēma SSPH un SS aktīvus, bet gan līdz 2004. gada jūlijam nomāja tos no bankrota administratora. SSN2004. gada 20. jūlijā parakstīja līgumus ar SSPH un SS administratoriem, saskaņā ar kuriem tas nopirka minētos aktīvus. SSN nepārņēma SSPH vai SS parādus, kas tādējādi palika abiem minētajiem uzņēmumiem un kurus risināja bankrota procedūras ietvaros. SSN pārņēma dažus nepabeigtos darbus, noslēdzot jaunus līgumus ar kuģu īpašniekiem.

| (48) | ASS pārņēma SSPH un SS darbiniekus, bet būvētava pakāpeniski samazināja savu darbaspēku no 8 071 darbinieka 2001. gadā līdz 5 322 darbiniekiem 2006. gada beigās. 2007. gadā tajā bija vidēji 4 700 darbinieku. |
| --- | --- |

(48)

ASS pārņēma SSPH un SS darbiniekus, bet būvētava pakāpeniski samazināja savu darbaspēku no 8 071 darbinieka 2001. gadā līdz 5 322 darbiniekiem 2006. gada beigās. 2007. gadā tajā bija vidēji 4 700 darbinieku.

| (49) | Ražošanas apjoms palielinājās no 158 000 CGT 2003. gadā līdz 213 000 CGT 2005. gadā, bet 2006. gadā nokritās līdz 167 000 CGT. Pasūtījumu grāmatā 2007. gada augustā bija 30 kuģu ar kopējo vērtību 1 134 miljoni euro. Savas pasūtījumu grāmatas izmēra izteiksmē SSN ir 32. vietā pasaulē un 6. vietā Eiropā. |
| --- | --- |

(49)

Ražošanas apjoms palielinājās no 158 000 CGT 2003. gadā līdz 213 000 CGT 2005. gadā, bet 2006. gadā nokritās līdz 167 000 CGT. Pasūtījumu grāmatā 2007. gada augustā bija 30 kuģu ar kopējo vērtību 1 134 miljoni euro. Savas pasūtījumu grāmatas izmēra izteiksmē SSN ir 32. vietā pasaulē un 6. vietā Eiropā.

| (50) | Tās galvenie klienti atrodas Vācijā, Nīderlandē, Krievijā un Itālijā. Tās galvenie konkurenti Eiropā ir Spānijas, Vācijas un Horvātijas kuģu būvētavas. |
| --- | --- |

(50)

Tās galvenie klienti atrodas Vācijā, Nīderlandē, Krievijā un Itālijā. Tās galvenie konkurenti Eiropā ir Spānijas, Vācijas un Horvātijas kuģu būvētavas.

| (51) | Pašlaik 80 % SSN atrodas Korporacja Polskie Stocznie S.A. (Polijas Kuģu būvētavu korporācija S.A., turpmāk “KPS”) īpašumā un 18 % – ARP īpašumā. 2 % akciju ir Valsts kases īpašumā. ARP ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas izveidota ar likumu un pilnībā atrodas Valsts kases īpašumā. ARP veic darbības, kas tai uzticētas ar likumu, tostarp piedalās īpašumtiesību pārstrukturēšanas procesos valsts īpašumā esošos uzņēmumos, pārvalda Valsts kases aktīvus un akcijas valsts iestāžu vārdā un sniedz aizdevumus un garantijas valsts uzņēmumu pārstrukturēšanai. KPS ir 100 % ARP īpašumā un tika izveidots, lai sniegtu finansējumu kuģu būves uzņēmumiem Polijā. |
| --- | --- |

(51)

Pašlaik 80 % SSN atrodas Korporacja Polskie Stocznie S.A. (Polijas Kuģu būvētavu korporācija S.A., turpmāk “KPS”) īpašumā un 18 % – ARP īpašumā. 2 % akciju ir Valsts kases īpašumā. ARP ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas izveidota ar likumu un pilnībā atrodas Valsts kases īpašumā. ARP veic darbības, kas tai uzticētas ar likumu, tostarp piedalās īpašumtiesību pārstrukturēšanas procesos valsts īpašumā esošos uzņēmumos, pārvalda Valsts kases aktīvus un akcijas valsts iestāžu vārdā un sniedz aizdevumus un garantijas valsts uzņēmumu pārstrukturēšanai. KPS ir 100 % ARP īpašumā un tika izveidots, lai sniegtu finansējumu kuģu būves uzņēmumiem Polijā.

| (52) | SSN aktīvi darbojas kuģu būvēšanā, tostarp būvējot konteinerkuģus, tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai, ro-ro kuģus un daudzfunkcionālos kuģus. 1 % uzņēmuma darbības ir metāla struktūru ražošana un dažādi ar kuģu būvi saistīti pakalpojumi. |
| --- | --- |

(52)

SSN aktīvi darbojas kuģu būvēšanā, tostarp būvējot konteinerkuģus, tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai, ro-ro kuģus un daudzfunkcionālos kuģus. 1 % uzņēmuma darbības ir metāla struktūru ražošana un dažādi ar kuģu būvi saistīti pakalpojumi.

| (53) | SSN galvenās ražotnes ir trīs stāpeļi: Wulkan Nowy, Odra Nowa un Wulkan 1. |
| --- | --- |

(53)

SSN galvenās ražotnes ir trīs stāpeļi: Wulkan Nowy, Odra Nowa un Wulkan 1.

| (54) | Tūlīt pēc izveides 2002. gadā SSN sāka veikt pārstrukturēšanas darbības. Tas sastādīja 2003. gada pārstrukturēšanas plānu, ko akcionāri vispirms 2002. gada 19. decembrī apstiprināja un vēlāk 2003. gada oktobrī grozīja. Kā galvenos iemeslus Ščecinas agrākā kuģu būvētāja bankrotam minēja šādus faktorus: tehnoloģiskās problēmas, projektēšanas kļūdas, zems ražīgums, augstas izmaksas un ārējie faktori, piemēram, augsts Polijas zlota maiņas kurss un konkurence ar Āzijas uzņēmumiem. Minēto sarežģījumu dēļ finanšu tirgi vairs nevēlējās finansēt kuģu būvi, un tas noveda pie kavējumiem piegādēs un līdz ar to pie soda naudu un parādu uzkrāšanās. |
| --- | --- |

(54)

Tūlīt pēc izveides 2002. gadā SSN sāka veikt pārstrukturēšanas darbības. Tas sastādīja 2003. gada pārstrukturēšanas plānu, ko akcionāri vispirms 2002. gada 19. decembrī apstiprināja un vēlāk 2003. gada oktobrī grozīja. Kā galvenos iemeslus Ščecinas agrākā kuģu būvētāja bankrotam minēja šādus faktorus: tehnoloģiskās problēmas, projektēšanas kļūdas, zems ražīgums, augstas izmaksas un ārējie faktori, piemēram, augsts Polijas zlota maiņas kurss un konkurence ar Āzijas uzņēmumiem. Minēto sarežģījumu dēļ finanšu tirgi vairs nevēlējās finansēt kuģu būvi, un tas noveda pie kavējumiem piegādēs un līdz ar to pie soda naudu un parādu uzkrāšanās.

| (55) | Pārstrukturēšanas stratēģijas mērķis bija sasniegt ilgstošu rentabilitāti, koncentrējoties uz konteinerkuģu tirgu un kļūstot par svarīgu ražotāju, kurš būvē tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai, ro-ro kuģus un con-ro kuģus, kā arī īpašam nolūkam paredzētus kuģus. Pārstrukturēšanas plānā bija ietverta arī iespēja atrast stratēģisko ieguldītāju. Sākotnējais 2003. gada pārstrukturēšanas plāns bija jāgroza finansiālo grūtību dēļ, ar ko bija saskārušies ar SSN cieši saistītie sadarbības uzņēmumi, darbinieki un darbība. |
| --- | --- |

(55)

Pārstrukturēšanas stratēģijas mērķis bija sasniegt ilgstošu rentabilitāti, koncentrējoties uz konteinerkuģu tirgu un kļūstot par svarīgu ražotāju, kurš būvē tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai, ro-ro kuģus un con-ro kuģus, kā arī īpašam nolūkam paredzētus kuģus. Pārstrukturēšanas plānā bija ietverta arī iespēja atrast stratēģisko ieguldītāju. Sākotnējais 2003. gada pārstrukturēšanas plāns bija jāgroza finansiālo grūtību dēļ, ar ko bija saskārušies ar SSN cieši saistītie sadarbības uzņēmumi, darbinieki un darbība.

| (56) | SSN finansiālais stāvoklis pakāpeniski un ievērojami pasliktinājās.

  1.   tabula



  SSN ražošana












  (miljonos PLN) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 30.9.2007. |
| Apgrozījums | 424,88 | 1 114,44 | 1 303,46 | 1 416,04 | 1 199,38 | 655,87 |
| Saimnieciskās darbības rezultāts | —6,16 | —39,64 | — 119,80 | —11,44 | — 194,24 | — 134,36 |
| Pašu kapitāls | 65,01 | 62,01 | 112,83 | 247,96 | 149,43 | 81,96 |
| Avots: 2006. gada informatīvā piezīme, ko Polijas iestādes iesniedza 2007. gada 12. oktobrī, un “SSN uzņēmējdarbības plāns 2008.–2012. gadam, ņemot vērā informāciju, kas iegūta kuģu būvētavā veiktas padziļinātas pārbaudes gaitā”, ko iesniedza 2008. gada 29. februāra vēstulē. |

(56)

SSN finansiālais stāvoklis pakāpeniski un ievērojami pasliktinājās.

1.   tabula

SSN ražošana

(miljonos PLN)

2002

2003

2004

2005

2006

30.9.2007.

Apgrozījums

424,88

1 114,44

1 303,46

1 416,04

1 199,38

655,87

Saimnieciskās darbības rezultāts

—6,16

—39,64

— 119,80

—11,44

— 194,24

— 134,36

Pašu kapitāls

65,01

62,01

112,83

247,96

149,43

81,96

Avots: 2006. gada informatīvā piezīme, ko Polijas iestādes iesniedza 2007. gada 12. oktobrī, un “SSN uzņēmējdarbības plāns 2008.–2012. gadam, ņemot vērā informāciju, kas iegūta kuģu būvētavā veiktas padziļinātas pārbaudes gaitā”, ko iesniedza 2008. gada 29. februāra vēstulē.

| (57) | Ārējo faktoru vidū, kas veicināja grūto finansiālo stāvokli, bija dolāra (būvētavas ieņēmumu valūtas) vērtības samazināšanās un zlota (izmaksu valūtas) vērtības celšanās, augošās tērauda cenas un grūtības saņemt kuģu finansējumu pēc SSPH bankrota. Attiecībā uz būvētavas grūtību iekšējiem iemesliem jāatzīst, ka iekārtas bija sliktā stāvoklī, un tās bija ievērojami jāmodernizē. No 2006. gada būvētava saskārās ar nopietnām darbaspēka grūtībām: liels prombūtnes koeficients, darbinieku rotācija un kvalificētu strādnieku aizplūšana uz citām kuģu būvētavām, jo īpaši Vācijā un Norvēģijā, kur piedāvātās algas ir ievērojami augstākas. |
| --- | --- |

(57)

Ārējo faktoru vidū, kas veicināja grūto finansiālo stāvokli, bija dolāra (būvētavas ieņēmumu valūtas) vērtības samazināšanās un zlota (izmaksu valūtas) vērtības celšanās, augošās tērauda cenas un grūtības saņemt kuģu finansējumu pēc SSPH bankrota. Attiecībā uz būvētavas grūtību iekšējiem iemesliem jāatzīst, ka iekārtas bija sliktā stāvoklī, un tās bija ievērojami jāmodernizē. No 2006. gada būvētava saskārās ar nopietnām darbaspēka grūtībām: liels prombūtnes koeficients, darbinieku rotācija un kvalificētu strādnieku aizplūšana uz citām kuģu būvētavām, jo īpaši Vācijā un Norvēģijā, kur piedāvātās algas ir ievērojami augstākas.

2.2.   LĒMUMS SĀKT PROCEDŪRU SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTU

| (58) | Savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanas procedūru Komisija sākotnēji konstatēja, ka daži no tai paziņotajiem pasākumiem ir jauns atbalsts saskaņā ar Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktu, jo pievienošanās laikā tie vēl nebija piešķirti. Komisija uzskaitīja minētos pasākumus minētā lēmuma pielikuma B daļā. |
| --- | --- |

(58)

Savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanas procedūru Komisija sākotnēji konstatēja, ka daži no tai paziņotajiem pasākumiem ir jauns atbalsts saskaņā ar Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktu, jo pievienošanās laikā tie vēl nebija piešķirti. Komisija uzskaitīja minētos pasākumus minētā lēmuma pielikuma B daļā.

| (59) | Komisija arī nolēma, ka vairāki pasākumi, kas uzskaitīti A daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru, bija piešķirti SSN pirms 2004. gada 1. maija un nebija piemērojami pēc pievienošanās Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta nozīmē, un tāpēc tos neizskatīs saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. Līdz ar to šis lēmums neattiecas uz minētajiem pasākumiem. Tomēr tie jāņem vērā, novērtējot pēc pievienošanās piešķirto pasākumu saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(59)

Komisija arī nolēma, ka vairāki pasākumi, kas uzskaitīti A daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru, bija piešķirti SSN pirms 2004. gada 1. maija un nebija piemērojami pēc pievienošanās Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punkta nozīmē, un tāpēc tos neizskatīs saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. Līdz ar to šis lēmums neattiecas uz minētajiem pasākumiem. Tomēr tie jāņem vērā, novērtējot pēc pievienošanās piešķirto pasākumu saderību ar kopējo tirgu.

| (60) | Būtībā attiecībā uz pasākumiem, kuri uzskaitīti B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru, Komisija iebilda, ka pirms pievienošanās par minētajiem pasākumiem nebija pieņemts juridiski saistošs lēmums, lai gan tā atzina, ka bija veikti daži sagatavošanas pasākumi, vērsti uz tāda lēmuma pieņemšanu. |
| --- | --- |

(60)

Būtībā attiecībā uz pasākumiem, kuri uzskaitīti B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru, Komisija iebilda, ka pirms pievienošanās par minētajiem pasākumiem nebija pieņemts juridiski saistošs lēmums, lai gan tā atzina, ka bija veikti daži sagatavošanas pasākumi, vērsti uz tāda lēmuma pieņemšanu.

| (61) | Pirmais no minētajiem pasākumiem ir ARP kapitāla ieguldījums. 2003. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts kapitāla ieguldījums PLN 241 752 900 apmērā, bet tikai daļu no tāda kapitāla ieguldījuma (180 miljonus PLN) īstenoja pirms pievienošanās. Budžeta apsvērumu dēļ ARP tomēr nespēja īstenot visu kapitāla palielinājumu par PLN 241 752 900. Polija apgalvo, ka lēmums īstenot atlikušo kapitāla palielinājumu (PLN 61 752 652) tika pieņemts 2004. gada 21. decembrī. |
| --- | --- |

(61)

Pirmais no minētajiem pasākumiem ir ARP kapitāla ieguldījums. 2003. gada pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts kapitāla ieguldījums PLN 241 752 900 apmērā, bet tikai daļu no tāda kapitāla ieguldījuma (180 miljonus PLN) īstenoja pirms pievienošanās. Budžeta apsvērumu dēļ ARP tomēr nespēja īstenot visu kapitāla palielinājumu par PLN 241 752 900. Polija apgalvo, ka lēmums īstenot atlikušo kapitāla palielinājumu (PLN 61 752 652) tika pieņemts 2004. gada 21. decembrī.

| (62) | Otrais un trešais atbalsta pasākums ir izpildes garantijas, ko sniedz ARP (katrs atbilst atbalstam PLN 1 935 000 apmērā). Minētās garantijas attiecas uz kuģiem, par kuriem līgumi noslēgti 2002. gadā. Garantijas par turpmākajiem kuģiem bija jāizsniedz uzreiz pēc iepriekšējo kuģu piegādes. Tādējādi garantijas par 7. un 8. kuģi bija paredzēts piešķirt pēc 4. un 5. kuģa piegādes (2005. gadā). |
| --- | --- |

(62)

Otrais un trešais atbalsta pasākums ir izpildes garantijas, ko sniedz ARP (katrs atbilst atbalstam PLN 1 935 000 apmērā). Minētās garantijas attiecas uz kuģiem, par kuriem līgumi noslēgti 2002. gadā. Garantijas par turpmākajiem kuģiem bija jāizsniedz uzreiz pēc iepriekšējo kuģu piegādes. Tādējādi garantijas par 7. un 8. kuģi bija paredzēts piešķirt pēc 4. un 5. kuģa piegādes (2005. gadā).

| (63) | Pēdējais pasākumu kopums, ko atbilstīgi pieejamajai informācijai nepiešķīra pirms pievienošanās, ir pasākumi, ko uzņēmumam SSN piešķīra Ščecinas pilsēta nekustamā īpašuma nodokļa norakstījumu un atlikto maksājumu veidā. Kopumā minētie pasākumi veido 12,5 miljonus PLN. Minētie pasākumi atbilstīgi Polijas iestāžu sniegtajai informācijai (5) būvētavai joprojām nav piešķirti. |
| --- | --- |

(63)

Pēdējais pasākumu kopums, ko atbilstīgi pieejamajai informācijai nepiešķīra pirms pievienošanās, ir pasākumi, ko uzņēmumam SSN piešķīra Ščecinas pilsēta nekustamā īpašuma nodokļa norakstījumu un atlikto maksājumu veidā. Kopumā minētie pasākumi veido 12,5 miljonus PLN. Minētie pasākumi atbilstīgi Polijas iestāžu sniegtajai informācijai (5) būvētavai joprojām nav piešķirti.

| (64) | Komisija nolēma sākt formālu izmeklēšanu, jo tai radās šādas šaubas par pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(64)

Komisija nolēma sākt formālu izmeklēšanu, jo tai radās šādas šaubas par pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar kopējo tirgu.

| (65) | Pirmkārt, Komisijai bija šaubas, vai SSN ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Šķita, ka uzņēmums ir izveidots, lai tas pārņemtu sava bankrotējušā priekšteča darbību, tomēr nepārņemot tā parādus. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka SSN ir jauns uzņēmums piemērojamo Kopienas pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(65)

Pirmkārt, Komisijai bija šaubas, vai SSN ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Šķita, ka uzņēmums ir izveidots, lai tas pārņemtu sava bankrotējušā priekšteča darbību, tomēr nepārņemot tā parādus. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka SSN ir jauns uzņēmums piemērojamo Kopienas pamatnostādņu nozīmē.

| (66) | Otrkārt, Komisijai bija šaubas, vai pārstrukturēšanas darbības (kas jau veiktas un vēl notiek) novedīs pie SSN ilgtermiņa dzīvotspējas. Būvētavas veiktā pārstrukturēšana attiecās galvenokārt uz parāda samazināšanu un likviditātes uzlabošanu, lai būtu iespējams turpināt ražošanu. Reālo pārstrukturēšanas darbību potenciālajās izmaksās bija ietvertas izmaksas par ražošanas līdzekļu pirkšanu no SSPH un SS administratora bankrota gadījumā. Komisija piebilda, ka pat pārstrukturēšanas perioda beigās plānotais ražīguma līmenis paliktu salīdzinoši zems salīdzinājumā ar konkurējošajām Eiropas kuģu būvētavām. |
| --- | --- |

(66)

Otrkārt, Komisijai bija šaubas, vai pārstrukturēšanas darbības (kas jau veiktas un vēl notiek) novedīs pie SSN ilgtermiņa dzīvotspējas. Būvētavas veiktā pārstrukturēšana attiecās galvenokārt uz parāda samazināšanu un likviditātes uzlabošanu, lai būtu iespējams turpināt ražošanu. Reālo pārstrukturēšanas darbību potenciālajās izmaksās bija ietvertas izmaksas par ražošanas līdzekļu pirkšanu no SSPH un SS administratora bankrota gadījumā. Komisija piebilda, ka pat pārstrukturēšanas perioda beigās plānotais ražīguma līmenis paliktu salīdzinoši zems salīdzinājumā ar konkurējošajām Eiropas kuģu būvētavām.

| (67) | Treškārt, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisijai bija šaubas par to, vai ir pieņemti piemēroti kompensācijas pasākumi, jo faktiski būvētavā nebija īstenots reāls ražošanas jaudas samazinājums. |
| --- | --- |

(67)

Treškārt, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisijai bija šaubas par to, vai ir pieņemti piemēroti kompensācijas pasākumi, jo faktiski būvētavā nebija īstenots reāls ražošanas jaudas samazinājums.

| (68) | Ceturtkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai dažas no iespējamajām pārstrukturēšanas izmaksām, piemēram, izmaksas par ražošanas līdzekļu iegādi, jāuzskata par atbilstīgām, t. i., reāli saistītām ar pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(68)

Ceturtkārt, Komisijai bija šaubas par to, vai dažas no iespējamajām pārstrukturēšanas izmaksām, piemēram, izmaksas par ražošanas līdzekļu iegādi, jāuzskata par atbilstīgām, t. i., reāli saistītām ar pārstrukturēšanu.

| (69) | Visbeidzot, Komisija šaubījās par to, vai saņēmēja paša ieguldījums pārstrukturēšanas plānā – vai nu no paša resursiem, vai no ārējā finansējuma ar tirgus nosacījumiem – bija nozīmīgs. Jo īpaši Komisija šaubījās par to, vai uzkrātās peļņas izlietojums ir pašu ieguldījums. Turklāt Komisija atzīmēja, ka 78 % no iespējamā pašu ieguldījuma bija kuģu īpašnieku avansa maksājumi, ko garantēja KUKE – Polijas eksporta kredīta aģentūra. Ievērojot to, ka SSN bija finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums, Komisijai bija šaubas par to, vai iekasētās garantijas prēmijas atbilstoši atspoguļo iesaistīto risku, vai aģentūras KUKE prasītais nodrošinājums ir pietiekams un līdz ar to vai ierosinātais pašu ieguldījums ir bez valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(69)

Visbeidzot, Komisija šaubījās par to, vai saņēmēja paša ieguldījums pārstrukturēšanas plānā – vai nu no paša resursiem, vai no ārējā finansējuma ar tirgus nosacījumiem – bija nozīmīgs. Jo īpaši Komisija šaubījās par to, vai uzkrātās peļņas izlietojums ir pašu ieguldījums. Turklāt Komisija atzīmēja, ka 78 % no iespējamā pašu ieguldījuma bija kuģu īpašnieku avansa maksājumi, ko garantēja KUKE – Polijas eksporta kredīta aģentūra. Ievērojot to, ka SSN bija finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums, Komisijai bija šaubas par to, vai iekasētās garantijas prēmijas atbilstoši atspoguļo iesaistīto risku, vai aģentūras KUKE prasītais nodrošinājums ir pietiekams un līdz ar to vai ierosinātais pašu ieguldījums ir bez valsts atbalsta.

2.3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

2.3.1.   POLIJAS PIEZĪMES

| (70) | Pēc Komisijas lēmuma sākt formālo izmeklēšanas procedūru Polijas iestādes iesniedza savas atsauksmes par lēmumu. Saņēmējs neiesniedza nekādus atsevišķus argumentus, bet apstiprināja Polijas valdības iesniegumu. |
| --- | --- |

(70)

Pēc Komisijas lēmuma sākt formālo izmeklēšanas procedūru Polijas iestādes iesniedza savas atsauksmes par lēmumu. Saņēmējs neiesniedza nekādus atsevišķus argumentus, bet apstiprināja Polijas valdības iesniegumu.

| (71) | Polijas iestādes apskatīja vairākus jautājumus. Galvenais apstrīdētais jautājums bija par to, vai konkrēti atbalsta pasākumi bija ieviesti pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, t. i., pirms 2004. gada 1. maija, un vai tie ir piemērojami pēc pievienošanās. Tādus pasākumus Komisija nevar izskatīt; Komisija kā paziņotu atbalstu vai nelikumīgu atbalstu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru novērtē tikai tādus pasākumus, kas nebija piešķirti pirms pievienošanās. |
| --- | --- |

(71)

Polijas iestādes apskatīja vairākus jautājumus. Galvenais apstrīdētais jautājums bija par to, vai konkrēti atbalsta pasākumi bija ieviesti pirms Polijas pievienošanās Eiropas Savienībai, t. i., pirms 2004. gada 1. maija, un vai tie ir piemērojami pēc pievienošanās. Tādus pasākumus Komisija nevar izskatīt; Komisija kā paziņotu atbalstu vai nelikumīgu atbalstu saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru novērtē tikai tādus pasākumus, kas nebija piešķirti pirms pievienošanās.

| (72) | Polijas iestādes apstrīdēja Komisijas atzinumu, ka pasākumi, kas norādīti B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru, ir jauns atbalsts. Polijas iestādes iebilda, ka visi minētajā tabulā iekļautie pasākumi bija piešķirti pirms Polijas pievienošanās, un tādējādi SSN netika plānots vai piešķirts jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(72)

Polijas iestādes apstrīdēja Komisijas atzinumu, ka pasākumi, kas norādīti B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru, ir jauns atbalsts. Polijas iestādes iebilda, ka visi minētajā tabulā iekļautie pasākumi bija piešķirti pirms Polijas pievienošanās, un tādējādi SSN netika plānots vai piešķirts jauns atbalsts.

| (73) | Pirmkārt, Polijas iestādes iebilda, ka SSN bija likumīgas cerības, ka 2003. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētais atbalsts ir saderīgs ar tiesību aktiem valsts atbalsta jomā. Polijas iestādes jo īpaši atsaucās uz diviem dokumentiem: “Polijas kuģu būves nozares stāvoklis, ieteiktā rīcība un atbalsts minētajai nozarei” (pieņēmusi Ministru padome 2002. gada 16. jūlijā) un “Valsts kases garantiju termiņa vidusposma stratēģija līdz 2010. gadam” (pieņēmusi Ministru padome 2003. gada 10. jūnijā). Polijas iestādes iebilda, ka tādas un līdzīgas darbības, ko veica centrālās, reģionālās un pašvaldību iestādes, bijušas daļa no plašas programmas, lai glābtu kuģu būves nozari. |
| --- | --- |

(73)

Pirmkārt, Polijas iestādes iebilda, ka SSN bija likumīgas cerības, ka 2003. gada pārstrukturēšanas plānā paredzētais atbalsts ir saderīgs ar tiesību aktiem valsts atbalsta jomā. Polijas iestādes jo īpaši atsaucās uz diviem dokumentiem: “Polijas kuģu būves nozares stāvoklis, ieteiktā rīcība un atbalsts minētajai nozarei” (pieņēmusi Ministru padome 2002. gada 16. jūlijā) un “Valsts kases garantiju termiņa vidusposma stratēģija līdz 2010. gadam” (pieņēmusi Ministru padome 2003. gada 10. jūnijā). Polijas iestādes iebilda, ka tādas un līdzīgas darbības, ko veica centrālās, reģionālās un pašvaldību iestādes, bijušas daļa no plašas programmas, lai glābtu kuģu būves nozari.

| (74) | Otrkārt, Polijas iestādes apgalvoja, ka Komisija, pieprasot pieņemt “juridiski saistošu aktu”, piemēroja EK tiesību kritēriju noteikumiem un valsts tiesību aktiem pirms pievienošanās. Polija apgalvoja, ka Polijas tiesību akti valsts atbalsta jomā tika piemēroti pirms pievienošanās un ka minētajos tiesību aktos “nevienā procedūras brīdī nebija paredzēts formāls lēmums, ar kuru piešķir saņēmējam domātu atbalstu.” Konkurences biroja priekšsēdētāja apstiprinājums, kas izdots par pārstrukturēšanas plānu un tajā ietvertajiem atbalsta pasākumiem, bija vienīgais prasītais Polijas tiesību akts, un tāds tik tiešām bija izdots. Polijas iestādes iebilda, ka “nav apstrīdēts, ka katrs galīgi apstiprinātajā pārstrukturēšanas plānā ietvertais pasākums bija saskaņots starp SSN un attiecīgo atbalsta piešķīrēju iestādi.” Turklāt Polija iesniegumā norādīja, ka EK tiesību aktu noteikumi nav piemērojami notikumiem, kuri notika pirms Polijas pievienošanās, un ka Fleuren lieta (6), uz kuru Komisija atsaucās savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanu, būtiski atšķiras no šīs lietas. |
| --- | --- |

(74)

Otrkārt, Polijas iestādes apgalvoja, ka Komisija, pieprasot pieņemt “juridiski saistošu aktu”, piemēroja EK tiesību kritēriju noteikumiem un valsts tiesību aktiem pirms pievienošanās. Polija apgalvoja, ka Polijas tiesību akti valsts atbalsta jomā tika piemēroti pirms pievienošanās un ka minētajos tiesību aktos “nevienā procedūras brīdī nebija paredzēts formāls lēmums, ar kuru piešķir saņēmējam domātu atbalstu.” Konkurences biroja priekšsēdētāja apstiprinājums, kas izdots par pārstrukturēšanas plānu un tajā ietvertajiem atbalsta pasākumiem, bija vienīgais prasītais Polijas tiesību akts, un tāds tik tiešām bija izdots. Polijas iestādes iebilda, ka “nav apstrīdēts, ka katrs galīgi apstiprinātajā pārstrukturēšanas plānā ietvertais pasākums bija saskaņots starp SSN un attiecīgo atbalsta piešķīrēju iestādi.” Turklāt Polija iesniegumā norādīja, ka EK tiesību aktu noteikumi nav piemērojami notikumiem, kuri notika pirms Polijas pievienošanās, un ka Fleuren lieta (6), uz kuru Komisija atsaucās savā lēmumā sākt formālo izmeklēšanu, būtiski atšķiras no šīs lietas.

| (75) | Treškārt, tika iebilsts, ka pārstrukturēšanas plāna apstiprinājums no SSN Uzraudzības padomes puses jāuzskata par atbalsta piešķiršanas notikumu. Reaģējot uz Komisijas šaubām par to, vai Uzraudzības padome bija tā struktūra, kam bija tiesības pieņemt akcionāriem saistošus lēmumus, kuriem būs netieša finansiāla ietekme, Polija paziņoja, ka Uzraudzības padome pārstāv akcionāru intereses, jo ir to iecelta. Uzraudzības padomes locekļi rīkojās, ievērojot akcionāru (ARP un Valsts kases) norādījumus, un to darbība veidoja ARP un Valsts kases saistības piešķirt atbalstu. |
| --- | --- |

(75)

Treškārt, tika iebilsts, ka pārstrukturēšanas plāna apstiprinājums no SSN Uzraudzības padomes puses jāuzskata par atbalsta piešķiršanas notikumu. Reaģējot uz Komisijas šaubām par to, vai Uzraudzības padome bija tā struktūra, kam bija tiesības pieņemt akcionāriem saistošus lēmumus, kuriem būs netieša finansiāla ietekme, Polija paziņoja, ka Uzraudzības padome pārstāv akcionāru intereses, jo ir to iecelta. Uzraudzības padomes locekļi rīkojās, ievērojot akcionāru (ARP un Valsts kases) norādījumus, un to darbība veidoja ARP un Valsts kases saistības piešķirt atbalstu.

| (76) | Ceturtkārt, Polija iebilda, ka ARP darba grupas apstiprinātais 2003. gada pārstrukturēšanas plāns kuģu būves nozarei bija nostiprinājis būvētavas likumīgās cerības, jo visi minētās darba grupas locekļi bija ARP pārstāvji Uzraudzības padomē. Polija arī apstiprināja, ka faktiskos lēmumus pieņēma Uzraudzības padome un ARP akcionāru sapulce. |
| --- | --- |

(76)

Ceturtkārt, Polija iebilda, ka ARP darba grupas apstiprinātais 2003. gada pārstrukturēšanas plāns kuģu būves nozarei bija nostiprinājis būvētavas likumīgās cerības, jo visi minētās darba grupas locekļi bija ARP pārstāvji Uzraudzības padomē. Polija arī apstiprināja, ka faktiskos lēmumus pieņēma Uzraudzības padome un ARP akcionāru sapulce.

| (77) | Visbeidzot, Polijas iestādes apgalvoja, ka atbalsts bija piešķirts pirms pievienošanās, jo valsts darījums bija precizēts 2003. gada pārstrukturēšanas plānā un tādējādi bija zināms pirms pievienošanās. |
| --- | --- |

(77)

Visbeidzot, Polijas iestādes apgalvoja, ka atbalsts bija piešķirts pirms pievienošanās, jo valsts darījums bija precizēts 2003. gada pārstrukturēšanas plānā un tādējādi bija zināms pirms pievienošanās.

| (78) | Polijas iestādes atsaucās uz pagarināšanas sistēmu, saskaņā ar kuru jaunu garantiju pagarina, kad iepriekšējās termiņš ir beidzies, un iebilda, ka minēto sistēmu un tādējādi visas tajā ietvertās garantijas Uzraudzības padome bija apstiprinājusi kā daļu no 2003. gada pārstrukturēšanas plāna. Tās minēja kritērijus, saskaņā ar kuriem jānovērtē, vai garantija ir piemērojama pēc pievienošanās, un uzskatīja minētos kritērijus par izšķirošiem, nosakot, vai atbalsts ir piešķirts. |
| --- | --- |

(78)

Polijas iestādes atsaucās uz pagarināšanas sistēmu, saskaņā ar kuru jaunu garantiju pagarina, kad iepriekšējās termiņš ir beidzies, un iebilda, ka minēto sistēmu un tādējādi visas tajā ietvertās garantijas Uzraudzības padome bija apstiprinājusi kā daļu no 2003. gada pārstrukturēšanas plāna. Tās minēja kritērijus, saskaņā ar kuriem jānovērtē, vai garantija ir piemērojama pēc pievienošanās, un uzskatīja minētos kritērijus par izšķirošiem, nosakot, vai atbalsts ir piešķirts.

| (79) | Polijas iestādes neatbildēja uz Komisijas argumentu, ka ARP nebija veicis tos pašus procedūras pasākumus abu apstrīdēto garantiju gadījumā, kā tas bija izdarīts attiecībā uz iepriekš piešķirtajām garantijām. Polijas iestādes neapstrīdēja Komisijas rīcībā esošās ziņas, ka 2002. gadā noslēgtie kuģu būves līgumi ietvēra klauzulu, kura pircējam ļāva vienpusēji pārtraukt līgumu, ja būvētava noteiktā termiņā nesniegs izpildes garantiju. |
| --- | --- |

(79)

Polijas iestādes neatbildēja uz Komisijas argumentu, ka ARP nebija veicis tos pašus procedūras pasākumus abu apstrīdēto garantiju gadījumā, kā tas bija izdarīts attiecībā uz iepriekš piešķirtajām garantijām. Polijas iestādes neapstrīdēja Komisijas rīcībā esošās ziņas, ka 2002. gadā noslēgtie kuģu būves līgumi ietvēra klauzulu, kura pircējam ļāva vienpusēji pārtraukt līgumu, ja būvētava noteiktā termiņā nesniegs izpildes garantiju.

| (80) | Polija iebilda, ka precīzs valsts ekonomiskais risks attiecībā uz minētajiem pasākumiem bija zināms pirms pievienošanās. Tā apstiprināja, ka piešķīrēja iestāde nevarēja izdot galīgos lēmumus par atliktajiem maksājumiem un norakstījumiem ex ante. |
| --- | --- |

(80)

Polija iebilda, ka precīzs valsts ekonomiskais risks attiecībā uz minētajiem pasākumiem bija zināms pirms pievienošanās. Tā apstiprināja, ka piešķīrēja iestāde nevarēja izdot galīgos lēmumus par atliktajiem maksājumiem un norakstījumiem ex ante.

| (81) | Atbildot uz Komisijas šaubām par to, vai būvētava kā uzņēmums, kas izveidots pēc tam, kad bankrotēja iepriekšējais uzņēmums, kurš veica kuģu būves darbības Ščecinā, bija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, Polija paziņoja, ka atbalsta saņēmējs bija pastāvējis ar citu nosaukumu (ASS) pirms iepriekšējās vienības bankrota un bijis iesaistīts kuģu būvē. |
| --- | --- |

(81)

Atbildot uz Komisijas šaubām par to, vai būvētava kā uzņēmums, kas izveidots pēc tam, kad bankrotēja iepriekšējais uzņēmums, kurš veica kuģu būves darbības Ščecinā, bija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, Polija paziņoja, ka atbalsta saņēmējs bija pastāvējis ar citu nosaukumu (ASS) pirms iepriekšējās vienības bankrota un bijis iesaistīts kuģu būvē.

| (82) | Polijas iestādes iesniedza arī piezīmes par citiem Komisijas lēmuma aspektiem. Jo īpaši Polija darīja zināmu, ka SSN pārstrukturēšanai ir bijusi ietekme uz daudzām tā darbības jomām un ka tās mērķis galvenokārt ir bijis uzlabot būvētavas efektivitāti. Būvētava bija pieņēmusi koncentrētāku stratēģiju, īstenojusi nodarbinātības pārstrukturēšanu, uzlabojusi ražīgumu, ieviesusi efektīvāku vadības sistēmu un uzlabojusi savu finansiālo situāciju. 2005. gadā tā prognozēja peļņu. |
| --- | --- |

(82)

Polijas iestādes iesniedza arī piezīmes par citiem Komisijas lēmuma aspektiem. Jo īpaši Polija darīja zināmu, ka SSN pārstrukturēšanai ir bijusi ietekme uz daudzām tā darbības jomām un ka tās mērķis galvenokārt ir bijis uzlabot būvētavas efektivitāti. Būvētava bija pieņēmusi koncentrētāku stratēģiju, īstenojusi nodarbinātības pārstrukturēšanu, uzlabojusi ražīgumu, ieviesusi efektīvāku vadības sistēmu un uzlabojusi savu finansiālo situāciju. 2005. gadā tā prognozēja peļņu.

| (83) | Polija arī paziņoja, ka būvētava bija veikusi atbilstošus kompensācijas pasākumus, jo SSN bija nopircis tikai daļu no zemes un struktūrām, kas iepriekš bija SSPH īpašumā, un tie bija tieši saistīti ar būvētavas kuģu būves jaudu. |
| --- | --- |

(83)

Polija arī paziņoja, ka būvētava bija veikusi atbilstošus kompensācijas pasākumus, jo SSN bija nopircis tikai daļu no zemes un struktūrām, kas iepriekš bija SSPH īpašumā, un tie bija tieši saistīti ar būvētavas kuģu būves jaudu.

| (84) | Polijas iestādes argumentēja, ka ierosinātais pašu ieguldījums bija pietiekams. Jo īpaši nākotnes peļņu, ar kuru būvētava plānoja finansēt daļu pārstrukturēšanas izmaksu, nevarēja uzskatīt par valsts resursiem, un tāpēc tā veidoja pašu ieguldījumu. Polijas iestādes apgalvoja, ka avansa maksājumi, ko garantēja Polijas eksporta kredītu apdrošināšanas aģentūra KUKE, kas finansēja būvētavas darbības, arī jāuzskata par pašu ieguldījumu. Polija aprakstīja nosacījumus, saskaņā ar kuriem KUKE izdeva minētās garantijas (prēmijas un prasītā nodrošinājuma veidu), un uzsvēra, ka aģentūrai KUKE nebija jāveic kuģu īpašniekiem nekādi maksājumi atbilstīgi sniegtajām garantijām. |
| --- | --- |

(84)

Polijas iestādes argumentēja, ka ierosinātais pašu ieguldījums bija pietiekams. Jo īpaši nākotnes peļņu, ar kuru būvētava plānoja finansēt daļu pārstrukturēšanas izmaksu, nevarēja uzskatīt par valsts resursiem, un tāpēc tā veidoja pašu ieguldījumu. Polijas iestādes apgalvoja, ka avansa maksājumi, ko garantēja Polijas eksporta kredītu apdrošināšanas aģentūra KUKE, kas finansēja būvētavas darbības, arī jāuzskata par pašu ieguldījumu. Polija aprakstīja nosacījumus, saskaņā ar kuriem KUKE izdeva minētās garantijas (prēmijas un prasītā nodrošinājuma veidu), un uzsvēra, ka aģentūrai KUKE nebija jāveic kuģu īpašniekiem nekādi maksājumi atbilstīgi sniegtajām garantijām.

| (85) | Polijas iestādes piebilda, ka pārstrukturēšanas pasākumu pieņemšana ir uzlabojusi būvētavas finansiālo stāvokli, un tā rezultātā būvētava ir spējusi pierādīt savu dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(85)

Polijas iestādes piebilda, ka pārstrukturēšanas pasākumu pieņemšana ir uzlabojusi būvētavas finansiālo stāvokli, un tā rezultātā būvētava ir spējusi pierādīt savu dzīvotspēju.

2.3.2.   CITU IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (86) | Polijas kuģu būves nozares darba devēju asociācija Forum Okrętowe paskaidroja iemeslus būvētavas grūtībām un paziņoja savu viedokli, ka būvētava izdzīvojusi tikai tāpēc, ka bija veiksmīgi īstenots tās pārstrukturēšanas plāns un bija saņemts valsts atbalsts pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(86)

Polijas kuģu būves nozares darba devēju asociācija Forum Okrętowe paskaidroja iemeslus būvētavas grūtībām un paziņoja savu viedokli, ka būvētava izdzīvojusi tikai tāpēc, ka bija veiksmīgi īstenots tās pārstrukturēšanas plāns un bija saņemts valsts atbalsts pārstrukturēšanai.

| (87) | Būvētavas klāja celtņu un enkurošanas un pietauvošanas iekārtu piegādātājs Towimor S.A. apgalvoja, ka būvētava bija atjaunojusi savu kuģu būves spēju un pārdzīvojusi 2002.–2004. gada krīzi tikai tāpēc, ka ARP bija pārņēmis vadību pārstrukturēšanas procesā. Uzņēmums uzsvēra, ka pārstrukturēšanas plāns tiek sekmīgi īstenots un ka sasniegtajiem uzlabojumiem ir ilgtermiņa raksturs. |
| --- | --- |

(87)

Būvētavas klāja celtņu un enkurošanas un pietauvošanas iekārtu piegādātājs Towimor S.A. apgalvoja, ka būvētava bija atjaunojusi savu kuģu būves spēju un pārdzīvojusi 2002.–2004. gada krīzi tikai tāpēc, ka ARP bija pārņēmis vadību pārstrukturēšanas procesā. Uzņēmums uzsvēra, ka pārstrukturēšanas plāns tiek sekmīgi īstenots un ka sasniegtajiem uzlabojumiem ir ilgtermiņa raksturs.

| (88) | Lubmor Sp. z o.o., kuģu iekšējo iekārtu piegādātājs, uzsvēra SSN pastāvēšanas nozīmību gan pašam sev, gan citiem būvētavas sadarbības uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(88)

Lubmor Sp. z o.o., kuģu iekšējo iekārtu piegādātājs, uzsvēra SSN pastāvēšanas nozīmību gan pašam sev, gan citiem būvētavas sadarbības uzņēmumiem.

| (89) | Cits piegādātājs, H. Cegielski, kas ražo galvenokārt kuģu dzinējus, uzsvēra, ka SSN veiksmīgā pārstrukturēšana bija glābusi visu kuģu būves nozari 2002.–2004. gadā un ka būvētavas finanšu rezultāti, kas sistemātiski uzlabojas, norāda uz to, ka pārstrukturēšanas pasākumi rada ilgtermiņa uzlabojumus. |
| --- | --- |

(89)

Cits piegādātājs, H. Cegielski, kas ražo galvenokārt kuģu dzinējus, uzsvēra, ka SSN veiksmīgā pārstrukturēšana bija glābusi visu kuģu būves nozari 2002.–2004. gadā un ka būvētavas finanšu rezultāti, kas sistemātiski uzlabojas, norāda uz to, ka pārstrukturēšanas pasākumi rada ilgtermiņa uzlabojumus.

| (90) | Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V., SSN klients, uzsvēra būvētavas plašo zinātību dažādos kuģu būves segmentos un tās uzbūvēto kuģu labo kvalitāti. Kuģu īpašnieks norādīja, ka SSN bija tam uzbūvējis astoņus daudzfunkcionālos kuģus, ievērojot augstas tehniskās prasības un kvalitātes standartus. Kuģu īpašnieks pauda cerību, ka Komisija apstiprinās būvētavai piešķirto atbalstu. Citi būvētavas klienti, Peter Dohle Schiffahrts–KG un Odfjell, pauda līdzīgu viedokli. |
| --- | --- |

(90)

Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V., SSN klients, uzsvēra būvētavas plašo zinātību dažādos kuģu būves segmentos un tās uzbūvēto kuģu labo kvalitāti. Kuģu īpašnieks norādīja, ka SSN bija tam uzbūvējis astoņus daudzfunkcionālos kuģus, ievērojot augstas tehniskās prasības un kvalitātes standartus. Kuģu īpašnieks pauda cerību, ka Komisija apstiprinās būvētavai piešķirto atbalstu. Citi būvētavas klienti, Peter Dohle Schiffahrts–KG un Odfjell, pauda līdzīgu viedokli.

| (91) | Arodbiedrība Solidarność uzsvēra kuģu būvētavas nozīmi nodarbinātībā un visa reģiona ekonomiskajā situācijā. Tā pauda cerību, ka Komisija tūlīt izbeigs izmeklēšanu un apstiprinās būvētavas saņemto atbalstu. |
| --- | --- |

(91)

Arodbiedrība Solidarność uzsvēra kuģu būvētavas nozīmi nodarbinātībā un visa reģiona ekonomiskajā situācijā. Tā pauda cerību, ka Komisija tūlīt izbeigs izmeklēšanu un apstiprinās būvētavas saņemto atbalstu.

| (92) | Ščecinas mērs uzsvēra to, cik svarīga būvētavas pastāvēšana ir reģionam, un atzīmēja, ka, lai gan bijuši zināmi kavējumi, īstenotā pārstrukturēšana ir devusi gaidītos rezultātus un būvētava varēja ilgtermiņā būt konkurētspējīga tirgū. |
| --- | --- |

(92)

Ščecinas mērs uzsvēra to, cik svarīga būvētavas pastāvēšana ir reģionam, un atzīmēja, ka, lai gan bijuši zināmi kavējumi, īstenotā pārstrukturēšana ir devusi gaidītos rezultātus un būvētava varēja ilgtermiņā būt konkurētspējīga tirgū.

| (93) | Business Club Szczecin, darba devēju asociācija Ščecinas un Rietumpomerānijas attīstībai, pauda savu atbalstu SSN pārstrukturēšanai. Tā aprakstīja grūtības, ar ko reģions saskāries pēc SSPH bankrota 2002. gadā, un paziņoja, ka Polijas iestāžu atbalsts būvētavai bija ļāvis pārvarēt krīzi. |
| --- | --- |

(93)

Business Club Szczecin, darba devēju asociācija Ščecinas un Rietumpomerānijas attīstībai, pauda savu atbalstu SSN pārstrukturēšanai. Tā aprakstīja grūtības, ar ko reģions saskāries pēc SSPH bankrota 2002. gadā, un paziņoja, ka Polijas iestāžu atbalsts būvētavai bija ļāvis pārvarēt krīzi.

2.4.   NOTIKUMI PĒC KOMISIJAS LĒMUMA SĀKT FORMĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU

| (94) | Turpmāk ir izklāstīts Komisijas izmeklēšanas un attiecīgo notikumu kopsavilkums. |
| --- | --- |

(94)

Turpmāk ir izklāstīts Komisijas izmeklēšanas un attiecīgo notikumu kopsavilkums.

| (95) | Atbildot uz Komisijas lēmumu sākt formālo izmeklēšanas procedūru, 2005. gada rudenī Polijas iestādes iesniedza divus argumentu kopumus: no vienas puses, tās apšaubīja Komisijas kompetenci rīkoties attiecībā uz pasākumiem, kas Komisijas lēmumā bija identificēti kā jauns atbalsts, un, no otras puses, tās iebilda, ka, pat ja minētie pasākumi ir jauns atbalsts, tie ir saderīgi ar kopējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(95)

Atbildot uz Komisijas lēmumu sākt formālo izmeklēšanas procedūru, 2005. gada rudenī Polijas iestādes iesniedza divus argumentu kopumus: no vienas puses, tās apšaubīja Komisijas kompetenci rīkoties attiecībā uz pasākumiem, kas Komisijas lēmumā bija identificēti kā jauns atbalsts, un, no otras puses, tās iebilda, ka, pat ja minētie pasākumi ir jauns atbalsts, tie ir saderīgi ar kopējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts.

| (96) | Pamatojot savu argumentu, ka atbalsts ir saderīgs, Polija iesniedza Komisijai 2003. gada pārstrukturēšanas plānu. Komisija izskatīja 2003. gada pārstrukturēšanas plānu un lūdza ārēja padomdevēja palīdzību. Komisija secināja, ka 2003. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam nosacījumam, kam jābūt ievērotam, lai pārstrukturēšanas plānu varētu apstiprināt, kā noteikts piemērojamajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojot savu argumentu, ka atbalsts ir saderīgs, Polija iesniedza Komisijai 2003. gada pārstrukturēšanas plānu. Komisija izskatīja 2003. gada pārstrukturēšanas plānu un lūdza ārēja padomdevēja palīdzību. Komisija secināja, ka 2003. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam nosacījumam, kam jābūt ievērotam, lai pārstrukturēšanas plānu varētu apstiprināt, kā noteikts piemērojamajās pamatnostādnēs.

| (97) | Komisija 2005. gada decembrī uzzināja no publiskiem avotiem (7), ka ir izveidota KPS – publiskā īpašumā esoša kapitāla grupa – ar mērķi integrēt trīs lielākās Polijas kuģu būvētavas Gdiņā, Gdaņskā un Ščecinā, apvienojot tās zem vienas “jumta organizācijas” (turpmāk “konsolidācijas plāns”). KPS galvenais uzdevums bija sniegt finansējumu kuģu būvētavu ražošanai. Polija nebija informējusi Komisiju par konsolidācijas plānu nevienā procedūras posmā – ne pirms, ne pēc lēmuma sākt formālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(97)

Komisija 2005. gada decembrī uzzināja no publiskiem avotiem (7), ka ir izveidota KPS – publiskā īpašumā esoša kapitāla grupa – ar mērķi integrēt trīs lielākās Polijas kuģu būvētavas Gdiņā, Gdaņskā un Ščecinā, apvienojot tās zem vienas “jumta organizācijas” (turpmāk “konsolidācijas plāns”). KPS galvenais uzdevums bija sniegt finansējumu kuģu būvētavu ražošanai. Polija nebija informējusi Komisiju par konsolidācijas plānu nevienā procedūras posmā – ne pirms, ne pēc lēmuma sākt formālo izmeklēšanas procedūru.

| (98) | Pēc Komisijas lūguma 2006. gada sākumā Polijas iestādes paskaidroja, ka iepriekš tik tiešām ticis apsvērts konsolidācijas plāns, bet tad atmests, un ka drīz vien tiks pieņemta jauna stratēģija Polijas kuģu būves nozares pārstrukturēšanai. Polija precizēja, ka KPS uzdevums bija sniegt darbības finansējumu Polijas kuģu būvētavām, galvenokārt īstermiņa aizdevumu veidā. |
| --- | --- |

(98)

Pēc Komisijas lūguma 2006. gada sākumā Polijas iestādes paskaidroja, ka iepriekš tik tiešām ticis apsvērts konsolidācijas plāns, bet tad atmests, un ka drīz vien tiks pieņemta jauna stratēģija Polijas kuģu būves nozares pārstrukturēšanai. Polija precizēja, ka KPS uzdevums bija sniegt darbības finansējumu Polijas kuģu būvētavām, galvenokārt īstermiņa aizdevumu veidā.

| (99) | Sanāksmē starp Polijas iestādēm un Komisijas darbiniekiem 2006. gada 22. februārī Komisija informēja Poliju, ka, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, tā nespēj secināt, ka 2003. gada pārstrukturēšanas plāns ir pietiekams, lai atjaunotu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija uzsvēra, ka 2003. gada pārstrukturēšanas plāns ir drīzāk uzņēmuma dibināšanas plāns, kas vērsts galvenokārt uz finansiālajiem pasākumiem, kas vajadzīgi darbības atjaunošanai pēc SSPH bankrota, nevis pārstrukturēšanas plāns, kas garantē ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Jo īpaši paredzētie ieguldījumi nav pietiekami, ņemot vērā būvētavas iekārtu un instalāciju slikto stāvokli. Polijas iestādes un būvētava apgalvoja, ka būvētava jau ir atjaunojusi dzīvotspēju. Polija tomēr atzina, ka būvētavai tik tiešām ir vajadzīgs būtisks modernizācijas ieguldījums vismaz 200 miljonu PLN apmērā un ka tāpēc 2008.–2009. gadā to pārdos privātam ieguldītājam. Sanāksmē Polijas iestādes apstiprināja, ka Komisijai tiks iesniegts jauns pārstrukturēšanas plāns vai 2003. gada pārstrukturēšanas plāna pārskatīta redakcija. |
| --- | --- |

(99)

Sanāksmē starp Polijas iestādēm un Komisijas darbiniekiem 2006. gada 22. februārī Komisija informēja Poliju, ka, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, tā nespēj secināt, ka 2003. gada pārstrukturēšanas plāns ir pietiekams, lai atjaunotu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija uzsvēra, ka 2003. gada pārstrukturēšanas plāns ir drīzāk uzņēmuma dibināšanas plāns, kas vērsts galvenokārt uz finansiālajiem pasākumiem, kas vajadzīgi darbības atjaunošanai pēc SSPH bankrota, nevis pārstrukturēšanas plāns, kas garantē ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Jo īpaši paredzētie ieguldījumi nav pietiekami, ņemot vērā būvētavas iekārtu un instalāciju slikto stāvokli. Polijas iestādes un būvētava apgalvoja, ka būvētava jau ir atjaunojusi dzīvotspēju. Polija tomēr atzina, ka būvētavai tik tiešām ir vajadzīgs būtisks modernizācijas ieguldījums vismaz 200 miljonu PLN apmērā un ka tāpēc 2008.–2009. gadā to pārdos privātam ieguldītājam. Sanāksmē Polijas iestādes apstiprināja, ka Komisijai tiks iesniegts jauns pārstrukturēšanas plāns vai 2003. gada pārstrukturēšanas plāna pārskatīta redakcija.

| (100) | Pēc sanāksmes Polijas iestādes apņēmās (8) līdz 2006. gada 22. maijam iesniegt Komisijai grozītu SSN pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(100)

Pēc sanāksmes Polijas iestādes apņēmās (8) līdz 2006. gada 22. maijam iesniegt Komisijai grozītu SSN pārstrukturēšanas plānu.

| (101) | Komisija 2006. gada 26. jūnijā saņēma pirmo pārstrukturēšanas plāna projektu ar nosaukumu “Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. attīstības plāns 2006.–2011. gadam”, kas bija sastādīts ar konsultāciju firmas Deloitte Advisory palīdzību. |
| --- | --- |

(101)

Komisija 2006. gada 26. jūnijā saņēma pirmo pārstrukturēšanas plāna projektu ar nosaukumu “Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. attīstības plāns 2006.–2011. gadam”, kas bija sastādīts ar konsultāciju firmas Deloitte Advisory palīdzību.

| (102) | Komisija pauda nopietnas bažas attiecībā uz minēto projektu apmeklējumā uz vietas 2006. gada 13. jūnijā un rakstiski 2006. gada 17. jūlijā, norādot, ka pārstrukturēšanas plāna pirmais projekts nešķita pietiekami tālejošs, lai nodrošinātu, ka būvētava atgūst ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija uzsvēra, ka ievērojama pārstrukturēšanas daļa jāfinansē no pašu resursiem, kas neietver valsts atbalstu, un tas nebija paredzēts iesniegtajā plāna projektā, un ka jāīsteno nozīmīgi kompensācijas pasākumi. Atzīmējot ilgstošo paļaušanos uz valdības aģentūras KUKE sniegtajām garantijām, Komisija brīdināja būvētavu un Polijas iestādes, ka tādas garantijas ir valsts atbalsts. Komisija mudināja Poliju pārskatīt pārstrukturēšanas plāna projektu un līdz 2006. gada augusta beigām iesniegt pabeigtu plāna redakciju. |
| --- | --- |

(102)

Komisija pauda nopietnas bažas attiecībā uz minēto projektu apmeklējumā uz vietas 2006. gada 13. jūnijā un rakstiski 2006. gada 17. jūlijā, norādot, ka pārstrukturēšanas plāna pirmais projekts nešķita pietiekami tālejošs, lai nodrošinātu, ka būvētava atgūst ilgtermiņa dzīvotspēju. Komisija uzsvēra, ka ievērojama pārstrukturēšanas daļa jāfinansē no pašu resursiem, kas neietver valsts atbalstu, un tas nebija paredzēts iesniegtajā plāna projektā, un ka jāīsteno nozīmīgi kompensācijas pasākumi. Atzīmējot ilgstošo paļaušanos uz valdības aģentūras KUKE sniegtajām garantijām, Komisija brīdināja būvētavu un Polijas iestādes, ka tādas garantijas ir valsts atbalsts. Komisija mudināja Poliju pārskatīt pārstrukturēšanas plāna projektu un līdz 2006. gada augusta beigām iesniegt pabeigtu plāna redakciju.

| (103) | Lai gan bija minētie brīdinājumi, 2006. gada pārstrukturēšanas plāns, ko Polija beidzot iesniedza 2006. gada septembrī – divus mēnešus par vēlu – būtiski neatšķīrās no pirmā projekta. Galvenā kritika attiecībā uz 2006. gada pārstrukturēšanas plānu ir izklāstīta turpmāk. |
| --- | --- |

(103)

Lai gan bija minētie brīdinājumi, 2006. gada pārstrukturēšanas plāns, ko Polija beidzot iesniedza 2006. gada septembrī – divus mēnešus par vēlu – būtiski neatšķīrās no pirmā projekta. Galvenā kritika attiecībā uz 2006. gada pārstrukturēšanas plānu ir izklāstīta turpmāk.

| (104) | Polija 2006. gada septembrī informēja Komisiju, ka 2006. gada 31. augustāSSN ģenerālā asambleja bija nolēmusi palielināt būvētavas kapitālu par 95 miljoniem PLN un līdz 2006. gada 15. oktobrim sagatavot piedāvājumus potenciālajiem ieguldītājiem, kuri ieinteresēti iegādāties jaunemitētās akcijas. Līdz 2006. gada 31. decembrim tikai divi uzņēmumi bija pauduši interesi iegādāties SSN akcijas: Polijas tērauda tirdzniecības uzņēmums Złomrex un ISD Polska – Ukrainas tērauda ražotāja Donbas meitasuzņēmums. |
| --- | --- |

(104)

Polija 2006. gada septembrī informēja Komisiju, ka 2006. gada 31. augustāSSN ģenerālā asambleja bija nolēmusi palielināt būvētavas kapitālu par 95 miljoniem PLN un līdz 2006. gada 15. oktobrim sagatavot piedāvājumus potenciālajiem ieguldītājiem, kuri ieinteresēti iegādāties jaunemitētās akcijas. Līdz 2006. gada 31. decembrim tikai divi uzņēmumi bija pauduši interesi iegādāties SSN akcijas: Polijas tērauda tirdzniecības uzņēmums Złomrex un ISD Polska – Ukrainas tērauda ražotāja Donbas meitasuzņēmums.

| (105) | Komisija 2006. gada 7. decembra sanāksmē (un rakstiski 2007. gada 29. janvāra vēstulē) paskaidroja Polijas iestādēm, ka 2006. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam nosacījumam, lai pārstrukturēšanas atbalstu varētu apstiprināt saskaņā ar piemērojamām pamatnostādnēm. Sanāksmē Polijas iestādes apņēmās privatizēt būvētavu, lai uzlabotu dzīvotspējas atjaunošanas perspektīvas un nodrošinātu pietiekamu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā. Tad 2007. gada 5. janvāra vēstulē Polijas iestādes apstiprināja apņemšanos līdz 2007. gada 30. jūnijam privatizēt būvētavu. Kamēr tika noformēti privatizācijas dokumenti, Polija lūdza Komisiju norādīt, kādus kompensācijas pasākumus tā uzskata par vajadzīgiem SSN, lai var attiecīgi informēt potenciālos ieguldītājus. |
| --- | --- |

(105)

Komisija 2006. gada 7. decembra sanāksmē (un rakstiski 2007. gada 29. janvāra vēstulē) paskaidroja Polijas iestādēm, ka 2006. gada pārstrukturēšanas plāns neatbilst nevienam nosacījumam, lai pārstrukturēšanas atbalstu varētu apstiprināt saskaņā ar piemērojamām pamatnostādnēm. Sanāksmē Polijas iestādes apņēmās privatizēt būvētavu, lai uzlabotu dzīvotspējas atjaunošanas perspektīvas un nodrošinātu pietiekamu pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā. Tad 2007. gada 5. janvāra vēstulē Polijas iestādes apstiprināja apņemšanos līdz 2007. gada 30. jūnijam privatizēt būvētavu. Kamēr tika noformēti privatizācijas dokumenti, Polija lūdza Komisiju norādīt, kādus kompensācijas pasākumus tā uzskata par vajadzīgiem SSN, lai var attiecīgi informēt potenciālos ieguldītājus.

| (106) | Pēc 2006. gada decembra vienošanās starp Komisijas locekli Neelie Kroes un ministru Piotr Wozniak Komisija iesaistījās intensīvās debatēs ar Polijas iestādēm un SSN nolūkā noteikt vajadzīgos kompensācijas pasākumus. Polija iesniedza priekšlikumu par kompensācijas pasākumiem uzņēmumā SSN un apņēmās slēgt stāpeli Wulkan 1, kad būs īstenoti jau parakstītie kuģu būves līgumi, t. i., 2010. gada martā. |
| --- | --- |

(106)

Pēc 2006. gada decembra vienošanās starp Komisijas locekli Neelie Kroes un ministru Piotr Wozniak Komisija iesaistījās intensīvās debatēs ar Polijas iestādēm un SSN nolūkā noteikt vajadzīgos kompensācijas pasākumus. Polija iesniedza priekšlikumu par kompensācijas pasākumiem uzņēmumā SSN un apņēmās slēgt stāpeli Wulkan 1, kad būs īstenoti jau parakstītie kuģu būves līgumi, t. i., 2010. gada martā.

| (107) | Komisija pieprasīja no SSN vairākus datus. Beidzot Komisijas darbinieki 2007. gada 31. jūlija vēstulē informēja Poliju, ka viņi provizoriski uzskata stāpeļa Wulkan 1 slēgšanu par pietiekamu kompensācijas pasākumu, ja vien struktūra tiks neatgriezeniski padarīta nederīga kuģu montēšanai un palaišanai un ja slēgšana tiks īstenota līdz 2009. gada 1. jūnijam vai agrāk, ja agrāk tiks pabeigta 587-IV/09 – pēdējā kuģa, kas saskaņā ar grafiku jāmontē uz minētā stāpeļa – būve. Turklāt 2009. gadā stāpeli Wulkan 1 varēja izmantot tikai 587-IV/09 montēšanai. Pamatojums minētajam Komisijas secinājumam ir aprakstīts turpmāk. Polijas iestādes apstiprināja savu nodomu īstenot jaudas samazinājumus, kā aprakstīts Komisijas vēstulē. |
| --- | --- |

(107)

Komisija pieprasīja no SSN vairākus datus. Beidzot Komisijas darbinieki 2007. gada 31. jūlija vēstulē informēja Poliju, ka viņi provizoriski uzskata stāpeļa Wulkan 1 slēgšanu par pietiekamu kompensācijas pasākumu, ja vien struktūra tiks neatgriezeniski padarīta nederīga kuģu montēšanai un palaišanai un ja slēgšana tiks īstenota līdz 2009. gada 1. jūnijam vai agrāk, ja agrāk tiks pabeigta 587-IV/09 – pēdējā kuģa, kas saskaņā ar grafiku jāmontē uz minētā stāpeļa – būve. Turklāt 2009. gadā stāpeli Wulkan 1 varēja izmantot tikai 587-IV/09 montēšanai. Pamatojums minētajam Komisijas secinājumam ir aprakstīts turpmāk. Polijas iestādes apstiprināja savu nodomu īstenot jaudas samazinājumus, kā aprakstīts Komisijas vēstulē.

| (108) | Būvētavas vadība 2007. gada februārī nosūtīja uzaicinājumus iegādāties SSN akciju kontrolpaketi 57 potenciāliem ieguldītājiem. Tajā laikā būvētavai jau vairākus mēnešus bija bijušas sarunas ar Zlomrex, bet beigās nekāds lēmums netika pieņemts. |
| --- | --- |

(108)

Būvētavas vadība 2007. gada februārī nosūtīja uzaicinājumus iegādāties SSN akciju kontrolpaketi 57 potenciāliem ieguldītājiem. Tajā laikā būvētavai jau vairākus mēnešus bija bijušas sarunas ar Zlomrex, bet beigās nekāds lēmums netika pieņemts.

| (109) | Jauns privatizācijas mēģinājums sākās 2007. gada rudenī. Ar Komisiju 2007. gada augustā un septembrī apspriedās par informatīvās piezīmes projektu. Septembrī KPS un ARP privatizācijas padomdevējs nosūtīja uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus 221 potenciālam ieguldītājam. |
| --- | --- |

(109)

Jauns privatizācijas mēģinājums sākās 2007. gada rudenī. Ar Komisiju 2007. gada augustā un septembrī apspriedās par informatīvās piezīmes projektu. Septembrī KPS un ARP privatizācijas padomdevējs nosūtīja uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus 221 potenciālam ieguldītājam.

| (110) | Seši potenciālie ieguldītāji pauda interesi par būvētavas akciju iegādi un lūdza tās informatīvās piezīmes eksemplāru. Termiņš, kurā potenciālajiem ieguldītājiem jāiesniedz piedāvājumi, tika vairākkārt atlikts. |
| --- | --- |

(110)

Seši potenciālie ieguldītāji pauda interesi par būvētavas akciju iegādi un lūdza tās informatīvās piezīmes eksemplāru. Termiņš, kurā potenciālajiem ieguldītājiem jāiesniedz piedāvājumi, tika vairākkārt atlikts.

| (111) | Pamanījusi kavēšanos privatizācijas procesā, Komisija 2007. gada 3. oktobra vēstulē pasteidzināja Poliju, uzaicinot to tūlīt pabeigt minēto procesu. Polija 2007. gada 23. oktobra vēstulē informēja Komisiju, ka privatizācija netiks pabeigta plānotajā termiņā – līdz 2007. gada beigām. Tā vietā Polija apņēmās no 2008. gada janvāra sākt sarunas ar atlasītiem ieguldītājiem. Komisija atkārtoti pauda savas bažas par aizkavēšanos 2007. gada 30. novembra vēstulē un precizēja, ka tā sagaida, ka jaunais SSN īpašnieks iesniegs pirmo jaunā pārstrukturēšanas plāna projektu līdz 2008. gada februāra beigām. Tad Komisija vairākkārt atkārtoja minēto lūgumu. Komisija atkārtoti uzstāja, lai stingri tiktu ievērots privatizācijas grafiks. |
| --- | --- |

(111)

Pamanījusi kavēšanos privatizācijas procesā, Komisija 2007. gada 3. oktobra vēstulē pasteidzināja Poliju, uzaicinot to tūlīt pabeigt minēto procesu. Polija 2007. gada 23. oktobra vēstulē informēja Komisiju, ka privatizācija netiks pabeigta plānotajā termiņā – līdz 2007. gada beigām. Tā vietā Polija apņēmās no 2008. gada janvāra sākt sarunas ar atlasītiem ieguldītājiem. Komisija atkārtoti pauda savas bažas par aizkavēšanos 2007. gada 30. novembra vēstulē un precizēja, ka tā sagaida, ka jaunais SSN īpašnieks iesniegs pirmo jaunā pārstrukturēšanas plāna projektu līdz 2008. gada februāra beigām. Tad Komisija vairākkārt atkārtoja minēto lūgumu. Komisija atkārtoti uzstāja, lai stingri tiktu ievērots privatizācijas grafiks.

| (112) | Pēc padziļinātas pārbaudes veikšanas 2007. gada 20. decembrīAmber, vienīgais SSN iegādē ieinteresētais potenciālais ieguldītājs, iesniedza nosacītu saistošu piedāvājumu, ko novērtēja KPS un ARP privatizācijas padomdevējs. |
| --- | --- |

(112)

Pēc padziļinātas pārbaudes veikšanas 2007. gada 20. decembrīAmber, vienīgais SSN iegādē ieinteresētais potenciālais ieguldītājs, iesniedza nosacītu saistošu piedāvājumu, ko novērtēja KPS un ARP privatizācijas padomdevējs.

| (113) | No 2008. gada 20. marta uzņēmumam Amber piešķīra ekskluzīvas sarunu tiesības, ko tad vairākkārt pagarināja un kuru termiņš galu galā beidzās 2008. gada 12. maijā. |
| --- | --- |

(113)

No 2008. gada 20. marta uzņēmumam Amber piešķīra ekskluzīvas sarunu tiesības, ko tad vairākkārt pagarināja un kuru termiņš galu galā beidzās 2008. gada 12. maijā.

| (114) | Polija 2008. gada 29. februārī nosūtīja Komisijai pirmo SSN pārstrukturēšanas plāna projektu, ko sastādījis Amber
   (9). Amber2008. gada 9. aprīlī pa e-pastu iesniedza atjauninātas finanšu prognozes. Komisija sniedza mutiskas atsauksmes par minēto projektu 2008. gada 10. aprīlī Varšavā notikušajā sanāksmē, kurā piedalījās Komisijas darbinieki, Polijas iestādes, būvētava un Amber, un nosūtīja rakstiskas atsauksmes 2008. gada 21. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(114)

Polija 2008. gada 29. februārī nosūtīja Komisijai pirmo SSN pārstrukturēšanas plāna projektu, ko sastādījis Amber
   (9). Amber2008. gada 9. aprīlī pa e-pastu iesniedza atjauninātas finanšu prognozes. Komisija sniedza mutiskas atsauksmes par minēto projektu 2008. gada 10. aprīlī Varšavā notikušajā sanāksmē, kurā piedalījās Komisijas darbinieki, Polijas iestādes, būvētava un Amber, un nosūtīja rakstiskas atsauksmes 2008. gada 21. aprīļa vēstulē.

| (115) | Sanāksmē ar Polijas iestādēm 2008. gada 12. maijāAmber paziņoja, ka tas atkāpjas no SSN privatizācijas procesa. Polija tajā pašā dienā informēja Komisiju par minēto notikumu. Savā paskaidrojumā Valsts kasei Amber paskaidroja, ka galvenais atkāpšanās iemesls bijis tas, ka pēc būvētavas stāvokļa padziļinātas izmeklēšanas tas secinājis, ka būvētava nekļūs rentabla pat pēc pārstrukturēšanas pasākumu, tostarp ievērojama ieguldījuma, īstenošanas. Tā kā Amber bija vienīgais solītājs, tā atkāpšanās nozīmēja, ka 2007. gadā sāktais privatizācijas process ir beidzies. |
| --- | --- |

(115)

Sanāksmē ar Polijas iestādēm 2008. gada 12. maijāAmber paziņoja, ka tas atkāpjas no SSN privatizācijas procesa. Polija tajā pašā dienā informēja Komisiju par minēto notikumu. Savā paskaidrojumā Valsts kasei Amber paskaidroja, ka galvenais atkāpšanās iemesls bijis tas, ka pēc būvētavas stāvokļa padziļinātas izmeklēšanas tas secinājis, ka būvētava nekļūs rentabla pat pēc pārstrukturēšanas pasākumu, tostarp ievērojama ieguldījuma, īstenošanas. Tā kā Amber bija vienīgais solītājs, tā atkāpšanās nozīmēja, ka 2007. gadā sāktais privatizācijas process ir beidzies.

| (116) | Polija 2008. gada 26. maijā informēja Komisiju, ka ir atsākts privatizācijas process. Turpmākajos ikdienas ziņojumos Polija informēja Komisiju Polijas iestādes paveikto, lai atrastu pircēju uzņēmumam SSN. Polija nosūtīja Komisijai vairākas vēstules, kurās potenciālie ieguldītāji lūdza, lai viņus informē par notiekošo privatizācijas procesu un nosūta viņiem informatīvo piezīmi, kad tā būs pieejama. |
| --- | --- |

(116)

Polija 2008. gada 26. maijā informēja Komisiju, ka ir atsākts privatizācijas process. Turpmākajos ikdienas ziņojumos Polija informēja Komisiju Polijas iestādes paveikto, lai atrastu pircēju uzņēmumam SSN. Polija nosūtīja Komisijai vairākas vēstules, kurās potenciālie ieguldītāji lūdza, lai viņus informē par notiekošo privatizācijas procesu un nosūta viņiem informatīvo piezīmi, kad tā būs pieejama.

| (117) | Polijas iestādes 2008. gada 13. jūnija sanāksmē informēja Komisiju, ka vairāki uzņēmumi plāno līdz 2008. gada 26. jūnijam iesniegt Komisijai pārstrukturēšanas plānus. Komisija vēlāk pēc Polijas iestāžu lūguma un to klātbūtnē tikās ar diviem potenciālajiem ieguldītājiem, kuri bija pauduši interesi nopirkt SSN: Norvēģijas uzņēmumu Ulstein un Polijas uzņēmumu Mostostal Chojnice. Minētajās sanāksmēs abi uzņēmumi uzrādīja Komisijai savas pārstrukturēšanas stratēģijas. |
| --- | --- |

(117)

Polijas iestādes 2008. gada 13. jūnija sanāksmē informēja Komisiju, ka vairāki uzņēmumi plāno līdz 2008. gada 26. jūnijam iesniegt Komisijai pārstrukturēšanas plānus. Komisija vēlāk pēc Polijas iestāžu lūguma un to klātbūtnē tikās ar diviem potenciālajiem ieguldītājiem, kuri bija pauduši interesi nopirkt SSN: Norvēģijas uzņēmumu Ulstein un Polijas uzņēmumu Mostostal Chojnice. Minētajās sanāksmēs abi uzņēmumi uzrādīja Komisijai savas pārstrukturēšanas stratēģijas.

| (118) | Polija vēlāk iesniedza Komisijai Mostostal Chojnice sastādītā pārstrukturēšanas plāna projektu, kas datēts ar 2008. gada jūniju un kura nosaukums ir “SSN pārstrukturēšanas plāna projekts 2008.–2018. gadam, pašreizējie pasākumi” (turpmāk “2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns”). Polija 7. jūlijā informēja Komisiju, ka Mostostal un Ulstein ir parakstījuši iespējamas sadarbības priekšlīgumu gadījumam, ja Mostostal kļūtu par SSN īpašnieku. Saistībā ar minēto priekšlīgumu Polija iesniedza Komisijai atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, ko sastādījis Mostostal. |
| --- | --- |

(118)

Polija vēlāk iesniedza Komisijai Mostostal Chojnice sastādītā pārstrukturēšanas plāna projektu, kas datēts ar 2008. gada jūniju un kura nosaukums ir “SSN pārstrukturēšanas plāna projekts 2008.–2018. gadam, pašreizējie pasākumi” (turpmāk “2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plāns”). Polija 7. jūlijā informēja Komisiju, ka Mostostal un Ulstein ir parakstījuši iespējamas sadarbības priekšlīgumu gadījumam, ja Mostostal kļūtu par SSN īpašnieku. Saistībā ar minēto priekšlīgumu Polija iesniedza Komisijai atjauninātu pārstrukturēšanas plānu, ko sastādījis Mostostal.

| (119) | Polija 2008. gada 14. jūlija vēstulē informēja Komisiju, ka SSN privatizācijas process turpinās, un lūdza papildu laiku, lai potenciālie ieguldītāji varētu pabeigt izstrādāt pārstrukturēšanas plānu. Polija apņēmās vēlākais līdz 2008. gada 12. septembrim iesniegt Komisijai pabeigtu SSN pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(119)

Polija 2008. gada 14. jūlija vēstulē informēja Komisiju, ka SSN privatizācijas process turpinās, un lūdza papildu laiku, lai potenciālie ieguldītāji varētu pabeigt izstrādāt pārstrukturēšanas plānu. Polija apņēmās vēlākais līdz 2008. gada 12. septembrim iesniegt Komisijai pabeigtu SSN pārstrukturēšanas plānu.

| (120) | Komisija piekrita ierosinātajam pilnā pārstrukturēšanas plāna termiņam. |
| --- | --- |

(120)

Komisija piekrita ierosinātajam pilnā pārstrukturēšanas plāna termiņam.

| (121) | 2008. gada 12. septembrī Polija iesniedza galīgo būvētavas pārstrukturēšanas plānu, kura nosaukums ir “Stocznia Szczecińska Nowa pārstrukturēšanas programma 2008.–2012. gadam” (turpmāk tekstā “2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plāns”). |
| --- | --- |

(121)

2008. gada 12. septembrī Polija iesniedza galīgo būvētavas pārstrukturēšanas plānu, kura nosaukums ir “Stocznia Szczecińska Nowa pārstrukturēšanas programma 2008.–2012. gadam” (turpmāk tekstā “2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plāns”).

| (122) | Ulstein 22. septembrī informēja Komisiju, ka tas atkāpjas no privatizācijas procesa. Tādā situācijā Komisija uzskata, ka 2008. gada septembra plāns, kura pamatā bija sadarbība starp Ulstein un Mostostal, vairs nav derīgs. Tomēr minētais plāns tiks aprakstīts un novērtēts turpmāk, jo īpaši tāpēc, ka Mostostal savā 2008. gada 22. septembra vēstulē paziņoja, ka īstenošot plānu patstāvīgi. |
| --- | --- |

(122)

Ulstein 22. septembrī informēja Komisiju, ka tas atkāpjas no privatizācijas procesa. Tādā situācijā Komisija uzskata, ka 2008. gada septembra plāns, kura pamatā bija sadarbība starp Ulstein un Mostostal, vairs nav derīgs. Tomēr minētais plāns tiks aprakstīts un novērtēts turpmāk, jo īpaši tāpēc, ka Mostostal savā 2008. gada 22. septembra vēstulē paziņoja, ka īstenošot plānu patstāvīgi.

| (123) | Mostostal2008. gada 30. septembra sanāksmē informēja Komisiju, ka tas joprojām plāno sadarboties ar Ulstein SSN pārstrukturēšanā. Mostostal iesniedza līguma projektu ar Ulstein – kas nebija ne parakstīts, ne parafēts – uz kura pamata abiem uzņēmumiem bija jāizveido preferenciālas piegādātāja un klienta attiecības. Ulstein bija jānoslēdz apakšlīgums ar Ščecinas kuģu būvētavu par korpusu ražošanu, un vēlāk pabeigtu jūras kuģu ražošanu Ulstein grupai ar tirgus nosacījumiem. Atkal ar tirgus nosacījumiem uzņēmumam Ulstein bija arī jādalās ar Mostostal savā zinātībā un pieredzē kuģu būves jomā. Jaunajā sadarbības līguma projektā nebija paredzēts nekāds finansiāls ieguldījums, kas Ulstein būtu jāveic 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(123)

Mostostal2008. gada 30. septembra sanāksmē informēja Komisiju, ka tas joprojām plāno sadarboties ar Ulstein SSN pārstrukturēšanā. Mostostal iesniedza līguma projektu ar Ulstein – kas nebija ne parakstīts, ne parafēts – uz kura pamata abiem uzņēmumiem bija jāizveido preferenciālas piegādātāja un klienta attiecības. Ulstein bija jānoslēdz apakšlīgums ar Ščecinas kuģu būvētavu par korpusu ražošanu, un vēlāk pabeigtu jūras kuģu ražošanu Ulstein grupai ar tirgus nosacījumiem. Atkal ar tirgus nosacījumiem uzņēmumam Ulstein bija arī jādalās ar Mostostal savā zinātībā un pieredzē kuģu būves jomā. Jaunajā sadarbības līguma projektā nebija paredzēts nekāds finansiāls ieguldījums, kas Ulstein būtu jāveic 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plānā.

2.5.   2006. GADA SEPTEMBRA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (124) | Grozītais pārstrukturēšanas plāns attiecās uz laikposmu no 2006. gada līdz 2011. gadam. Tas bija sastādīts sadarbībā ar konsultāciju firmu Deloitte, un tā mērķis bija pabeigt pārstrukturēšanu, kas bija sākusies 2002. gadā uz Komisijai 2005. gada oktobrī iesniegta plāna pamata, kuru uzskatīja par nepietiekamu, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. Atbilstīgi grozītajam pārstrukturēšanas plānam būvētavai bija jāatgūst ilgtermiņa dzīvotspēja 2009. gadā. |
| --- | --- |

(124)

Grozītais pārstrukturēšanas plāns attiecās uz laikposmu no 2006. gada līdz 2011. gadam. Tas bija sastādīts sadarbībā ar konsultāciju firmu Deloitte, un tā mērķis bija pabeigt pārstrukturēšanu, kas bija sākusies 2002. gadā uz Komisijai 2005. gada oktobrī iesniegta plāna pamata, kuru uzskatīja par nepietiekamu, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. Atbilstīgi grozītajam pārstrukturēšanas plānam būvētavai bija jāatgūst ilgtermiņa dzīvotspēja 2009. gadā.

| (125) | Viens no jaunā pārstrukturēšanas plāna balstiem bija SSN pārorientēšana uz tehniski augstu attīstītu kuģu ražošanu. Tāda pārorientēšana bija pamatota uz šādiem apsvērumiem: lielāka pievienotā vērtība, pieaugoša cenu konkurence tehniski vienkāršāko kuģu segmentos, SSN trūkstošais tehniskais nodrošinājums, lai ražotu ļoti lielus konteinerkuģus, pēc kuriem pieprasījums pašlaik pieaug, un esošā SSN zinātība, jo īpaši attiecībā uz augsti specializētiem dupleksa nerūsējošā tērauda tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai. |
| --- | --- |

(125)

Viens no jaunā pārstrukturēšanas plāna balstiem bija SSN pārorientēšana uz tehniski augstu attīstītu kuģu ražošanu. Tāda pārorientēšana bija pamatota uz šādiem apsvērumiem: lielāka pievienotā vērtība, pieaugoša cenu konkurence tehniski vienkāršāko kuģu segmentos, SSN trūkstošais tehniskais nodrošinājums, lai ražotu ļoti lielus konteinerkuģus, pēc kuriem pieprasījums pašlaik pieaug, un esošā SSN zinātība, jo īpaši attiecībā uz augsti specializētiem dupleksa nerūsējošā tērauda tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai.

| (126) | Lai gan pašreizējā pasūtījumu grāmatā (piegādēm 2008.–2009. gadā) bija ietverti galvenokārt konteinerkuģi (70 %), būvētava jau ražoja arī modernākus tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai un con-ro kuģus (30 %). Plānā pieņemts, ka līdz 2010. gadam būvētava paplašinās savu izstrādājumu klāstu trīs tirgus segmentos, proti, tajos, kas attiecas uz tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai, ro-ro (tostarp con-ro un ro-pax) kuģiem un ar sarežģītu tehniku aprīkotiem daudzfunkcionālajiem kuģiem. |
| --- | --- |

(126)

Lai gan pašreizējā pasūtījumu grāmatā (piegādēm 2008.–2009. gadā) bija ietverti galvenokārt konteinerkuģi (70 %), būvētava jau ražoja arī modernākus tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai un con-ro kuģus (30 %). Plānā pieņemts, ka līdz 2010. gadam būvētava paplašinās savu izstrādājumu klāstu trīs tirgus segmentos, proti, tajos, kas attiecas uz tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai, ro-ro (tostarp con-ro un ro-pax) kuģiem un ar sarežģītu tehniku aprīkotiem daudzfunkcionālajiem kuģiem.

| (127) | Jaunās stratēģijas īstenošana bija jāpavada tirgdarbības un pārdošanas kampaņām, kā arī organizatoriskām un tehnoloģiskām pārmaiņām būvētavā. Plānoto ieguldījumu un ierosmju kopējās izmaksas lēsa 203,9 miljonu PLN apmērā. Ieguldījumi un ierosmes bija jāīsteno laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(127)

Jaunās stratēģijas īstenošana bija jāpavada tirgdarbības un pārdošanas kampaņām, kā arī organizatoriskām un tehnoloģiskām pārmaiņām būvētavā. Plānoto ieguldījumu un ierosmju kopējās izmaksas lēsa 203,9 miljonu PLN apmērā. Ieguldījumi un ierosmes bija jāīsteno laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam.

| (128) | Lai risinātu biežo darba kavējumu un kvalificēto strādnieku aizplūšanas problēmu, plānā bija ietverti algas palielinājumi. Tas nozīmētu, ka vidējā alga 2011. gadā būtu par 28 % augstāka nekā vidējā alga 2006. gadā. |
| --- | --- |

(128)

Lai risinātu biežo darba kavējumu un kvalificēto strādnieku aizplūšanas problēmu, plānā bija ietverti algas palielinājumi. Tas nozīmētu, ka vidējā alga 2011. gadā būtu par 28 % augstāka nekā vidējā alga 2006. gadā.

| (129) | Plānā bija paredzēts darbaspēka papildu samazinājums līdz 4 298 darbiniekiem līdz 2011. gadam, samazinot darbaspēku par apmēram 20 % no 2006. gada līmeņa (5 322) un 53 % kopumā no darbaspēka 2001. gada līmeņa (8 071). Tomēr no plāna nebija skaidrs, vai tāds samazinājums ietvertu štatu samazināšanu vai pārcelšanu darbā uz meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

(129)

Plānā bija paredzēts darbaspēka papildu samazinājums līdz 4 298 darbiniekiem līdz 2011. gadam, samazinot darbaspēku par apmēram 20 % no 2006. gada līmeņa (5 322) un 53 % kopumā no darbaspēka 2001. gada līmeņa (8 071). Tomēr no plāna nebija skaidrs, vai tāds samazinājums ietvertu štatu samazināšanu vai pārcelšanu darbā uz meitasuzņēmumiem.

| (130) | Citi plānotie pasākumi, lai motivētu kvalificēto darbaspēku, bija formulēti ļoti vispārīgi: tiktu izstrādāta jauna cilvēkresursu politika, tiktu identificēts optimālais nodarbinātības līmenis, tiktu pārskatīta pašreizējā novērtēšanas sistēma un tiktu izstrādāts veicināšanas plāns. Līdzīgi projekti tika plānoti viduslīmeņa vadībai. |
| --- | --- |

(130)

Citi plānotie pasākumi, lai motivētu kvalificēto darbaspēku, bija formulēti ļoti vispārīgi: tiktu izstrādāta jauna cilvēkresursu politika, tiktu identificēts optimālais nodarbinātības līmenis, tiktu pārskatīta pašreizējā novērtēšanas sistēma un tiktu izstrādāts veicināšanas plāns. Līdzīgi projekti tika plānoti viduslīmeņa vadībai.

| (131) | Plānā bija ietverti pasākumi saistībā ar finanšu politikas optimizāciju, piemēram, plāns ieviest līgumnoteikumus, kas samazina pakļautību tādiem riskiem kā materiālu cenu un valūtas maiņas kursu svārstības (parastā nodrošināšanās), un plāns risināt sarunas ar bankām, lai saņemtu nestandartizētus nākotnes līgumus. Nebija pierādījumu par veiksmīgām sarunām par nestandartizētiem nākotnes līgumiem ar privātām bankām. |
| --- | --- |

(131)

Plānā bija ietverti pasākumi saistībā ar finanšu politikas optimizāciju, piemēram, plāns ieviest līgumnoteikumus, kas samazina pakļautību tādiem riskiem kā materiālu cenu un valūtas maiņas kursu svārstības (parastā nodrošināšanās), un plāns risināt sarunas ar bankām, lai saņemtu nestandartizētus nākotnes līgumus. Nebija pierādījumu par veiksmīgām sarunām par nestandartizētiem nākotnes līgumiem ar privātām bankām.

| (132) | Plānoja, ka pārstrukturēšanas perioda beigās 2011. gadā būvētavas ražošana sasniegs 211 682 CGT salīdzinājumā ar 213 044 CGT 2005. gadā. |
| --- | --- |

(132)

Plānoja, ka pārstrukturēšanas perioda beigās 2011. gadā būvētavas ražošana sasniegs 211 682 CGT salīdzinājumā ar 213 044 CGT 2005. gadā.

| (133) | Darbaspēka samazinājums izraisītu ražīguma pieaugumu no 34 CGT uz vienu darbinieku 2003. gadā līdz 49,3 CGT uz vienu darbinieku 2011. gadā. Cilvēkstundu/CGT izteiksmē ražīgums 2003. gadā bija 47. Plānotais ražīgums 2011. gadam bija 34 cilvēkstundas/CGT. |
| --- | --- |

(133)

Darbaspēka samazinājums izraisītu ražīguma pieaugumu no 34 CGT uz vienu darbinieku 2003. gadā līdz 49,3 CGT uz vienu darbinieku 2011. gadā. Cilvēkstundu/CGT izteiksmē ražīgums 2003. gadā bija 47. Plānotais ražīgums 2011. gadam bija 34 cilvēkstundas/CGT.

| (134) | Plānā bija prognozēts, ka peļņa no ieguldītā kapitāla (ROCE), neņemot vērā algu palielinājumus, 2007.–2011. gadā būtu vidēji 19 % gadā, kas, kā tika apgalvots, bija privāta ieguldītāja plānotais peļņas līmenis. Prognoze, ņemot vērā algu palielinājumus, bija 1,45 % gadā. |
| --- | --- |

(134)

Plānā bija prognozēts, ka peļņa no ieguldītā kapitāla (ROCE), neņemot vērā algu palielinājumus, 2007.–2011. gadā būtu vidēji 19 % gadā, kas, kā tika apgalvots, bija privāta ieguldītāja plānotais peļņas līmenis. Prognoze, ņemot vērā algu palielinājumus, bija 1,45 % gadā.

| (135) | Plānā bija ietverta arī jutības analīze attiecībā uz pārmaiņām pieņemtajos valūtas maiņas kursos, darbaspēka izmaksās un tērauda cenās. Plānā analizēja šādus faktorus: zlota vērtības celšanās par 5 % un 10 % pārstrukturēšanas periodā 2006.–2011. gadā (par pamata pieņēmumu izmantojot PLN 3,26/USD), gada algu palielinājums par 7,5 % (par pamata pieņēmumu izmantojot 5 % gadā) un tērauda cenu pieaugums par 20 %. |
| --- | --- |

(135)

Plānā bija ietverta arī jutības analīze attiecībā uz pārmaiņām pieņemtajos valūtas maiņas kursos, darbaspēka izmaksās un tērauda cenās. Plānā analizēja šādus faktorus: zlota vērtības celšanās par 5 % un 10 % pārstrukturēšanas periodā 2006.–2011. gadā (par pamata pieņēmumu izmantojot PLN 3,26/USD), gada algu palielinājums par 7,5 % (par pamata pieņēmumu izmantojot 5 % gadā) un tērauda cenu pieaugums par 20 %.

| (136) | Plānā bija pieņemts, ka pašreizējais darbības finansēšanas modelis, kurā izmanto KUKE garantētus kuģu īpašnieku avansa maksājumus, Valsts kases garantijas un valsts aizdevumus, tiktu aizstāts ar KUKE garantētiem kuģu īpašnieku avansa maksājumiem un komerciāliem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(136)

Plānā bija pieņemts, ka pašreizējais darbības finansēšanas modelis, kurā izmanto KUKE garantētus kuģu īpašnieku avansa maksājumus, Valsts kases garantijas un valsts aizdevumus, tiktu aizstāts ar KUKE garantētiem kuģu īpašnieku avansa maksājumiem un komerciāliem aizdevumiem.

| (137) | Plānā bija atsauce uz finansēšanu Valsts kases papildu garantiju veidā par aizdevumiem 35 miljonu USD apmērā 2006. un 2007. gadam un 25 miljonu USD apmērā 2008. un 2009. gadam. Tas arī paredzēja KUKE garantiju aizstāšanu ar tirgū iegūtām garantijām un komerciālu aizdevumu saņemšanu. 2006. gada pārstrukturēšanas plānā bija norādīts tikai viens veiksmīgs garantiju līgums. Plānā bija paredzēts turpināt izmantot KUKE garantijas, nosakot to vidējo gada ierobežojumu 200 miljonu USD apmērā. |
| --- | --- |

(137)

Plānā bija atsauce uz finansēšanu Valsts kases papildu garantiju veidā par aizdevumiem 35 miljonu USD apmērā 2006. un 2007. gadam un 25 miljonu USD apmērā 2008. un 2009. gadam. Tas arī paredzēja KUKE garantiju aizstāšanu ar tirgū iegūtām garantijām un komerciālu aizdevumu saņemšanu. 2006. gada pārstrukturēšanas plānā bija norādīts tikai viens veiksmīgs garantiju līgums. Plānā bija paredzēts turpināt izmantot KUKE garantijas, nosakot to vidējo gada ierobežojumu 200 miljonu USD apmērā.

| (138) | Plānā pieņemtas pārstrukturēšanas izmaksas 374,7 miljonu PLN apmērā un darbības izmaksas pārstrukturēšanas periodā – 11 120 miljonu PLN apmērā. Abi minētie cipari attiecās uz laikposmu no 2002. gada līdz 2009. gadam. Plānoto ierosmju un ieguldījumu izmaksas lēsa 203,9 miljonu PLN apmērā. Finansiālo pārstrukturēšanu atzina par pabeigtu, atsevišķi no 20,7 miljonu PLN norakstījuma. |
| --- | --- |

(138)

Plānā pieņemtas pārstrukturēšanas izmaksas 374,7 miljonu PLN apmērā un darbības izmaksas pārstrukturēšanas periodā – 11 120 miljonu PLN apmērā. Abi minētie cipari attiecās uz laikposmu no 2002. gada līdz 2009. gadam. Plānoto ierosmju un ieguldījumu izmaksas lēsa 203,9 miljonu PLN apmērā. Finansiālo pārstrukturēšanu atzina par pabeigtu, atsevišķi no 20,7 miljonu PLN norakstījuma.

| (139) | Pārstrukturēšana bija jāfinansē no ārējiem līdzekļiem 190 miljonu PLN apmērā, ieskaitot 95 miljonus PLN no būvētavas akciju kapitāla palielinājuma, kas notiktu ar jaunu akciju emisiju, kas jāpārņem privātam ieguldītājam. Rezolūciju par akciju kapitāla palielinājumu pieņēma akcionāru ārkārtas sanāksmē. Parakstīšanās uz jaunām akcijām 95 miljonu PLN vērtībā 2006. gada septembrī nozīmētu 21 % SSN akciju iegādi, un atlikums paliktu valstij. |
| --- | --- |

(139)

Pārstrukturēšana bija jāfinansē no ārējiem līdzekļiem 190 miljonu PLN apmērā, ieskaitot 95 miljonus PLN no būvētavas akciju kapitāla palielinājuma, kas notiktu ar jaunu akciju emisiju, kas jāpārņem privātam ieguldītājam. Rezolūciju par akciju kapitāla palielinājumu pieņēma akcionāru ārkārtas sanāksmē. Parakstīšanās uz jaunām akcijām 95 miljonu PLN vērtībā 2006. gada septembrī nozīmētu 21 % SSN akciju iegādi, un atlikums paliktu valstij.

| (140) | Atlikušajiem 95 miljoniem PLN bija jānāk no ilgtermiņa ieguldījumu aizdevuma, arī no privāta avota. Atbilstīgi finanšu prognozei kapitāla palielinājums, kā arī ilgtermiņa ieguldījumu aizdevums bija jāīsteno laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(140)

Atlikušajiem 95 miljoniem PLN bija jānāk no ilgtermiņa ieguldījumu aizdevuma, arī no privāta avota. Atbilstīgi finanšu prognozei kapitāla palielinājums, kā arī ilgtermiņa ieguldījumu aizdevums bija jāīsteno laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam.

| (141) | Turklāt plānā uzskatīts par pašu ieguldījumu 165,9 miljonu PLN lielais tirdzniecības aizdevums, kas netika aprakstīts sīkāk. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt plānā uzskatīts par pašu ieguldījumu 165,9 miljonu PLN lielais tirdzniecības aizdevums, kas netika aprakstīts sīkāk.

| (142) | Plānā bija apgalvots, ka kuģu īpašnieku papildu maksājumus 628,7 miljonu PLN apmērā pēc atkārtotām sarunām par līgumiem uzskatīs par pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(142)

Plānā bija apgalvots, ka kuģu īpašnieku papildu maksājumus 628,7 miljonu PLN apmērā pēc atkārtotām sarunām par līgumiem uzskatīs par pašu ieguldījumu.

| (143) | Plāns rēķinājās ar to, ka notiekošā darbība tiks finansēta no komerciāliem aizdevumiem un kuģu īpašnieku avansa maksājumiem, ko negarantē KUKE, kuru kopējo vērtību visā pārstrukturēšanas periodā no 2002. gada līdz 2009. gadam prognozēja 3 200 miljonu PLN apmērā. |
| --- | --- |

(143)

Plāns rēķinājās ar to, ka notiekošā darbība tiks finansēta no komerciāliem aizdevumiem un kuģu īpašnieku avansa maksājumiem, ko negarantē KUKE, kuru kopējo vērtību visā pārstrukturēšanas periodā no 2002. gada līdz 2009. gadam prognozēja 3 200 miljonu PLN apmērā.

| (144) | Plānā pieņemts, ka nākotnes naudas plūsmu 399 miljonu PLN apmērā izmantos daļēji (14,5 miljoni PLN) ieguldījumiem un daļēji – saimnieciskai darbībai. Tomēr plānā bija izteikti atzīts, ka piemērojamo Kopienas pamatnostādņu nozīmē tas neveido pašu kapitālu. |
| --- | --- |

(144)

Plānā pieņemts, ka nākotnes naudas plūsmu 399 miljonu PLN apmērā izmantos daļēji (14,5 miljoni PLN) ieguldījumiem un daļēji – saimnieciskai darbībai. Tomēr plānā bija izteikti atzīts, ka piemērojamo Kopienas pamatnostādņu nozīmē tas neveido pašu kapitālu.

| (145) | Atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam SSN bija īstenojis kompensācijas pasākumus jaudas samazinājuma veidā, kas izrietēja no tā, ka pēc SSPH bankrota SSN nebija pārņēmis ievērojamu proporcionālo daļu tā aktīvu un darbaspēka. 2001. gadā, t. i., pirms SSPH bankrota, minētā uzņēmuma maksimālā ražošanas jauda gadā, iespējams, bija 345 600 CGT, kad laikposmā no 1995. līdz 1999. gadam maksimālā ražošanas jauda bija bijusi 322 000 CGT (vidējā ražošana gadā minētajā periodā bija 244 000 CGT). Pārstrukturēšanas plānā apgalvots, ka SSN pašreizējā jauda ir 255 720 CGT. Tādējādi atbilstīgi plānam jaudas samazinājums sasniedza gandrīz 100 000 CGT. |
| --- | --- |

(145)

Atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam SSN bija īstenojis kompensācijas pasākumus jaudas samazinājuma veidā, kas izrietēja no tā, ka pēc SSPH bankrota SSN nebija pārņēmis ievērojamu proporcionālo daļu tā aktīvu un darbaspēka. 2001. gadā, t. i., pirms SSPH bankrota, minētā uzņēmuma maksimālā ražošanas jauda gadā, iespējams, bija 345 600 CGT, kad laikposmā no 1995. līdz 1999. gadam maksimālā ražošanas jauda bija bijusi 322 000 CGT (vidējā ražošana gadā minētajā periodā bija 244 000 CGT). Pārstrukturēšanas plānā apgalvots, ka SSN pašreizējā jauda ir 255 720 CGT. Tādējādi atbilstīgi plānam jaudas samazinājums sasniedza gandrīz 100 000 CGT.

2.6.   2008. GADA JŪNIJA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (146) | Mostostal ir Polijā dibināts uzņēmums, kas 100 % atrodas KEM grupas īpašumā. Uzņēmums ražo dažāda veida tērauda struktūras (tiltus, celtņus, ēkas utt.). Iepriekš valsts īpašumā esošs uzņēmums, 1992. gadā to privatizēja, un kopš 2003. gada tas piederējis ģimenes īpašumā esošajai rūpnieciskajai grupai KEM. KEM darbības joma ir tērauda lūžņu pārstrāde un tirdzniecība un metalurģijas izstrādājumu, piemēram, tādu, kādus ražo Mostostal, vairumtirdzniecība. KEM apgrozījums 2007. gadā bija 700 miljoni PLN (207 miljoni euro), no kuriem 100 miljonus PLN (30 miljonus euro) bija radījis Mostostal. |
| --- | --- |

(146)

Mostostal ir Polijā dibināts uzņēmums, kas 100 % atrodas KEM grupas īpašumā. Uzņēmums ražo dažāda veida tērauda struktūras (tiltus, celtņus, ēkas utt.). Iepriekš valsts īpašumā esošs uzņēmums, 1992. gadā to privatizēja, un kopš 2003. gada tas piederējis ģimenes īpašumā esošajai rūpnieciskajai grupai KEM. KEM darbības joma ir tērauda lūžņu pārstrāde un tirdzniecība un metalurģijas izstrādājumu, piemēram, tādu, kādus ražo Mostostal, vairumtirdzniecība. KEM apgrozījums 2007. gadā bija 700 miljoni PLN (207 miljoni euro), no kuriem 100 miljonus PLN (30 miljonus euro) bija radījis Mostostal.

| (147) | Uzņēmējdarbības pamatstratēģija bija būvētavas diversifikācija divās galvenajās darbības jomās: tērauda konstrukcijas un kuģu būve. Tam bija jāmazina būvētavas neaizsargātība pret svārstībām kuģu būves tirgū. Izstrādājumu pārstrukturēšanai bija jānotiek divos posmos. Pirmajā posmā, līdz 2009. gada sākumam, būvētavai bija jāpabeidz esošā kuģu pasūtījumu grāmata un jāsāk darbs pie tērauda konstrukcijām. Otrajā posmā tērauda konstrukciju ražošana tiktu paplašināta, un galīgais mērķis bija izmantot tam 50 % ražošanas jaudas, bet pārējos 50 % izmantot kuģu būvei. |
| --- | --- |

(147)

Uzņēmējdarbības pamatstratēģija bija būvētavas diversifikācija divās galvenajās darbības jomās: tērauda konstrukcijas un kuģu būve. Tam bija jāmazina būvētavas neaizsargātība pret svārstībām kuģu būves tirgū. Izstrādājumu pārstrukturēšanai bija jānotiek divos posmos. Pirmajā posmā, līdz 2009. gada sākumam, būvētavai bija jāpabeidz esošā kuģu pasūtījumu grāmata un jāsāk darbs pie tērauda konstrukcijām. Otrajā posmā tērauda konstrukciju ražošana tiktu paplašināta, un galīgais mērķis bija izmantot tam 50 % ražošanas jaudas, bet pārējos 50 % izmantot kuģu būvei.

| (148) | Kuģu būves uzņēmējdarbībai Mostostal pamatoja savu plānu uz partnerību ar Norvēģijas kuģu būvētavu Ulstein. Abi uzņēmumi 2008. gada 7. jūlijā parakstīja priekšlīgumu, vienojoties pārrunāt iespējamu sadarbības līgumu. Sadarbībai bija jāizpaužas galvenokārt tā, ka Ulstein izmantotu daļu SSN jaudas. |
| --- | --- |

(148)

Kuģu būves uzņēmējdarbībai Mostostal pamatoja savu plānu uz partnerību ar Norvēģijas kuģu būvētavu Ulstein. Abi uzņēmumi 2008. gada 7. jūlijā parakstīja priekšlīgumu, vienojoties pārrunāt iespējamu sadarbības līgumu. Sadarbībai bija jāizpaužas galvenokārt tā, ka Ulstein izmantotu daļu SSN jaudas.

| (149) | Tērauda konstrukciju uzņēmējdarbībā Mostostal plānoja izmantot ražošanas struktūras Ščecinas kuģu būvētavā, lai paplašinātu savu ražošanu, un izmantot pieeju jūras transportam. Plānā bija optimistiskas izredzes par Polijas tērauda struktūru tirgus attīstību, jo īpaši sagaidot liela mēroga ieguldījumus Polijas infrastruktūrā. Kuģu būves uzņēmējdarbībā plāns paredzēja ro-pax tipa kuģu un daudzfunkcionālo kuģu būvi, iebilstot, ka minētajos segmentos cenām bija “augšupejoša tendence neatkarīgi no kuģu būves tirgu attīstības”. |
| --- | --- |

(149)

Tērauda konstrukciju uzņēmējdarbībā Mostostal plānoja izmantot ražošanas struktūras Ščecinas kuģu būvētavā, lai paplašinātu savu ražošanu, un izmantot pieeju jūras transportam. Plānā bija optimistiskas izredzes par Polijas tērauda struktūru tirgus attīstību, jo īpaši sagaidot liela mēroga ieguldījumus Polijas infrastruktūrā. Kuģu būves uzņēmējdarbībā plāns paredzēja ro-pax tipa kuģu un daudzfunkcionālo kuģu būvi, iebilstot, ka minētajos segmentos cenām bija “augšupejoša tendence neatkarīgi no kuģu būves tirgu attīstības”.

| (150) | Plāns paredzēja aktīvu pārstrukturēšanu, kuras ietvaros aptuveni 30 % no pašreizējām ražošanas platībām tiktu nošķirtas un atdotas citām, nevis pamatdarbībām, tostarp tās tiktu iznomātas trešām personām. Viens stāpelis – Wulkan 1 – bija jāpārtrauc izmantot kuģu būvei un jāizmanto tērauda konstrukcijām citos nolūkos, kas nav kuģu būve. To plānā uzrādīja kā kompensācijas pasākumu. |
| --- | --- |

(150)

Plāns paredzēja aktīvu pārstrukturēšanu, kuras ietvaros aptuveni 30 % no pašreizējām ražošanas platībām tiktu nošķirtas un atdotas citām, nevis pamatdarbībām, tostarp tās tiktu iznomātas trešām personām. Viens stāpelis – Wulkan 1 – bija jāpārtrauc izmantot kuģu būvei un jāizmanto tērauda konstrukcijām citos nolūkos, kas nav kuģu būve. To plānā uzrādīja kā kompensācijas pasākumu.

| (151) | Plānā bija paredzēts ieguldījums 264 miljonu PLN apmērā 2008.–2012. gadā un papildu ieguldījums 90 miljonu PLN apmērā 2013.–2018. gadā. Plānā uzskaitīti ieguldījumi un aplēstie ietaupījumi cilvēkstundu un pamatdarbības izmaksu izteiksmē. Tomēr tika pieminēts arī, ka 2008. gada 12. jūnijā būvētava bija noslēgusi līgumu ar ārēju padomdevēju, lai sagatavotu plānu būvētavas modernizācijai, tostarp identificētu vajadzīgos ieguldījumus. |
| --- | --- |

(151)

Plānā bija paredzēts ieguldījums 264 miljonu PLN apmērā 2008.–2012. gadā un papildu ieguldījums 90 miljonu PLN apmērā 2013.–2018. gadā. Plānā uzskaitīti ieguldījumi un aplēstie ietaupījumi cilvēkstundu un pamatdarbības izmaksu izteiksmē. Tomēr tika pieminēts arī, ka 2008. gada 12. jūnijā būvētava bija noslēgusi līgumu ar ārēju padomdevēju, lai sagatavotu plānu būvētavas modernizācijai, tostarp identificētu vajadzīgos ieguldījumus.

| (152) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēts par 14 % palielināt darbaspēku – līdz 5 010 darbiniekiem 2012. gadā. |
| --- | --- |

(152)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēts par 14 % palielināt darbaspēku – līdz 5 010 darbiniekiem 2012. gadā.

| (153) | Tas pieņēma, ka kuģu būvi finansēs no kuģu īpašnieku avansa maksājumiem 80–90 % apmērā no pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(153)

Tas pieņēma, ka kuģu būvi finansēs no kuģu īpašnieku avansa maksājumiem 80–90 % apmērā no pārdošanas cenas.

| (154) | Atbilstīgi plānam pārstrukturēšanas panākumi bija atkarīgi no tā, vai būvētava saņems papildu valsts atbalstu. Tas paredzēja vairākus kapitāla ieguldījumus un “parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījumu, ko piešķirs Valsts kase vai pakļautās valsts iestādes, kopumā 588 miljonu PLN vērtībā. Tas ietvēra ARP veiktu kapitāla ieguldījumu 145 miljonu PLN apmērā, par ko nolēma 2008. gada jūnijā. Turklāt plāns paredzēja 32 miljonu USD (68 miljonu PLN) aizdevuma saņemšanu no ARP. Visbeidzot, plānā paredzētas papildu avansa maksājumu garantijas no KUKE 431 miljonu PLN nominālvērtībā. |
| --- | --- |

(154)

Atbilstīgi plānam pārstrukturēšanas panākumi bija atkarīgi no tā, vai būvētava saņems papildu valsts atbalstu. Tas paredzēja vairākus kapitāla ieguldījumus un “parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījumu, ko piešķirs Valsts kase vai pakļautās valsts iestādes, kopumā 588 miljonu PLN vērtībā. Tas ietvēra ARP veiktu kapitāla ieguldījumu 145 miljonu PLN apmērā, par ko nolēma 2008. gada jūnijā. Turklāt plāns paredzēja 32 miljonu USD (68 miljonu PLN) aizdevuma saņemšanu no ARP. Visbeidzot, plānā paredzētas papildu avansa maksājumu garantijas no KUKE 431 miljonu PLN nominālvērtībā.

| (155) | Ieguldītājs bija paziņojis, ka vēlas ieguldīt kapitālu 149,5 miljonu PLN apmērā, lai finansētu daļu ieguldījumu programmas 2008.–2012. gadam. Ieguldījumu programmas, kas paredzēta minētajam laikposmam, atlikusī daļa jāfinansē no būvētavas naudas plūsmas. |
| --- | --- |

(155)

Ieguldītājs bija paziņojis, ka vēlas ieguldīt kapitālu 149,5 miljonu PLN apmērā, lai finansētu daļu ieguldījumu programmas 2008.–2012. gadam. Ieguldījumu programmas, kas paredzēta minētajam laikposmam, atlikusī daļa jāfinansē no būvētavas naudas plūsmas.

| (156) | Visbeidzot, plāns bija izklāstītas finanšu prognozes pārstrukturēšanas periodam no 2008. gada līdz 2012. gadam, paredzot rentabilitātes atjaunošanu 2010. gadā. Plāns vispārīgi un bez pierādījumiem uzskaitīja vairākus pieņēmumus, uz kuru pamata tika izstrādātas finanšu prognozes, bet neietvēra finanšu modeli, kas izmantots, lai iegūtu tādas aplēses. Ienākumi no pašu kapitāla, kas jāgūst 2012. gadā, atbilstīgi plānam būtu ap 26 %, bet plānā tika atzīts, ka tāda šķietami augsta rentabilitāte bija tāpēc, ka pašu kapitāls palika zems no iepriekšējiem gadiem uzkrāto zaudējumu dēļ. Reālistiskāks scenārijs, kurā nav ņemti vērā uzkrātie zaudējumi, bija tāds, ka ienākumam no pašu kapitāla jāsasniedz 7,6 % 2011. gadā un 9,8 % 2012. gadā, kas atbilstīgi plānam nozīmētu robežrentabilitāti paredzētajam ieguldījumam. |
| --- | --- |

(156)

Visbeidzot, plāns bija izklāstītas finanšu prognozes pārstrukturēšanas periodam no 2008. gada līdz 2012. gadam, paredzot rentabilitātes atjaunošanu 2010. gadā. Plāns vispārīgi un bez pierādījumiem uzskaitīja vairākus pieņēmumus, uz kuru pamata tika izstrādātas finanšu prognozes, bet neietvēra finanšu modeli, kas izmantots, lai iegūtu tādas aplēses. Ienākumi no pašu kapitāla, kas jāgūst 2012. gadā, atbilstīgi plānam būtu ap 26 %, bet plānā tika atzīts, ka tāda šķietami augsta rentabilitāte bija tāpēc, ka pašu kapitāls palika zems no iepriekšējiem gadiem uzkrāto zaudējumu dēļ. Reālistiskāks scenārijs, kurā nav ņemti vērā uzkrātie zaudējumi, bija tāds, ka ienākumam no pašu kapitāla jāsasniedz 7,6 % 2011. gadā un 9,8 % 2012. gadā, kas atbilstīgi plānam nozīmētu robežrentabilitāti paredzētajam ieguldījumam.

| (157) | Prognozētā bilance uzrādīja, ka pamatlīdzekļu vērtībai jāpieaug no apmēram 100 miljoniem PLN 2008. gadā līdz 200 miljoniem PLN 2012. gadā. |
| --- | --- |

(157)

Prognozētā bilance uzrādīja, ka pamatlīdzekļu vērtībai jāpieaug no apmēram 100 miljoniem PLN 2008. gadā līdz 200 miljoniem PLN 2012. gadā.

2.7.   2008. GADA 12. SEPTEMBRA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (158) | 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plāns bija pamatots uz līdzīgiem pieņēmumiem kā 2008. gada jūnija plāns. Darbību diversifikācija palika svarīgākā stratēģiskā ideja, un pārstrukturēšanas panākumu pamatā bija uzņēmumu Mostostal un Ulstein sadarbība, apvienojot to pieredzi tērauda konstrukciju un kuģu būves nozarē. Salīdzinājumā ar jūnija redakciju pārskatītais pārstrukturēšanas plāns bija precīzāk izstrādāts attiecībā uz dažiem pārstrukturēšanas pasākumiem un pieņemtās darbību diversifikācijas praktisko īstenošanu; tas ir atspoguļots plānotajā organizatoriskajā un korporatīvajā pārstrukturēšanā (skatīt turpmāk 2. tabulu). |
| --- | --- |

(158)

2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plāns bija pamatots uz līdzīgiem pieņēmumiem kā 2008. gada jūnija plāns. Darbību diversifikācija palika svarīgākā stratēģiskā ideja, un pārstrukturēšanas panākumu pamatā bija uzņēmumu Mostostal un Ulstein sadarbība, apvienojot to pieredzi tērauda konstrukciju un kuģu būves nozarē. Salīdzinājumā ar jūnija redakciju pārskatītais pārstrukturēšanas plāns bija precīzāk izstrādāts attiecībā uz dažiem pārstrukturēšanas pasākumiem un pieņemtās darbību diversifikācijas praktisko īstenošanu; tas ir atspoguļots plānotajā organizatoriskajā un korporatīvajā pārstrukturēšanā (skatīt turpmāk 2. tabulu).

| (159) | Plānā pieņemts, ka esošā būvētava, pārdēvēta par “SSN Nowa”, pabeigtu ražot pašreizējā pasūtījumu grāmatā esošos kuģus, kur būve nes zaudējumus, un tad to likvidētu. Būvētavas aktīvi tiktu pārdoti trīs jauniem uzņēmumiem: SSN Mostostal (pilnībā Mostostal īpašumā), SSN Ulstein (pilnībā Ulstein īpašumā) un SSN Wspólna (Mostostal un Ulstein īpašumā – katrs ir 50 % akciju turētājs). Turklāt pašreizējais projektēšanas birojs kļūtu par atsevišķu uzņēmumu ar nosaukumu SSN Biuro Projektowe. Plāns paredzēja, ka 2010. gadā Mostostal izveidotu citu jaunu uzņēmumu SSN Odra, kas turpinātu kuģu būvētavas pašreizējo kuģu būves darbību un ražotu ro-pax, ro-ro un con-ro kuģus, kā arī tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai.

  2.   tabula



  SSN uzņēmuma pārstrukturēšana, kas paredzēta 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plānā | Īpašumtiesības | Darbība | Kapitāla ieguldījumi
  (miljonos PLN) | Apgrozījums
  (miljonos PLN) | Darbaspēks | Ieguldījumu programma
  (miljonos PLN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SSN Nowa | 100 % Mostostal | Kuģu būve – pašreizējā pasūtījumu grāmata | 434 (valsts atbalsts) | 2009. gadā: 680
  2010. gadā: 1 000
  Vēlāk: 0 | 2009. gadā 4 011, mērķis – 0 | nav |
| SSN Mostostal | 100 % Mostostal | Tērauda konstrukcijas | 80 | 148 (10 %) | 2009. gadā 297, mērķis – 352 | 59 |
| SSN Ulstein | 100 % Ulstein | Kuģu būve – piekrastes kuģi | 67,3 | 155 (11 %) | 150 | 10 |
| SSN Wspólna | 50 % Mostostal, 50 % Ulstein | Saliekamās tērauda konstrukcijas | 95 | 370–400 (28 %) | 2009. gadā 1 062, mērķis – 663 | 34,5 |
| SSN Biuro Projektowe | 50 % Mostostal, 50 % Ulstein | Projektēšana | 0,2 | 9 (0,6 %) | 150 | 0,5 |
| SSN Odra | 100 % Mostostal | Kuģu būve – ro-pax, ro-ro, tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai | 0,2 | 600–700 (49 %) | 2010. gadā 835, mērķis – 500 | nav |
| Kopā | | | 434 no valsts un 242,7 no ieguldītājiem | 1 412 | 1 815 | 104 |

(159)

Plānā pieņemts, ka esošā būvētava, pārdēvēta par “SSN Nowa”, pabeigtu ražot pašreizējā pasūtījumu grāmatā esošos kuģus, kur būve nes zaudējumus, un tad to likvidētu. Būvētavas aktīvi tiktu pārdoti trīs jauniem uzņēmumiem: SSN Mostostal (pilnībā Mostostal īpašumā), SSN Ulstein (pilnībā Ulstein īpašumā) un SSN Wspólna (Mostostal un Ulstein īpašumā – katrs ir 50 % akciju turētājs). Turklāt pašreizējais projektēšanas birojs kļūtu par atsevišķu uzņēmumu ar nosaukumu SSN Biuro Projektowe. Plāns paredzēja, ka 2010. gadā Mostostal izveidotu citu jaunu uzņēmumu SSN Odra, kas turpinātu kuģu būvētavas pašreizējo kuģu būves darbību un ražotu ro-pax, ro-ro un con-ro kuģus, kā arī tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai.

2.   tabula

SSN uzņēmuma pārstrukturēšana, kas paredzēta 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plānā

Īpašumtiesības

Darbība

Kapitāla ieguldījumi

(miljonos PLN)

Apgrozījums

(miljonos PLN)

Darbaspēks

Ieguldījumu programma

(miljonos PLN)

SSN Nowa

100 % Mostostal

Kuģu būve – pašreizējā pasūtījumu grāmata

434 (valsts atbalsts)

2009. gadā: 680

2010. gadā: 1 000

Vēlāk: 0

2009. gadā 4 011, mērķis – 0

nav

SSN Mostostal

100 % Mostostal

Tērauda konstrukcijas

80

148 (10 %)

2009. gadā 297, mērķis – 352

59

SSN Ulstein

100 % Ulstein

Kuģu būve – piekrastes kuģi

67,3

155 (11 %)

150

10

SSN Wspólna

50 % Mostostal, 50 % Ulstein

Saliekamās tērauda konstrukcijas

95

370–400 (28 %)

2009. gadā 1 062, mērķis – 663

34,5

SSN Biuro Projektowe

50 % Mostostal, 50 % Ulstein

Projektēšana

0,2

9 (0,6 %)

150

0,5

SSN Odra

100 % Mostostal

Kuģu būve – ro-pax, ro-ro, tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai

0,2

600–700 (49 %)

2010. gadā 835, mērķis – 500

nav

Kopā

434 no valsts un 242,7 no ieguldītājiem

1 412

1 815

104

| (160) | Plānā pieņemts, ka SSN Nowa un SSN Odra – uzņēmumiem, kuriem bija jāturpina būvētavas pašreizējās kuģu būves darbība – nebūtu aktīvu un ka tiem būtu jāslēdz apakšlīgumi par saliekamām tērauda konstrukcijām ar SSN Wspólna un jāizmanto SSN Mostostal vai SSN Ulstein jauda kuģu montāžai un aprīkošanai. Plānā nebija aprakstīts, kā tāda jaudas dalīšana tiktu pārvaldīta praksē vai ar kādiem noteikumiem jauda tiktu darīta pieejama uzņēmumam SSN Nowa un vēlāk uzņēmumam SSN Odra. |
| --- | --- |

(160)

Plānā pieņemts, ka SSN Nowa un SSN Odra – uzņēmumiem, kuriem bija jāturpina būvētavas pašreizējās kuģu būves darbība – nebūtu aktīvu un ka tiem būtu jāslēdz apakšlīgumi par saliekamām tērauda konstrukcijām ar SSN Wspólna un jāizmanto SSN Mostostal vai SSN Ulstein jauda kuģu montāžai un aprīkošanai. Plānā nebija aprakstīts, kā tāda jaudas dalīšana tiktu pārvaldīta praksē vai ar kādiem noteikumiem jauda tiktu darīta pieejama uzņēmumam SSN Nowa un vēlāk uzņēmumam SSN Odra.

| (161) | Abiem uzņēmumiem SSN Ulstein un SSN Mostostal bija jāiekļūst jaunos tirgos, kuros SSN nebija nekādas pieredzes; tomēr plānā nebija sniegta minēto tirgu analīze. |
| --- | --- |

(161)

Abiem uzņēmumiem SSN Ulstein un SSN Mostostal bija jāiekļūst jaunos tirgos, kuros SSN nebija nekādas pieredzes; tomēr plānā nebija sniegta minēto tirgu analīze.

| (162) | Plānā bija paskaidrots, ka Ulstein pašlaik ir noslēdzis apakšlīgumu par korpusu ražošanu, bet plāno kontrolēt arī ražošanas iepriekšējos posmus un tādējādi, iegādājoties jaudu Ščecinā, paredz sasniegt ražošanas procesa vertikālo integrāciju. SSN Ulstein pieļāva saprātīgu mācību līkni un plānoja būvēt vispirms korpusus un tad daļēji aprīkotus un pilnībā aprīkotus piekrastes kuģus. Plānā nebija sniegta informācija par plānoto ražošanas apjomu, korpusu/kuģu paredzamām cenām, izmaksām, rentabilitāti utt. |
| --- | --- |

(162)

Plānā bija paskaidrots, ka Ulstein pašlaik ir noslēdzis apakšlīgumu par korpusu ražošanu, bet plāno kontrolēt arī ražošanas iepriekšējos posmus un tādējādi, iegādājoties jaudu Ščecinā, paredz sasniegt ražošanas procesa vertikālo integrāciju. SSN Ulstein pieļāva saprātīgu mācību līkni un plānoja būvēt vispirms korpusus un tad daļēji aprīkotus un pilnībā aprīkotus piekrastes kuģus. Plānā nebija sniegta informācija par plānoto ražošanas apjomu, korpusu/kuģu paredzamām cenām, izmaksām, rentabilitāti utt.

| (163) | Iemesli Mostostal ieguldījumam Ščecinas kuģu būvētavā palika tie paši, kas bija minēti 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā. Ieguldītāja mērķis bija paplašināt savu jaudu tērauda struktūru ražošanā un iegūt tiešu pieeju ūdens transportam, kas samazinātu uzņēmuma transporta izmaksas, ļaujot pārvadāt lielākas, pilnībā samontētas konstrukcijas. Plānotais ražošanas apjoms, pieņemtās cenas, izmaksas, peļņas normas utt. nebija aprakstīti. |
| --- | --- |

(163)

Iemesli Mostostal ieguldījumam Ščecinas kuģu būvētavā palika tie paši, kas bija minēti 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā. Ieguldītāja mērķis bija paplašināt savu jaudu tērauda struktūru ražošanā un iegūt tiešu pieeju ūdens transportam, kas samazinātu uzņēmuma transporta izmaksas, ļaujot pārvadāt lielākas, pilnībā samontētas konstrukcijas. Plānotais ražošanas apjoms, pieņemtās cenas, izmaksas, peļņas normas utt. nebija aprakstīti.

| (164) | Plāns neparedzēja SSN Nowa pārstrukturēšanu, pieņemot, ka tas tiktu likvidēts pēc tam, kad būs uzbūvēti kuģi, kas ir ietverti pašreizējā pasūtījumu grāmatā un kuru būve rada zaudējumus. Plānā bija iekļauta kuģu būves nozares tirgus analīze, kas tomēr lielā mērā atsaucās uz tirgus segmentiem, kuros būvētava nākotnē neplānoja aktīvi darboties. |
| --- | --- |

(164)

Plāns neparedzēja SSN Nowa pārstrukturēšanu, pieņemot, ka tas tiktu likvidēts pēc tam, kad būs uzbūvēti kuģi, kas ir ietverti pašreizējā pasūtījumu grāmatā un kuru būve rada zaudējumus. Plānā bija iekļauta kuģu būves nozares tirgus analīze, kas tomēr lielā mērā atsaucās uz tirgus segmentiem, kuros būvētava nākotnē neplānoja aktīvi darboties.

| (165) | Plānā nebija iekļauts uzņēmējdarbības plāns uzņēmumam SSN Odra. Attiecībā uz SSN Odra stratēģiju plānā pieņemts, ka uzņēmums saņemtu rentablus līgumus no valsts īpašumā esošās Polska Żegluga Morska (Polijas tvaikoņu uzņēmums) ro-pax pasažieru kuģu ražošanai. Turklāt SSN Odra varētu apsvērt minēto kuģu militārās versijas ražošanu, bet papildu informācija par minēto jautājumu netika iesniegta. |
| --- | --- |

(165)

Plānā nebija iekļauts uzņēmējdarbības plāns uzņēmumam SSN Odra. Attiecībā uz SSN Odra stratēģiju plānā pieņemts, ka uzņēmums saņemtu rentablus līgumus no valsts īpašumā esošās Polska Żegluga Morska (Polijas tvaikoņu uzņēmums) ro-pax pasažieru kuģu ražošanai. Turklāt SSN Odra varētu apsvērt minēto kuģu militārās versijas ražošanu, bet papildu informācija par minēto jautājumu netika iesniegta.

| (166) | Visbeidzot, uzņēmumam SSN Wspólna bija galvenokārt jāsniedz pakalpojumi citiem uzņēmumiem. Plānā lēsts, ka SSN Wspólna tērauda pārstrādes jauda būs 74 tūkstoši tonnu. SSN Ulstein vajadzētu 15 līdz 20 tūkstošus tonnu un SSN Mostostal – 12 līdz 15 tūkstošus tonnu. Plāns paredzēja, ka apmēram 30 tūkstošus tonnu tērauda piešķirtu kuģu būves darbībai, kas nav SSN Ulstein darbība. Turklāt plānā bija ierosināts, ka SSN Wspólna atlikušo jaudu (9–17 tūkstoši tonnu tērauda, t. i., 12–23 % jaudas) izmantotu apakšlīgumiem ar citiem uzņēmumiem, bet tajā nebija aprakstīts mērķa tirgus, pieprasījums vai tas, kādu rentabilitāti būtu iespējams sasniegt. |
| --- | --- |

(166)

Visbeidzot, uzņēmumam SSN Wspólna bija galvenokārt jāsniedz pakalpojumi citiem uzņēmumiem. Plānā lēsts, ka SSN Wspólna tērauda pārstrādes jauda būs 74 tūkstoši tonnu. SSN Ulstein vajadzētu 15 līdz 20 tūkstošus tonnu un SSN Mostostal – 12 līdz 15 tūkstošus tonnu. Plāns paredzēja, ka apmēram 30 tūkstošus tonnu tērauda piešķirtu kuģu būves darbībai, kas nav SSN Ulstein darbība. Turklāt plānā bija ierosināts, ka SSN Wspólna atlikušo jaudu (9–17 tūkstoši tonnu tērauda, t. i., 12–23 % jaudas) izmantotu apakšlīgumiem ar citiem uzņēmumiem, bet tajā nebija aprakstīts mērķa tirgus, pieprasījums vai tas, kādu rentabilitāti būtu iespējams sasniegt.

| (167) | Papildus organizatoriskai pārstrukturēšanai plāns paredzēja aktīvu pārstrukturēšanu, finansiālu pārstrukturēšanu un ievērojamu darbaspēka samazinājumu. |
| --- | --- |

(167)

Papildus organizatoriskai pārstrukturēšanai plāns paredzēja aktīvu pārstrukturēšanu, finansiālu pārstrukturēšanu un ievērojamu darbaspēka samazinājumu.

| (168) | Plāns paredzēja uzņēmumos SSN Ulstein, SSN Mostostal un SSN Wspólna kopumā ieguldīt 104 miljonus PLN. Turklāt SSN Nowa ieguldītu [...] (10) miljonus PLN dažu ražošanas līdzekļu pārvietošanā, lai atbrīvotu zemi, kuru pārdodot, tiktu iegūta nauda pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(168)

Plāns paredzēja uzņēmumos SSN Ulstein, SSN Mostostal un SSN Wspólna kopumā ieguldīt 104 miljonus PLN. Turklāt SSN Nowa ieguldītu [...] (10) miljonus PLN dažu ražošanas līdzekļu pārvietošanā, lai atbrīvotu zemi, kuru pārdodot, tiktu iegūta nauda pārstrukturēšanai.

| (169) | Attiecībā uz plānoto viena stāpeļa slēgšanu 12. septembra plānā (tāpat kā jūnija plānā) bija apgalvots, ka stāpeli Wulkan 1 izmantotu nevis kuģu būvei, bet SSN Mostostal to izmantotu tērauda struktūru ražošanai. |
| --- | --- |

(169)

Attiecībā uz plānoto viena stāpeļa slēgšanu 12. septembra plānā (tāpat kā jūnija plānā) bija apgalvots, ka stāpeli Wulkan 1 izmantotu nevis kuģu būvei, bet SSN Mostostal to izmantotu tērauda struktūru ražošanai.

| (170) | Nodarbinātības izteiksmē plāns paredzēja samazinājumu par gandrīz 60 % līdz 1 815 darbiniekiem. |
| --- | --- |

(170)

Nodarbinātības izteiksmē plāns paredzēja samazinājumu par gandrīz 60 % līdz 1 815 darbiniekiem.

| (171) | Finanšu prognozes rādīja, ka SSN Ulstein sāktu darbību 2009. gadā un sāktu gūt peļņu 2010. gadā. SSN Mostostal un SSN Wspólna bija jāsāk darbība 2009. gadā un uzreiz jāsāk gūt peļņa. SSN Odra sāktu kuģu būves ražošanas darbības 2010. gadā un saskaņā ar finanšu prognozēm tūlīt gūtu peļņu. |
| --- | --- |

(171)

Finanšu prognozes rādīja, ka SSN Ulstein sāktu darbību 2009. gadā un sāktu gūt peļņu 2010. gadā. SSN Mostostal un SSN Wspólna bija jāsāk darbība 2009. gadā un uzreiz jāsāk gūt peļņa. SSN Odra sāktu kuģu būves ražošanas darbības 2010. gadā un saskaņā ar finanšu prognozēm tūlīt gūtu peļņu.

| (172) | Prognozētā peļņa no pārdošanas SSN Ulstein gadījumā bija 6 %, kas plānā uzskatīta par pietiekamu. Uzņēmumam SSN Odra peļņa no pārdošanas pirmajā ražošanas gadā būtu 11 % (no diviem ļoti rentabliem līgumiem, kuri tajā gadā būtu vienlaicīgi) un samazinātos līdz 7–8 % nākamajos gados. SSN Mostostal pieņēma, ka peļņa no pārdošanas būtu 6–9 % 2009.–2011. gadā un 11 % 2012. gadā. Peļņa no pārdošanas uzņēmumiem SSN Wspólna un SSN Biuro Projektowe būtu minimāla: 0,4 % visā laikposmā uzņēmumam SSN Wspólna un 1,6 % uzņēmumam SSN Biuro Projektowe. Atbilstīgi plānam abi uzņēmumi gūtu tik nelielu peļņu no pārdošanas zemas peļņas normas dēļ, un tāda peļņa būtu pamatota, jo tie ir pakalpojumu uzņēmumi, kuri strādā galaprodukta ražotājiem uzņēmumiem un lielā mērā izmanto principālu piešķirtos materiālus. |
| --- | --- |

(172)

Prognozētā peļņa no pārdošanas SSN Ulstein gadījumā bija 6 %, kas plānā uzskatīta par pietiekamu. Uzņēmumam SSN Odra peļņa no pārdošanas pirmajā ražošanas gadā būtu 11 % (no diviem ļoti rentabliem līgumiem, kuri tajā gadā būtu vienlaicīgi) un samazinātos līdz 7–8 % nākamajos gados. SSN Mostostal pieņēma, ka peļņa no pārdošanas būtu 6–9 % 2009.–2011. gadā un 11 % 2012. gadā. Peļņa no pārdošanas uzņēmumiem SSN Wspólna un SSN Biuro Projektowe būtu minimāla: 0,4 % visā laikposmā uzņēmumam SSN Wspólna un 1,6 % uzņēmumam SSN Biuro Projektowe. Atbilstīgi plānam abi uzņēmumi gūtu tik nelielu peļņu no pārdošanas zemas peļņas normas dēļ, un tāda peļņa būtu pamatota, jo tie ir pakalpojumu uzņēmumi, kuri strādā galaprodukta ražotājiem uzņēmumiem un lielā mērā izmanto principālu piešķirtos materiālus.

| (173) | Uzņēmumam SSN Nowa bija jāpabeidz ražot zaudējumus nesošos kuģus, kuri ierakstīti būvētavas pašreizējā pasūtījumu grāmatā, kas nozīmē, ka tas turpinātu radīt zaudējumus visā periodā, līdz tas tiktu likvidēts. Līdz ar to plāna īstenošana bija atkarīga no piešķirta papildu valsts atbalsta 430 miljonu PLN apmērā, lai segtu uzņēmuma SSN Nowa nākotnes zaudējumus. Salīdzinājumā ar jūnija plānu, kas paredzēja valsts kapitāla ieguldījumu 588 miljonu PLN apmērā un aizdevumu 68 miljonu PLN apmērā, prasītā valsts atbalsta summa šķita mazāka. Tomēr Komisija piebilda, ka starplaikā 2008. gada augustā publiskās iestādes (ARP un KPS) bija īstenojušas “parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījumu 130 miljonu PLN apmērā. |
| --- | --- |

(173)

Uzņēmumam SSN Nowa bija jāpabeidz ražot zaudējumus nesošos kuģus, kuri ierakstīti būvētavas pašreizējā pasūtījumu grāmatā, kas nozīmē, ka tas turpinātu radīt zaudējumus visā periodā, līdz tas tiktu likvidēts. Līdz ar to plāna īstenošana bija atkarīga no piešķirta papildu valsts atbalsta 430 miljonu PLN apmērā, lai segtu uzņēmuma SSN Nowa nākotnes zaudējumus. Salīdzinājumā ar jūnija plānu, kas paredzēja valsts kapitāla ieguldījumu 588 miljonu PLN apmērā un aizdevumu 68 miljonu PLN apmērā, prasītā valsts atbalsta summa šķita mazāka. Tomēr Komisija piebilda, ka starplaikā 2008. gada augustā publiskās iestādes (ARP un KPS) bija īstenojušas “parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījumu 130 miljonu PLN apmērā.

2.8.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (174) | Pēc 2006. gada decembra vienošanās starp Polijas iestādēm un Komisiju Komisija sāka intensīvas sarunas ar Polijas iestādēm un SSN, lai noteiktu vajadzīgos kompensācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(174)

Pēc 2006. gada decembra vienošanās starp Polijas iestādēm un Komisiju Komisija sāka intensīvas sarunas ar Polijas iestādēm un SSN, lai noteiktu vajadzīgos kompensācijas pasākumus.

| (175) | Sadarbībā ar ārējo padomdevēju un būvētavu Komisija noteica šādu metodoloģiju, lai novērtētu Polijas ierosināto jaudas samazinājumu kā kompensācijas pasākumu. |
| --- | --- |

(175)

Sadarbībā ar ārējo padomdevēju un būvētavu Komisija noteica šādu metodoloģiju, lai novērtētu Polijas ierosināto jaudas samazinājumu kā kompensācijas pasākumu.

| (176) | Lai kompensācijas pasākumiem būtu jēga, jaudas samazinājumam bija jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu, ka būvētavas nākotnes jauda pēc pārstrukturēšanas būs mazāka par tās pašreizējo jaudu. |
| --- | --- |

(176)

Lai kompensācijas pasākumiem būtu jēga, jaudas samazinājumam bija jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu, ka būvētavas nākotnes jauda pēc pārstrukturēšanas būs mazāka par tās pašreizējo jaudu.

| (177) | Komisija vispirms novērtēja būvētavas pašreizējo tehnisko jaudu, pieņemot, ka kuģu montāža uz stāpeļiem ir viena no nepilnībām būvētavas ražošanas procesā, ko nevarētu viegli pārvarēt, izmantojot ārpakalpojumus. Saskaņā ar Komisijas izmantoto metodoloģiju, ko ne Polijas iestādes, ne būvētava neapstrīdēja, jaudu aprēķina, izmantojot montāžas ilgumu uz stāpeļa un tipiskos kuģu veidus (jo kuģi atšķiras pēc CGT vērtības, bet var tikt samontēti vienādā laikā). |
| --- | --- |

(177)

Komisija vispirms novērtēja būvētavas pašreizējo tehnisko jaudu, pieņemot, ka kuģu montāža uz stāpeļiem ir viena no nepilnībām būvētavas ražošanas procesā, ko nevarētu viegli pārvarēt, izmantojot ārpakalpojumus. Saskaņā ar Komisijas izmantoto metodoloģiju, ko ne Polijas iestādes, ne būvētava neapstrīdēja, jaudu aprēķina, izmantojot montāžas ilgumu uz stāpeļa un tipiskos kuģu veidus (jo kuģi atšķiras pēc CGT vērtības, bet var tikt samontēti vienādā laikā).

| (178) | Pašreizējās jaudas aprēķinā ņēma vērā laiku, kas faktiski vajadzīgs, lai uz stāpeļa samontētu (konkrēta tipa) kuģi. Minētajā laikā bija jāatspoguļo visi pašreizējie ražošanas procesa trūkumi, piemēram, zems ražīgums, nepilnības, novecojuši aktīvi, neefektīva ražošanas plūsma un sarežģījumi ar darbaspēku. No montāžas laika varēja atskaitīt tikai finanšu ierobežojumu ietekmi, kuri rodas no būvētavas grūtā finansiālā stāvokļa. Neregulāra piekļuve apgrozāmajam kapitālam vai tādas pieejas neesamība var nopietni traucēt ražošanas procesu. Tā kā tas ir ārējs faktors, kas raksturīgs visiem finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un nav saistīts ar paša uzņēmuma neefektivitāti, tad Komisija pieņēma, ka būvētavas faktisko izpildījumu var koriģēt, pieņemot vienmērīgu piekļuvi apgrozāmajam kapitālam. |
| --- | --- |

(178)

Pašreizējās jaudas aprēķinā ņēma vērā laiku, kas faktiski vajadzīgs, lai uz stāpeļa samontētu (konkrēta tipa) kuģi. Minētajā laikā bija jāatspoguļo visi pašreizējie ražošanas procesa trūkumi, piemēram, zems ražīgums, nepilnības, novecojuši aktīvi, neefektīva ražošanas plūsma un sarežģījumi ar darbaspēku. No montāžas laika varēja atskaitīt tikai finanšu ierobežojumu ietekmi, kuri rodas no būvētavas grūtā finansiālā stāvokļa. Neregulāra piekļuve apgrozāmajam kapitālam vai tādas pieejas neesamība var nopietni traucēt ražošanas procesu. Tā kā tas ir ārējs faktors, kas raksturīgs visiem finansiālās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un nav saistīts ar paša uzņēmuma neefektivitāti, tad Komisija pieņēma, ka būvētavas faktisko izpildījumu var koriģēt, pieņemot vienmērīgu piekļuvi apgrozāmajam kapitālam.

| (179) | Nākotnes jaudas aplēsē ņēma vērā laiku, kas, iespējams, vajadzīgs, lai samontētu uz stāpeļa (konkrēta tipa) kuģi, ar pieņēmumu, ka būvētavas ražīgums ir salīdzināms ar etalonu, ko noteikušas citas konkurējošas Eiropas kuģu būvētavas. Citiem vārdiem, bija jāņem vērā ietekme, kāda būs iekārtu vajadzīgajai modernizācijai un darba apstākļu (organizācijas, finanšu, piegāžu, darbaspēka) optimizācijai. |
| --- | --- |

(179)

Nākotnes jaudas aplēsē ņēma vērā laiku, kas, iespējams, vajadzīgs, lai samontētu uz stāpeļa (konkrēta tipa) kuģi, ar pieņēmumu, ka būvētavas ražīgums ir salīdzināms ar etalonu, ko noteikušas citas konkurējošas Eiropas kuģu būvētavas. Citiem vārdiem, bija jāņem vērā ietekme, kāda būs iekārtu vajadzīgajai modernizācijai un darba apstākļu (organizācijas, finanšu, piegāžu, darbaspēka) optimizācijai.

| (180) | Tāda modernizācija bija neizbēgama, ja būvētava vēlējās atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju. Saistītais ražīguma palielinājums ļautu būvētavai gan samazināt ieguldījumus, gan ātrāk veikt ražošanu. Līdz ar dažādu ražošanas aspektu uzlabojumu palielinātos jauda, kas izteikta kā spēja ražot konkrētu apjomu. Tāpēc bija svarīgi piebilst, ka dažu iekārtu slēgšanu, piemēram, ierosināto viena stāpeļa slēgšanu Ščecinas kuģu būvētavā, varēja kompensēt atlikušās doka daļas jaudas palielinājums. Lai kompensācijas pasākumi paliktu nozīmīgi, jaudas samazinājumam bija jābūt tādam, lai būvētavas jauda pārstrukturēšanas beigās, t. i., pēc ieguldījuma un ražīguma uzlabojuma, būtu zemāka par tās pašreizējo jaudu. Tikai tā varēja saskaņot abus mērķus, lai sasniegtu ilgtermiņa dzīvotspēju, kas palielinātu ražīgumu un pēc iespējas mazinātu negatīvo ietekmi uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(180)

Tāda modernizācija bija neizbēgama, ja būvētava vēlējās atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju. Saistītais ražīguma palielinājums ļautu būvētavai gan samazināt ieguldījumus, gan ātrāk veikt ražošanu. Līdz ar dažādu ražošanas aspektu uzlabojumu palielinātos jauda, kas izteikta kā spēja ražot konkrētu apjomu. Tāpēc bija svarīgi piebilst, ka dažu iekārtu slēgšanu, piemēram, ierosināto viena stāpeļa slēgšanu Ščecinas kuģu būvētavā, varēja kompensēt atlikušās doka daļas jaudas palielinājums. Lai kompensācijas pasākumi paliktu nozīmīgi, jaudas samazinājumam bija jābūt tādam, lai būvētavas jauda pārstrukturēšanas beigās, t. i., pēc ieguldījuma un ražīguma uzlabojuma, būtu zemāka par tās pašreizējo jaudu. Tikai tā varēja saskaņot abus mērķus, lai sasniegtu ilgtermiņa dzīvotspēju, kas palielinātu ražīgumu un pēc iespējas mazinātu negatīvo ietekmi uz tirdzniecību.

| (181) | Lai nodrošinātu konsekvenci, aprēķinot pašreizējo un nākotnes jaudu, jāizmanto tāds pats ražojumu klāsts, t. i., tie paši kuģu tipi. Vai arī par tuvinājumu var izmantot “vidējo kuģi” (t. i., CGT vidējo vērtību, ņemot vērā būvētavas pasūtījumu grāmatu). |
| --- | --- |

(181)

Lai nodrošinātu konsekvenci, aprēķinot pašreizējo un nākotnes jaudu, jāizmanto tāds pats ražojumu klāsts, t. i., tie paši kuģu tipi. Vai arī par tuvinājumu var izmantot “vidējo kuģi” (t. i., CGT vidējo vērtību, ņemot vērā būvētavas pasūtījumu grāmatu).

| (182) | Pamatojoties uz SSN iesniegto informāciju, tā pašreizējā jauda, darbojoties ar finanšu ierobežojumiem, lēsta robežās no 177 tūkstošiem CGT līdz 202 tūkstošiem CGT atkarībā no tā, vai būvētavas ražošanā ir vai nav iekļauti tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai. Būvētavas bez finanšu ierobežojumiem jauda ir 208 tūkstoši CGT (9,15 kuģi), ja ražošanā ir iekļauti tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai, un 238 tūkstoši CGT (10,7 kuģi), ja ražošanā tādi tankkuģi nav iekļauti. |
| --- | --- |

(182)

Pamatojoties uz SSN iesniegto informāciju, tā pašreizējā jauda, darbojoties ar finanšu ierobežojumiem, lēsta robežās no 177 tūkstošiem CGT līdz 202 tūkstošiem CGT atkarībā no tā, vai būvētavas ražošanā ir vai nav iekļauti tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai. Būvētavas bez finanšu ierobežojumiem jauda ir 208 tūkstoši CGT (9,15 kuģi), ja ražošanā ir iekļauti tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai, un 238 tūkstoši CGT (10,7 kuģi), ja ražošanā tādi tankkuģi nav iekļauti.

| (183) | Būvētava apgalvoja, ka ieguldījumam, kas paredzēts 2006. gada pārstrukturēšanas plānā, nebūtu ietekmes uz montāžas laiku, bet tas drīzāk izpaustos kā izmaksu samazinājums. Tā arī paskaidroja, ka, lai gan daži ieguldījumi potenciāli varētu samazināt montāžas laiku, minēto ietekmi kompensētu svarīga ražošanas metodes maiņa – agrāks aprīkojums. Būvētava arī paskaidroja, ka, lai ievērojami saīsinātu montāžas laiku, būtu jāiegulda pašos stāpeļos. Būvētava tādu ieguldījumu noteica 200 miljonu euro apmērā, kas būvētavai acīmredzami nav sasniedzams. |
| --- | --- |

(183)

Būvētava apgalvoja, ka ieguldījumam, kas paredzēts 2006. gada pārstrukturēšanas plānā, nebūtu ietekmes uz montāžas laiku, bet tas drīzāk izpaustos kā izmaksu samazinājums. Tā arī paskaidroja, ka, lai gan daži ieguldījumi potenciāli varētu samazināt montāžas laiku, minēto ietekmi kompensētu svarīga ražošanas metodes maiņa – agrāks aprīkojums. Būvētava arī paskaidroja, ka, lai ievērojami saīsinātu montāžas laiku, būtu jāiegulda pašos stāpeļos. Būvētava tādu ieguldījumu noteica 200 miljonu euro apmērā, kas būvētavai acīmredzami nav sasniedzams.

| (184) | Tāpēc, ja iekārtas netiktu slēgtas, nākotnes jauda būtu identiska pašreizējai jaudai scenārijā, kurā nav finanšu ierobežojumu, t. i., 208 tūkstošiem CGT, ja ražošanā ietvertu tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai, un 238 tūkstošiem CGT, ja tādus tankkuģus neražotu. |
| --- | --- |

(184)

Tāpēc, ja iekārtas netiktu slēgtas, nākotnes jauda būtu identiska pašreizējai jaudai scenārijā, kurā nav finanšu ierobežojumu, t. i., 208 tūkstošiem CGT, ja ražošanā ietvertu tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai, un 238 tūkstošiem CGT, ja tādus tankkuģus neražotu.

| (185) | Pēc mazākā stāpeļa (Wulkan 1) slēgšanas būvētavas jauda būtu no 149 tūkstošiem kompensētās bruto tonnāžas (6,25 kuģi) mazākās CGT intensitātes diapazonam (ar tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai) līdz 178 tūkstošiem CGT (7,8 kuģi) lielākās CGT intensitātes diapazonam (bez tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai). |
| --- | --- |

(185)

Pēc mazākā stāpeļa (Wulkan 1) slēgšanas būvētavas jauda būtu no 149 tūkstošiem kompensētās bruto tonnāžas (6,25 kuģi) mazākās CGT intensitātes diapazonam (ar tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai) līdz 178 tūkstošiem CGT (7,8 kuģi) lielākās CGT intensitātes diapazonam (bez tankkuģiem ķimikāliju pārvadāšanai).

| (186) | Pamatojoties uz minētajiem skaitļiem, Komisija konstatēja, ka jaudas samazinājums pēc mazā stāpeļa slēgšanas būtu no 25 % līdz 46 % atkarībā no tā, kāds ražojumu klāsts tiktu izmantots aplēsēm. Pamatojoties uz to un ņemot vērā to, ka papildu stāpeļa slēgšana nozīmētu jaudas samazinājumu par vismaz 59 %, Komisija provizoriski secināja, ka mazākā stāpeļa – Wulkan 1 – slēgšana, ko ierosinājusi Polija, būtu pietiekams kompensācijas pasākums. |
| --- | --- |

(186)

Pamatojoties uz minētajiem skaitļiem, Komisija konstatēja, ka jaudas samazinājums pēc mazā stāpeļa slēgšanas būtu no 25 % līdz 46 % atkarībā no tā, kāds ražojumu klāsts tiktu izmantots aplēsēm. Pamatojoties uz to un ņemot vērā to, ka papildu stāpeļa slēgšana nozīmētu jaudas samazinājumu par vismaz 59 %, Komisija provizoriski secināja, ka mazākā stāpeļa – Wulkan 1 – slēgšana, ko ierosinājusi Polija, būtu pietiekams kompensācijas pasākums.

2.9.   ATBALSTA PASĀKUMI

| (187) | Komisija sāka formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kas aprakstīti lēmuma pielikuma B daļā. Tajos ietilpa kapitāla ieguldījums un divas izpildes garantijas, ko piešķirtu uzņēmums ARP, un vairāki nekustamā īpašuma nodokļa atliktie maksājumi un norakstījumi, ko piešķirtu Ščecinas pilsēta. Minēto pasākumu nominālvērtība bija PLN 126 524 652. |
| --- | --- |

(187)

Komisija sāka formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz atbalsta pasākumiem, kas aprakstīti lēmuma pielikuma B daļā. Tajos ietilpa kapitāla ieguldījums un divas izpildes garantijas, ko piešķirtu uzņēmums ARP, un vairāki nekustamā īpašuma nodokļa atliktie maksājumi un norakstījumi, ko piešķirtu Ščecinas pilsēta. Minēto pasākumu nominālvērtība bija PLN 126 524 652.

| (188) | Polija informēja Komisiju, ka abas izpildes garantijas, kas uzskaitītas kā 62. un 63. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, nebija piešķirtas (11). Polija arī informēja Komisiju, ka nekustamā īpašuma nodokļa norakstījumi, kas uzskaitīti kā 64. un 68. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru, bija atlikti (12). |
| --- | --- |

(188)

Polija informēja Komisiju, ka abas izpildes garantijas, kas uzskaitītas kā 62. un 63. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, nebija piešķirtas (11). Polija arī informēja Komisiju, ka nekustamā īpašuma nodokļa norakstījumi, kas uzskaitīti kā 64. un 68. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru, bija atlikti (12).

| (189) | Turpmāk 3. tabulā ir parādīti pasākumi, kas piešķirti no 2004. gada 1. maija – dienas, kad Polija pievienojās ES – līdz 2007. gada 30. jūnijam. Polija paziņoja minētos pasākumus 2007. gada 11. jūlija vēstulē. To nominālvērtība ir PLN 259 560 990. 1. pasākums atbilst 61. pasākumam B daļā pielikumā lēmumam sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(189)

Turpmāk 3. tabulā ir parādīti pasākumi, kas piešķirti no 2004. gada 1. maija – dienas, kad Polija pievienojās ES – līdz 2007. gada 30. jūnijam. Polija paziņoja minētos pasākumus 2007. gada 11. jūlija vēstulē. To nominālvērtība ir PLN 259 560 990. 1. pasākums atbilst 61. pasākumam B daļā pielikumā lēmumam sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru.

| (190) | Turpmāk 3. tabulā ir ietverti aizdevumi no KPS, ko izmantoja, lai finansētu būvētavas apgrozāmā kapitāla vajadzības. Polija 2007. gada 11. jūlija un 2008. gada 9. janvāra vēstulēs apgalvoja, ka minētie aizdevumi neveido valsts atbalstu, jo iekasētie procenti atbilda konkrētā projekta, kam aizdevums tika meklēts, riska novērtējumam. |
| --- | --- |

(190)

Turpmāk 3. tabulā ir ietverti aizdevumi no KPS, ko izmantoja, lai finansētu būvētavas apgrozāmā kapitāla vajadzības. Polija 2007. gada 11. jūlija un 2008. gada 9. janvāra vēstulēs apgalvoja, ka minētie aizdevumi neveido valsts atbalstu, jo iekasētie procenti atbilda konkrētā projekta, kam aizdevums tika meklēts, riska novērtējumam.

| (191) | Par minētajiem aizdevumiem, ko piešķīra 2005.–2007. gadā, KPS iekasēja procentus pēc likmes, kas nedaudz pārsniedza 6 %. Atsauces likme Polijai laikposmā, kad būvētavai tika izsniegti KPS aizdevumi, bija robežās no 5,56 % līdz 6,24 %. Turklāt KPS iekasēja vienreizēju nodevu robežās no 0,1 % līdz 0,4 %. Atbilstīgi Polijas iestāžu sniegtajai informācijai KPS prasīja nodrošinājumu, kas izpaustos kā piekrišana piespiedu izpildei, līgums par debitoru parādu cesiju, beznosacījuma maksājuma uzdevums, nedenominētas obligāciju vai aktīvu ķīlas (13). |
| --- | --- |

(191)

Par minētajiem aizdevumiem, ko piešķīra 2005.–2007. gadā, KPS iekasēja procentus pēc likmes, kas nedaudz pārsniedza 6 %. Atsauces likme Polijai laikposmā, kad būvētavai tika izsniegti KPS aizdevumi, bija robežās no 5,56 % līdz 6,24 %. Turklāt KPS iekasēja vienreizēju nodevu robežās no 0,1 % līdz 0,4 %. Atbilstīgi Polijas iestāžu sniegtajai informācijai KPS prasīja nodrošinājumu, kas izpaustos kā piekrišana piespiedu izpildei, līgums par debitoru parādu cesiju, beznosacījuma maksājuma uzdevums, nedenominētas obligāciju vai aktīvu ķīlas (13).

| (192) | KPS tika izveidots 2004. gadā kā ARP pilnīgs meitasuzņēmums, kura funkcija ir ARP riska kapitāla fonds. Tā galvenā loma bija veidot mehānismu Polijas trīs lielāko kuģu būvētavu konsolidācijai, bet šis projekts tika atmests 2006. gadā. Atbilstīgi Polijas 2006. gadā sniegtajai informācijai (14)
  KPS bija jāfinansē no ARP kapitāla ieguldījuma, ARP sniegta ieguldījuma natūrā (akcijas trešos uzņēmumos) un ARP garantēta atjaunojama bankas aizdevuma, kas bija konkrēti izstrādāts, lai atbalstītu kuģu būvētavu finansēšanu. Atbilstīgi valdības tīmekļa vietnē pieejamajai informācijai KPS bija arī jāatbalsta kuģu būvēšanas darbības Polijā, emitējot obligācijas, ko pilnībā garantē ARP. Dokuments “Stratēģija kuģu būves nozarei (jūras konstrukciju kuģu būvētavām) Polijā 2006.–2010. gadā” (15) apstiprina, ka KPS bija jārada resursi, emitējot parāda instrumentus apmēram 100 miljonu USD apmērā, kas nodrošināti ar aktīviem, kuri iezīmēti kuģu būves nozares pārstrukturēšanai un kas izpaustos kā līdzekļi, ko Valsts kase pārskaitītu ARP. |
| --- | --- |

(192)

KPS tika izveidots 2004. gadā kā ARP pilnīgs meitasuzņēmums, kura funkcija ir ARP riska kapitāla fonds. Tā galvenā loma bija veidot mehānismu Polijas trīs lielāko kuģu būvētavu konsolidācijai, bet šis projekts tika atmests 2006. gadā. Atbilstīgi Polijas 2006. gadā sniegtajai informācijai (14)
  KPS bija jāfinansē no ARP kapitāla ieguldījuma, ARP sniegta ieguldījuma natūrā (akcijas trešos uzņēmumos) un ARP garantēta atjaunojama bankas aizdevuma, kas bija konkrēti izstrādāts, lai atbalstītu kuģu būvētavu finansēšanu. Atbilstīgi valdības tīmekļa vietnē pieejamajai informācijai KPS bija arī jāatbalsta kuģu būvēšanas darbības Polijā, emitējot obligācijas, ko pilnībā garantē ARP. Dokuments “Stratēģija kuģu būves nozarei (jūras konstrukciju kuģu būvētavām) Polijā 2006.–2010. gadā” (15) apstiprina, ka KPS bija jārada resursi, emitējot parāda instrumentus apmēram 100 miljonu USD apmērā, kas nodrošināti ar aktīviem, kuri iezīmēti kuģu būves nozares pārstrukturēšanai un kas izpaustos kā līdzekļi, ko Valsts kase pārskaitītu ARP.

| (193) | Turpmāk 4. tabulā ir parādīts atbalsts, ko no 2007. gada 30. jūnija līdz 2008. gada 15. februārim snieguši ARP un KPS un kas pēc 2007. gada 11. jūlija paziņots Komisijai 2007. gada 6. decembra un 2008. gada 12. februāra vēstulē. Tā arī parāda papildu aizdevumus, ko snieguši ARP un KPS un par ko Komisija uzzināja no SSN 2008. gada jūnija informatīvās piezīmes (16), Mostostal pārstrukturēšanas plāna, kas iesniegts 2008. gada jūnijā (17), un pārstrukturēšanas plāna, kas iesniegts 2008. gada septembrī. Minēto pasākumu nominālvērtība ir PLN 417 531 254. |
| --- | --- |

(193)

Turpmāk 4. tabulā ir parādīts atbalsts, ko no 2007. gada 30. jūnija līdz 2008. gada 15. februārim snieguši ARP un KPS un kas pēc 2007. gada 11. jūlija paziņots Komisijai 2007. gada 6. decembra un 2008. gada 12. februāra vēstulē. Tā arī parāda papildu aizdevumus, ko snieguši ARP un KPS un par ko Komisija uzzināja no SSN 2008. gada jūnija informatīvās piezīmes (16), Mostostal pārstrukturēšanas plāna, kas iesniegts 2008. gada jūnijā (17), un pārstrukturēšanas plāna, kas iesniegts 2008. gada septembrī. Minēto pasākumu nominālvērtība ir PLN 417 531 254.

| (194) | Turpmāk 5. tabulā ir norādītas neizpildītas publisko tiesību saistības, kas izpaužas kā nekustamā īpašuma nodokļa kavēti maksājumi PLN 12 402 000 apmērā par laikposmu no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada decembrim. Minētais pasākums atbilst 64.–68. pasākumam B daļā pielikumā lēmumam sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(194)

Turpmāk 5. tabulā ir norādītas neizpildītas publisko tiesību saistības, kas izpaužas kā nekustamā īpašuma nodokļa kavēti maksājumi PLN 12 402 000 apmērā par laikposmu no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada decembrim. Minētais pasākums atbilst 64.–68. pasākumam B daļā pielikumā lēmumam sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru.

| (195) | Ņemot vērā būvētavas nestabilo finansiālo stāvokli, Komisija nevar izslēgt iespēju, ka uzņēmumam SSN ir piešķirts līdzīga rakstura papildu valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(195)

Ņemot vērā būvētavas nestabilo finansiālo stāvokli, Komisija nevar izslēgt iespēju, ka uzņēmumam SSN ir piešķirts līdzīga rakstura papildu valsts atbalsts.

| (196) | Visbeidzot, SSN guva labumu no KUKE ražošanas garantijām (turpmāk “avansa maksājumu garantijas” vai “KUKE garantijas”). Praktiski visa kuģu būvētavas produkcija no 2004. gada 1. maija tika finansēta ar minētajām garantijām. Laikposmā no 2004. gada 1. maija līdz 2008. gada 30. maijamSSN saņēma 96 garantijas, kuru kopējā vērtība bija PLN 1 928 869 694 (18). Polija 2007. gada 11. jūlija iesniegumā informēja Komisiju, ka KUKE turpinās sniegt SSN garantijas laikposmā līdz 2008. gada beigām. Atbilstīgi 2008. gada 12. septembrī iesniegtajam pārstrukturēšanas plānam 26. jūnijā uzņēmumam SSN tika piešķirtas vēl desmit KUKE garantijas, kuru kopējā summa ir PLN 429 578 282. |
| --- | --- |

(196)

Visbeidzot, SSN guva labumu no KUKE ražošanas garantijām (turpmāk “avansa maksājumu garantijas” vai “KUKE garantijas”). Praktiski visa kuģu būvētavas produkcija no 2004. gada 1. maija tika finansēta ar minētajām garantijām. Laikposmā no 2004. gada 1. maija līdz 2008. gada 30. maijamSSN saņēma 96 garantijas, kuru kopējā vērtība bija PLN 1 928 869 694 (18). Polija 2007. gada 11. jūlija iesniegumā informēja Komisiju, ka KUKE turpinās sniegt SSN garantijas laikposmā līdz 2008. gada beigām. Atbilstīgi 2008. gada 12. septembrī iesniegtajam pārstrukturēšanas plānam 26. jūnijā uzņēmumam SSN tika piešķirtas vēl desmit KUKE garantijas, kuru kopējā summa ir PLN 429 578 282.

| (197) | Nozarei ir raksturīgi tas, ka kuģu būvētavām parasti nav pietiekama apgrozāmā kapitāla, lai būvētu kuģus, un tās paļaujas uz ārēju finansējumu, kas izpaužas vai nu kā aizņēmums (tā sauktie ražošanas aizdevumi), vai kuģu īpašnieku avansa maksājumi, no kuriem finansē ražošanu. Kuģu īpašnieki parasti maksā 80 % no cenas tūlīt iemaksās, kas sakrīt ar konkrētiem izšķirošiem būvēšanas posmiem, un atlikušos 20 % maksā pēc piegādes. Tāpēc kuģu īpašnieku dalībai būvniecības finansēšanā ir izšķiroša nozīme. Uzņēmumam SSN sniegto KUKE avansa maksājumu garantiju loma bija nodrošināt kuģu īpašnieku avansa maksājumus pret risku, ka būvētava nepiegādās kuģi. |
| --- | --- |

(197)

Nozarei ir raksturīgi tas, ka kuģu būvētavām parasti nav pietiekama apgrozāmā kapitāla, lai būvētu kuģus, un tās paļaujas uz ārēju finansējumu, kas izpaužas vai nu kā aizņēmums (tā sauktie ražošanas aizdevumi), vai kuģu īpašnieku avansa maksājumi, no kuriem finansē ražošanu. Kuģu īpašnieki parasti maksā 80 % no cenas tūlīt iemaksās, kas sakrīt ar konkrētiem izšķirošiem būvēšanas posmiem, un atlikušos 20 % maksā pēc piegādes. Tāpēc kuģu īpašnieku dalībai būvniecības finansēšanā ir izšķiroša nozīme. Uzņēmumam SSN sniegto KUKE avansa maksājumu garantiju loma bija nodrošināt kuģu īpašnieku avansa maksājumus pret risku, ka būvētava nepiegādās kuģi.

| (198) | Atbilstīgi Polijas sniegtajai informācijai KUKE garantijas uzņēmumam SSN tika piešķirtas šādi. Vispirms ar kuģa īpašnieku parakstīja līgumu, kas parasti bija atkarīgs no nosacījuma, ka būvētavai konkrētā termiņā bija jāpierāda, ka KUKE garantēs ražošanas finansējumu. KUKE pieņēma lēmumu, ka tā nodrošinās visa kuģa finansējumu, garantējot avansa maksājumus. Nākamajos individuālajos līgumos KUKE aktivizēja garantiju par katru atsevišķo avansa maksājumu (parasti četriem). KUKE kopējais riska darījums, ja būvētava nepiegādātu kuģi, parasti ir 80 % no visas pirkuma cenas, kas atbilst kopējiem avansa maksājumiem, kurus kuģa īpašnieks samaksājis pirms piegādes. Tāds kopējais darījums ir zināms, kad KUKE pieņem lēmumu, ar kuru nodrošina kuģa īpašnieka veiktos avansa maksājumus. Garantijas termiņš beidzas pēc kuģa piegādes. |
| --- | --- |

(198)

Atbilstīgi Polijas sniegtajai informācijai KUKE garantijas uzņēmumam SSN tika piešķirtas šādi. Vispirms ar kuģa īpašnieku parakstīja līgumu, kas parasti bija atkarīgs no nosacījuma, ka būvētavai konkrētā termiņā bija jāpierāda, ka KUKE garantēs ražošanas finansējumu. KUKE pieņēma lēmumu, ka tā nodrošinās visa kuģa finansējumu, garantējot avansa maksājumus. Nākamajos individuālajos līgumos KUKE aktivizēja garantiju par katru atsevišķo avansa maksājumu (parasti četriem). KUKE kopējais riska darījums, ja būvētava nepiegādātu kuģi, parasti ir 80 % no visas pirkuma cenas, kas atbilst kopējiem avansa maksājumiem, kurus kuģa īpašnieks samaksājis pirms piegādes. Tāds kopējais darījums ir zināms, kad KUKE pieņem lēmumu, ar kuru nodrošina kuģa īpašnieka veiktos avansa maksājumus. Garantijas termiņš beidzas pēc kuģa piegādes.

| (199) | KUKE kā Polijas eksporta kredītu aģentūrai ir dažādi darbības veidi (19), un pamatā tos var sadalīt uzņēmējdarbības komercdaļā un uzņēmējdarbībā, ko veic Valsts kases vārdā un ko Valsts kase arī garantē. Otro minēto uzņēmējdarbību veic, izmantojot atsevišķu bankas kontu “Interes Narodowy”. Uz SSN attiecinātās garantijas ietilpst uzņēmējdarbībā, ko garantē Valsts kase. |
| --- | --- |

(199)

KUKE kā Polijas eksporta kredītu aģentūrai ir dažādi darbības veidi (19), un pamatā tos var sadalīt uzņēmējdarbības komercdaļā un uzņēmējdarbībā, ko veic Valsts kases vārdā un ko Valsts kase arī garantē. Otro minēto uzņēmējdarbību veic, izmantojot atsevišķu bankas kontu “Interes Narodowy”. Uz SSN attiecinātās garantijas ietilpst uzņēmējdarbībā, ko garantē Valsts kase.

| (200) | Atbilstīgi Polijas sniegtajai informācijai KUKE avansa maksājumu garantijas tika piešķirtas SSN pret garantijas prēmiju, kas bija dažāda atkarībā no garantijas vērtības. Maksa bija 2 % gadā par garantijām, kas nepārsniedz 35 miljonus PLN, un 1 % gadā par garantijām, kas pārsniedz 35 miljonus PLN. Kā nodrošinājumu KUKE prasīja nodot tai īpašumtiesības uz kuģi, būvējamo kuģi vai materiāliem. |
| --- | --- |

(200)

Atbilstīgi Polijas sniegtajai informācijai KUKE avansa maksājumu garantijas tika piešķirtas SSN pret garantijas prēmiju, kas bija dažāda atkarībā no garantijas vērtības. Maksa bija 2 % gadā par garantijām, kas nepārsniedz 35 miljonus PLN, un 1 % gadā par garantijām, kas pārsniedz 35 miljonus PLN. Kā nodrošinājumu KUKE prasīja nodot tai īpašumtiesības uz kuģi, būvējamo kuģi vai materiāliem.

| (201) | No 3. līdz 5. tabulas un iepriekš minētās informācijas izriet, ka no 2004. gada 1. maijaSSN ir guvis labumu no pasākumiem, kuru kopējā nominālvērtība ir PLN 3 047 943 120,5 (apmēram 896 miljoni euro).

  3.   tabula


  Valsts atbalsts, kas piešķirts SSN no 2004. gada 1. maija līdz 2007. gada 30. jūnijam, datus iesniegušas Polijas iestādes















  Nr. | Piešķīrēja iestāde | Atbalsta instruments | Juridiskais pamats | Lēmuma vai līguma numurs | Piešķiršanas datums | Spēkā stāšanās datums | Procenti | Periods, par kuru atbalsts piešķirts | Atbalsta nominālvērtība
  (PLN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| 1. | ARP | Kapitāla ieguldījums | 15.9.2000. likums. Komercsabiedrību kodekss (Dz.U. Nr. 94, 1037, ar grozījumiem) | Rep. A Nr. 4528/2004 | 21.12.2004. | 20.6.2005. | nav piemērojams | vienreizējs atbalsts | 61 752 652,83 |
| 2. | KPS | Aizdevums | 23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem) | Līgums Nr. 1.10.2005. | 13.10.2005. | 14.10.2005. | 1M WIBOR + 2 % | 13.4.2006. | 20 000 000,00 |
| 3. | KPS | Aizdevums | 23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem) | Līgums Nr. 1.2.2006. | 15.2.2006. (pielikumi: 27.4.2006., 24.8.2006., 26.9.2006., 27.11.2006., 21.12.2006., 31.1.2007.) | 21.2.2006.
  27.4.2006.
  27.9.2006.
  16.2.2007.
  21.2.2007.
  30.3.2007.
  1.5.2007.
  31.5.2007. | nav datu | 31.8.2009. | 68 405 400,00
  (USD 18 000 000,00) |
| 4. | KPS | Aizdevums | 23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem) | 12.1.2007. līgums | 12.1.2007. | 3.4.2007.
  5.4.2007.
  16.4.2007.
  26.4.2007.
  30.4.2007.
  16.5.2007.
  31.5.2007. | nav datu | 31.1.2009. | 82 902 937,50 (USD 21 375 000,00) |
| 5. | KPS | Aizdevums | 23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem) | Līgums Nr. 1.2.2007. | 9.2.2007. (pielikumi: 29.3.2007., 4.4.2007.) | 9.2.2007. | WIBOR 1M + 2,25 % | 27.4.2007. | 12 200 000,00 |
| 6. | KPS | Aizdevums | 23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem) | Līgums Nr. 2.2.2007. | 12.2.2007. | 12.2.2007. | WIBOR 1M + 2,25 % | 12.8.2007 | 14 300 000,00 |
| Kopā | 259 560 990,33 |

(201)

No 3. līdz 5. tabulas un iepriekš minētās informācijas izriet, ka no 2004. gada 1. maijaSSN ir guvis labumu no pasākumiem, kuru kopējā nominālvērtība ir PLN 3 047 943 120,5 (apmēram 896 miljoni euro).

3.   tabula

Valsts atbalsts, kas piešķirts SSN no 2004. gada 1. maija līdz 2007. gada 30. jūnijam, datus iesniegušas Polijas iestādes

Nr.

Piešķīrēja iestāde

Atbalsta instruments

Juridiskais pamats

Lēmuma vai līguma numurs

Piešķiršanas datums

Spēkā stāšanās datums

Procenti

Periods, par kuru atbalsts piešķirts

Atbalsta nominālvērtība

(PLN)

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

1.

ARP

Kapitāla ieguldījums

15.9.2000. likums. Komercsabiedrību kodekss (Dz.U. Nr. 94, 1037, ar grozījumiem)

Rep. A Nr. 4528/2004

21.12.2004.

20.6.2005.

nav piemērojams

vienreizējs atbalsts

61 752 652,83

2.

KPS

Aizdevums

23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem)

Līgums Nr. 1.10.2005.

13.10.2005.

14.10.2005.

1M WIBOR + 2 %

13.4.2006.

20 000 000,00

3.

KPS

Aizdevums

23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem)

Līgums Nr. 1.2.2006.

15.2.2006. (pielikumi: 27.4.2006., 24.8.2006., 26.9.2006., 27.11.2006., 21.12.2006., 31.1.2007.)

21.2.2006.

27.4.2006.

27.9.2006.

16.2.2007.

21.2.2007.

30.3.2007.

1.5.2007.

31.5.2007.

nav datu

31.8.2009.

68 405 400,00

(USD 18 000 000,00)

4.

KPS

Aizdevums

23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem)

12.1.2007. līgums

12.1.2007.

3.4.2007.

5.4.2007.

16.4.2007.

26.4.2007.

30.4.2007.

16.5.2007.

31.5.2007.

nav datu

31.1.2009.

82 902 937,50 (USD 21 375 000,00)

5.

KPS

Aizdevums

23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem)

Līgums Nr. 1.2.2007.

9.2.2007. (pielikumi: 29.3.2007., 4.4.2007.)

9.2.2007.

WIBOR 1M + 2,25 %

27.4.2007.

12 200 000,00

6.

KPS

Aizdevums

23.4.1964. likums. Civilkodekss (Dz.U. Nr. 16, 93, ar grozījumiem)

Līgums Nr. 2.2.2007.

12.2.2007.

12.2.2007.

WIBOR 1M + 2,25 %

12.8.2007

14 300 000,00

Kopā

259 560 990,33

4.   tabula

Papildu valsts atbalsts, kas piešķirts SSN no 2007. gada 30. jūnija līdz 2008. gada 12. septembrim, datus iesniegušas Polijas iestādes

| Nr. | Piešķīrēja iestāde | Atbalsta instruments | Juridiskais pamats | Piešķiršanas datums | Atbalsta nominālvērtība
  (PLN) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 7. | KPS | Kapitāla ieguldījums | Līgums | 7.8.2007. | 9 999 954,69 |
| 8. | KPS | Kapitāla ieguldījums | | 7.8.2007. | 33 999 919,80 |
| 9. | ARP | Kapitāla ieguldījums | Līgums starp SSN un ARP par valsts atbalstu kapitāla ieguldījuma veidā | 19.9.2008. | 86 000 151,93 |
| 10. | ARP | Aizdevums | 30.8.1996. likums par komercializāciju un privatizāciju (Dz.U. 02.171.1397, ar grozījumiem) | 5.12.2007. | 49 000 000,00 |
| 11. | ARP | Aizdevums | Līgums OPP/3/08 | 6.2.2008. | 41 000 000,00 |
| 12. | KPS | Aizdevums | Līgums 1.11.2007. | 23.11.2007. | 9 000 000,00 |
| 13. | KPS | Aizdevums | Līgums 1.3.2008. | 5.3.2008. | 20 000 000,00 |
| 14. | ARP | Aizdevums | Līgums OPP/5/08 | 30.9.2009. | 32 250 000,00 |
| 15. | KPS | Aizdevums | | 12.8.2007. | 4 709 380,37 |
| 16. | ARP | “Parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījums | Rep. A. Nr. 6603/2008, 8014/2008 | 20.6.2008. | 110 999 077,11 |
| 17. | KPS | “Parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījums | Rep. A. Nr. 6603/2008, 8014/2008 | 20.6.2008. | 20 572 770,24 |
| Kopā | 417 531 254,1 |

Nr.

Piešķīrēja iestāde

Atbalsta instruments

Juridiskais pamats

Piešķiršanas datums

Atbalsta nominālvērtība

(PLN)

1

2

3

4

5

6

7.

KPS

Kapitāla ieguldījums

Līgums

7.8.2007.

9 999 954,69

8.

KPS

Kapitāla ieguldījums

7.8.2007.

33 999 919,80

9.

ARP

Kapitāla ieguldījums

Līgums starp SSN un ARP par valsts atbalstu kapitāla ieguldījuma veidā

19.9.2008.

86 000 151,93

10.

ARP

Aizdevums

30.8.1996. likums par komercializāciju un privatizāciju (Dz.U. 02.171.1397, ar grozījumiem)

5.12.2007.

49 000 000,00

11.

ARP

Aizdevums

Līgums OPP/3/08

6.2.2008.

41 000 000,00

12.

KPS

Aizdevums

Līgums 1.11.2007.

23.11.2007.

9 000 000,00

13.

KPS

Aizdevums

Līgums 1.3.2008.

5.3.2008.

20 000 000,00

14.

ARP

Aizdevums

Līgums OPP/5/08

30.9.2009.

32 250 000,00

15.

KPS

Aizdevums

12.8.2007.

4 709 380,37

16.

ARP

“Parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījums

Rep. A. Nr. 6603/2008, 8014/2008

20.6.2008.

110 999 077,11

17.

KPS

“Parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījums

Rep. A. Nr. 6603/2008, 8014/2008

20.6.2008.

20 572 770,24

Kopā

417 531 254,1

5.   tabula

Publisko tiesību saistības, kas nav izpildītas pēc 2004. gada 1. maija

| Nr. | Piešķīrēja iestāde | Atbalsta instruments | Saistības | Nenomaksātā summa
  (PLN) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12. | Ščecinas pilsēta | Atlikts maksājums | Nekustamā īpašuma nodokļa parāds, kas uzkrājies no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada decembrim | 12 402 000,00 |

Nr.

Piešķīrēja iestāde

Atbalsta instruments

Saistības

Nenomaksātā summa

(PLN)

12.

Ščecinas pilsēta

Atlikts maksājums

Nekustamā īpašuma nodokļa parāds, kas uzkrājies no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada decembrim

12 402 000,00

3.   NOVĒRTĒJUMS

3.1.   KOMISIJAS KOMPETENCE

| (202) | Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā ir izklāstīta tā sauktā pagaidu mehānisma procedūra. Tā veido tiesisku regulējumu, lai novērtētu atbalsta shēmas un atsevišķus atbalsta pasākumus, kas jaunā dalībvalstī ieviesti pirms tās pievienošanās ES un ir joprojām piemērojami pēc pievienošanās. |
| --- | --- |

(202)

Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā ir izklāstīta tā sauktā pagaidu mehānisma procedūra. Tā veido tiesisku regulējumu, lai novērtētu atbalsta shēmas un atsevišķus atbalsta pasākumus, kas jaunā dalībvalstī ieviesti pirms tās pievienošanās ES un ir joprojām piemērojami pēc pievienošanās.

| (203) | Atbalsta pasākumus, kas ieviesti pirms pievienošanās un nav piemērojami pēc pievienošanās, Komisija izskatīt nevar – ne saskaņā ar pagaidu mehānisma procedūru, ne saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(203)

Atbalsta pasākumus, kas ieviesti pirms pievienošanās un nav piemērojami pēc pievienošanās, Komisija izskatīt nevar – ne saskaņā ar pagaidu mehānisma procedūru, ne saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (204) | No otras puses, pasākumus, ko ieviesa tikai pēc pievienošanās, Komisija novērtēs kā paziņotu atbalstu vai kā nelikumīgu atbalstu, ievērojot EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(204)

No otras puses, pasākumus, ko ieviesa tikai pēc pievienošanās, Komisija novērtēs kā paziņotu atbalstu vai kā nelikumīgu atbalstu, ievērojot EK līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (205) | Lai noteiktu datumu, kurā ieviesa kādu konkrētu pasākumu, attiecīgais kritērijs ir tiesiski saistošs akts, ar kuru kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt atbalstu (20). To, vai administratīvs akts ir tiesiski saistošs, nosaka attiecīgās valsts tiesību akti. Tomēr Komisijai, jo īpaši gadījumos, kas izraisa šaubas, jāspēj izskatīt minētos administratīvos aktus un novērtēt, pamatojoties uz to formu un saturu, vai tie būtu varējuši radīt saņēmējiem likumīgas cerības, par kurām var celt prasību Polijas tiesā. Tāda spēja izskatīt valsts administratīvos aktus ir nepieciešama, lai Komisija varētu īstenot savu ekskluzīvo kompetenci – apstiprināt atkāpes no valsts atbalsta vispārējā aizlieguma attiecībā uz pasākumiem, kas Polijā ieviesti pēc 2004. gada 1. maija. |
| --- | --- |

(205)

Lai noteiktu datumu, kurā ieviesa kādu konkrētu pasākumu, attiecīgais kritērijs ir tiesiski saistošs akts, ar kuru kompetentā valsts iestāde apņemas piešķirt atbalstu (20). To, vai administratīvs akts ir tiesiski saistošs, nosaka attiecīgās valsts tiesību akti. Tomēr Komisijai, jo īpaši gadījumos, kas izraisa šaubas, jāspēj izskatīt minētos administratīvos aktus un novērtēt, pamatojoties uz to formu un saturu, vai tie būtu varējuši radīt saņēmējiem likumīgas cerības, par kurām var celt prasību Polijas tiesā. Tāda spēja izskatīt valsts administratīvos aktus ir nepieciešama, lai Komisija varētu īstenot savu ekskluzīvo kompetenci – apstiprināt atkāpes no valsts atbalsta vispārējā aizlieguma attiecībā uz pasākumiem, kas Polijā ieviesti pēc 2004. gada 1. maija.

| (206) | Pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās, ja tas tika ieviests pirms pievienošanās, bet pēc pievienošanās vēl var izraisīt papildu atbalsta piešķiršanu vai jau piešķirta atbalsta apjoma palielināšanu, t. i., ja precīzs valsts ekonomiskais risks nav zināms pasākuma ieviešanas dienā un joprojām nav zināms pievienošanās dienā. |
| --- | --- |

(206)

Pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās, ja tas tika ieviests pirms pievienošanās, bet pēc pievienošanās vēl var izraisīt papildu atbalsta piešķiršanu vai jau piešķirta atbalsta apjoma palielināšanu, t. i., ja precīzs valsts ekonomiskais risks nav zināms pasākuma ieviešanas dienā un joprojām nav zināms pievienošanās dienā.

| (207) | Lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Komisija, pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju, secināja, ka vairāki Komisijai paziņotie pasākumi faktiski ir jauns atbalsts, kas piešķirts pēc 2004. gada 1. maija – dienas, kad Polija pievienojās ES. Konkrēti, Komisija uzskatīja, ka kapitāla ieguldījums, divas izpildes garantijas un nekustamā īpašuma nodokļa saistības norakstījums un atliktais maksājums ir jauns atbalsts. |
| --- | --- |

(207)

Lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru Komisija, pamatojoties uz Polijas sniegto informāciju, secināja, ka vairāki Komisijai paziņotie pasākumi faktiski ir jauns atbalsts, kas piešķirts pēc 2004. gada 1. maija – dienas, kad Polija pievienojās ES. Konkrēti, Komisija uzskatīja, ka kapitāla ieguldījums, divas izpildes garantijas un nekustamā īpašuma nodokļa saistības norakstījums un atliktais maksājums ir jauns atbalsts.

| (208) | Pirmkārt, Polija informēja Komisiju, ka abas apstrīdētās izpildes garantijas (62. un 63. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru) galu galā nemaz netika piešķirtas. Līdz ar to šis lēmums uz tām neattiecas. |
| --- | --- |

(208)

Pirmkārt, Polija informēja Komisiju, ka abas apstrīdētās izpildes garantijas (62. un 63. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru) galu galā nemaz netika piešķirtas. Līdz ar to šis lēmums uz tām neattiecas.

| (209) | Otrkārt, Polija apstiprināja, ka nekustamā īpašuma nodokļa parāds Ščecinas pilsētai, kas uzkrājies laikposmā no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada decembrim (64. līdz 68. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru) līdz šim nebija izpildīts vai norakstīts. Tas nozīmē, ka saistības tika pārnestas un netika izpildītas vēl krietnu laiku pēc pievienošanās dienas. Tiesu praksē ir noteikts (21), ka ilgstoša publisko tiesību parādu neizpilde var būt valsts atbalsts, kā tiks apskatīts turpmāk. Tāda neizpilde skaidri ir Komisijas kompetencē atbilstīgi EK līguma 88. pantam tiktāl, ciktāl tā attiecas uz periodu pēc pievienošanās. Līdz ar to šis lēmums attiecas uz minētajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(209)

Otrkārt, Polija apstiprināja, ka nekustamā īpašuma nodokļa parāds Ščecinas pilsētai, kas uzkrājies laikposmā no 2003. gada jūlija līdz 2004. gada decembrim (64. līdz 68. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru) līdz šim nebija izpildīts vai norakstīts. Tas nozīmē, ka saistības tika pārnestas un netika izpildītas vēl krietnu laiku pēc pievienošanās dienas. Tiesu praksē ir noteikts (21), ka ilgstoša publisko tiesību parādu neizpilde var būt valsts atbalsts, kā tiks apskatīts turpmāk. Tāda neizpilde skaidri ir Komisijas kompetencē atbilstīgi EK līguma 88. pantam tiktāl, ciktāl tā attiecas uz periodu pēc pievienošanās. Līdz ar to šis lēmums attiecas uz minētajiem pasākumiem.

| (210) | Treškārt, attiecībā uz ARP veikto kapitāla ieguldījumu (61. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru), atsauksmes, ko Polija un trešās personas iesniedza par lēmumu sākt formālo izmeklēšanas procedūru, nav pārliecinājušas Komisiju, ka tāds pasākums nav jauns atbalsts. Līdz ar to šis lēmums attiecas uz minēto pasākumu. |
| --- | --- |

(210)

Treškārt, attiecībā uz ARP veikto kapitāla ieguldījumu (61. pasākums B daļā pielikumā lēmumam sākt formālo izmeklēšanas procedūru), atsauksmes, ko Polija un trešās personas iesniedza par lēmumu sākt formālo izmeklēšanas procedūru, nav pārliecinājušas Komisiju, ka tāds pasākums nav jauns atbalsts. Līdz ar to šis lēmums attiecas uz minēto pasākumu.

| (211) | Komisija turpmāk paskaidro iemeslus, kāpēc tā nevar pieņemt Polijas un ieinteresēto personu iesniegtos argumentus. |
| --- | --- |

(211)

Komisija turpmāk paskaidro iemeslus, kāpēc tā nevar pieņemt Polijas un ieinteresēto personu iesniegtos argumentus.

| (212) | Attiecībā uz Polijas argumentu, ka kapitāla ieguldījums jāskata kā daļa no Polijas valdības tālejošās glābšanas programmas kuģu būves nozarei Polijā, Komisija uzskata, ka tāda vispārēja valdības programma nevar izraisīt likumīgas prasības no SSN puses, ka vienam no tā akcionāriem – ARP – jāīsteno viss kapitāla ieguldījums. Tik tiešām, budžeta apsvērumu dēļ ARP sākotnēji nespēja pilnībā īstenot kapitāla ieguldījumu, kas paziņots 2003. gada pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(212)

Attiecībā uz Polijas argumentu, ka kapitāla ieguldījums jāskata kā daļa no Polijas valdības tālejošās glābšanas programmas kuģu būves nozarei Polijā, Komisija uzskata, ka tāda vispārēja valdības programma nevar izraisīt likumīgas prasības no SSN puses, ka vienam no tā akcionāriem – ARP – jāīsteno viss kapitāla ieguldījums. Tik tiešām, budžeta apsvērumu dēļ ARP sākotnēji nespēja pilnībā īstenot kapitāla ieguldījumu, kas paziņots 2003. gada pārstrukturēšanas plānā.

| (213) | Attiecībā uz Polijas argumentu, ka Komisija piemēro EK tiesību kritērijus notikumiem un valsts tiesību aktiem pirms pievienošanās, Komisijas kompetenci rīkoties attiecībā uz pasākumiem, kas piešķirti pirms pievienošanās, nosaka Pievienošanās akts, kas ir saistošs Kopienām un Polijai. Komisija interpretēja jēdzienu “ieviests pirms pievienošanās” pēc analoģijas ar atbalsta piešķiršanas jēdzienu (22). |
| --- | --- |

(213)

Attiecībā uz Polijas argumentu, ka Komisija piemēro EK tiesību kritērijus notikumiem un valsts tiesību aktiem pirms pievienošanās, Komisijas kompetenci rīkoties attiecībā uz pasākumiem, kas piešķirti pirms pievienošanās, nosaka Pievienošanās akts, kas ir saistošs Kopienām un Polijai. Komisija interpretēja jēdzienu “ieviests pirms pievienošanās” pēc analoģijas ar atbalsta piešķiršanas jēdzienu (22).

| (214) | Polija iebilda, ka Konkurences un patērētāju aizsardzības biroja priekšsēdētāja apstiprinājums, kas izdots par pārstrukturēšanas plānu un tajā ietvertajiem atbalsta pasākumiem, bija vienīgais prasītais saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Komisija neuzskata, ka tādu apstiprinājumu pašu par sevi var kvalificēt kā “pasākuma ieviešanu pirms pievienošanās”. Valsts konkurences birojs pārbaudīja atbalsta saderību ar valsts tiesību aktiem valsts atbalsta jomā, bet tāpat kā gadījumā, kad Komisija izskatīja valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 88. pantu, tā apstiprinājums neradīja likumīgas cerības saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ka atbalstu faktiski piešķirs. |
| --- | --- |

(214)

Polija iebilda, ka Konkurences un patērētāju aizsardzības biroja priekšsēdētāja apstiprinājums, kas izdots par pārstrukturēšanas plānu un tajā ietvertajiem atbalsta pasākumiem, bija vienīgais prasītais saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Komisija neuzskata, ka tādu apstiprinājumu pašu par sevi var kvalificēt kā “pasākuma ieviešanu pirms pievienošanās”. Valsts konkurences birojs pārbaudīja atbalsta saderību ar valsts tiesību aktiem valsts atbalsta jomā, bet tāpat kā gadījumā, kad Komisija izskatīja valsts atbalstu saskaņā ar EK līguma 88. pantu, tā apstiprinājums neradīja likumīgas cerības saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ka atbalstu faktiski piešķirs.

| (215) | Polija arī uzskata par neapstrīdamu faktu to, ka par 2003. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēto kapitāla ieguldījumu SSN un ARP bija vienojušies. Kā Komisija apgalvoja savā lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, atbalstu uzskata par ieviestu, ja kompetentā iestāde pieņem aktu, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem var radīt likumīgas un valsts tiesā izpildāmas cerības, ka atbalsts tiks piešķirts. Protams, lai īstenotu savu kompetenci saskaņā ar Pievienošanās aktu un EK līgumu, Komisijai jāspēj pārbaudīt, vai tas ir attiecīgais gadījums. Ne Polija, ne ieinteresētās trešās personas nav iesniegušas nekādus pierādījumus, ka SSN spētu valsts tiesā ierosināt prasību par likumīgām cerībām, pamatojoties uz to, ka kopējais kapitāla ieguldījums 241 miljona PLN apmērā tika iekļauts ar ARP saskaņotajā 2003. gada pārstrukturēšanas plānā. Faktiski, lai īstenotu minēto kapitāla ieguldījumu, bija vajadzīgas divas akcionāru ārkārtas sanāksmes rezolūcijas: 2004. gada 29. aprīļa rezolūcija (180 miljoni PLN) (23) un 2004. gada 24. decembra rezolūcija (61 miljons PLN). |
| --- | --- |

(215)

Polija arī uzskata par neapstrīdamu faktu to, ka par 2003. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēto kapitāla ieguldījumu SSN un ARP bija vienojušies. Kā Komisija apgalvoja savā lēmumā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, atbalstu uzskata par ieviestu, ja kompetentā iestāde pieņem aktu, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem var radīt likumīgas un valsts tiesā izpildāmas cerības, ka atbalsts tiks piešķirts. Protams, lai īstenotu savu kompetenci saskaņā ar Pievienošanās aktu un EK līgumu, Komisijai jāspēj pārbaudīt, vai tas ir attiecīgais gadījums. Ne Polija, ne ieinteresētās trešās personas nav iesniegušas nekādus pierādījumus, ka SSN spētu valsts tiesā ierosināt prasību par likumīgām cerībām, pamatojoties uz to, ka kopējais kapitāla ieguldījums 241 miljona PLN apmērā tika iekļauts ar ARP saskaņotajā 2003. gada pārstrukturēšanas plānā. Faktiski, lai īstenotu minēto kapitāla ieguldījumu, bija vajadzīgas divas akcionāru ārkārtas sanāksmes rezolūcijas: 2004. gada 29. aprīļa rezolūcija (180 miljoni PLN) (23) un 2004. gada 24. decembra rezolūcija (61 miljons PLN).

3.2.   VALSTS ATBALSTS EK LĪGUMA 87. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

3.2.1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA

| (216) | EK līguma 87. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(216)

EK līguma 87. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (217) | Komisija konstatē, ka visus iepriekš 2.7. daļā aprakstītos pasākumus piešķīra valsts vai no valsts līdzekļiem, un, tā kā tos piešķīra vienam konkrētam uzņēmumam, tie bija selektīvi. |
| --- | --- |

(217)

Komisija konstatē, ka visus iepriekš 2.7. daļā aprakstītos pasākumus piešķīra valsts vai no valsts līdzekļiem, un, tā kā tos piešķīra vienam konkrētam uzņēmumam, tie bija selektīvi.

| (218) | SSN ir viena no lielākajām kuģu būvētavām Eiropā. Pēdējos gados konteinerkuģi ir veidojuši vairāk nekā 60 % no būvētavas pasūtījumu grāmatas. Līdz ar to SSN aktīvi konkurē ar kuģu būvētavām Vācijā un Dānijā. Pastāvīgajai SSN subsidēšanai, kas ļāva tam noslēgt līgumus bez iesaistīto risku pilnīga novērtējuma vai kompensēšanas, bija negatīva ietekme uz citām Eiropas kuģu būvētavām, kurām ir jauda ražot konteinerkuģus. |
| --- | --- |

(218)

SSN ir viena no lielākajām kuģu būvētavām Eiropā. Pēdējos gados konteinerkuģi ir veidojuši vairāk nekā 60 % no būvētavas pasūtījumu grāmatas. Līdz ar to SSN aktīvi konkurē ar kuģu būvētavām Vācijā un Dānijā. Pastāvīgajai SSN subsidēšanai, kas ļāva tam noslēgt līgumus bez iesaistīto risku pilnīga novērtējuma vai kompensēšanas, bija negatīva ietekme uz citām Eiropas kuģu būvētavām, kurām ir jauda ražot konteinerkuģus.

| (219) | Komisija piebilst, ka SSN darbojas arī citos kravas kuģu segmentos, piedāvājot tādus ražojumus kā daudzfunkcionālos kuģus, tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai un ro-ro kuģus (tostarp ro-pax un con-ro), un konkurē minētajos segmentos ar citām Eiropas kuģu būvētavām. Piemēram, tankkuģi produktu pārvadāšanai un tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai 2006. gada beigās veidoja apmēram 8 % no Eiropas kuģu būvētavu pasūtījumu grāmatas. Minētajos segmentos īpaši aktīvi darbojas Vācijas un Rumānijas kuģu būvētavas. |
| --- | --- |

(219)

Komisija piebilst, ka SSN darbojas arī citos kravas kuģu segmentos, piedāvājot tādus ražojumus kā daudzfunkcionālos kuģus, tankkuģus ķimikāliju pārvadāšanai un ro-ro kuģus (tostarp ro-pax un con-ro), un konkurē minētajos segmentos ar citām Eiropas kuģu būvētavām. Piemēram, tankkuģi produktu pārvadāšanai un tankkuģi ķimikāliju pārvadāšanai 2006. gada beigās veidoja apmēram 8 % no Eiropas kuģu būvētavu pasūtījumu grāmatas. Minētajos segmentos īpaši aktīvi darbojas Vācijas un Rumānijas kuģu būvētavas.

| (220) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka uzņēmumam SSN piešķirtais valsts atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(220)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka uzņēmumam SSN piešķirtais valsts atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (221) | Visbeidzot, Komisijai jānosaka, vai uzņēmumam SSN piešķirtie pasākumi dod pārmērīgu priekšrocību un līdz ar to kropļo vai draud izkropļot konkurenci. Komisija piebilst, ka Polijas iestādes apstrīdēja KPS aizdevumu un KUKE garantiju klasifikāciju par valsts atbalstu, apgalvojot, ka pasākumi bija izturējuši tirgus ieguldītāja pārbaudi. Polija neapstrīdēja pārējo pasākumu, uz ko attiecas šis lēmums, klasifikāciju par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(221)

Visbeidzot, Komisijai jānosaka, vai uzņēmumam SSN piešķirtie pasākumi dod pārmērīgu priekšrocību un līdz ar to kropļo vai draud izkropļot konkurenci. Komisija piebilst, ka Polijas iestādes apstrīdēja KPS aizdevumu un KUKE garantiju klasifikāciju par valsts atbalstu, apgalvojot, ka pasākumi bija izturējuši tirgus ieguldītāja pārbaudi. Polija neapstrīdēja pārējo pasākumu, uz ko attiecas šis lēmums, klasifikāciju par valsts atbalstu.

| (222) | Komisija turpmāk paskaidros, kāpēc pastāvīga publisko tiesību parādu neizpilde neiztur tirgus ekonomikas kreditora pārbaudi. Tad Komisija sīki novērtēs Polijas apstrīdētos pasākumus. Visbeidzot, Komisija apsvērs apstākļus, kādos tika piešķirti šajā lēmumā apskatītie pasākumi, un minēto pasākumu ietekmi uz konkurenci. |
| --- | --- |

(222)

Komisija turpmāk paskaidros, kāpēc pastāvīga publisko tiesību parādu neizpilde neiztur tirgus ekonomikas kreditora pārbaudi. Tad Komisija sīki novērtēs Polijas apstrīdētos pasākumus. Visbeidzot, Komisija apsvērs apstākļus, kādos tika piešķirti šajā lēmumā apskatītie pasākumi, un minēto pasākumu ietekmi uz konkurenci.

a)   
  Publisko tiesību saistību neizpilde

| (223) | Tiesu praksē ir noteikts (24), ka konsekventa publisko tiesību parādu neizpilde var būt valsts atbalsts, kas sīkāk tiks apspriests turpmāk. Tāda neizpilde skaidri ir Komisijas kompetencē atbilstīgi EK līguma 88. pantam tiktāl, ciktāl tā attiecas uz periodu pēc pievienošanās. Komisija uzskata, ka neviens tirgus ekonomikas kreditors nepiekristu tik ilgstošai savu prasību maksājumu atlikšanai. Turklāt Polija nav sniegusi nekādus pierādījumus, ka attiecīgā nodokļu iestāde būtu veikusi jebkādus pasākumus, lai izpildītu savas publisko tiesību prasības attiecībā uz SSN, jo īpaši izpildes procesā vai saskaņā ar tiesību aktiem bankrota jomā. Visbeidzot, tāda neizpilde ir pretrunā Polijas iestāžu apgalvojumam, ka SSN regulāri maksājis savas publisko tiesību saistības kopš 2004. gada 1. maija un nav guvis labumu no atliktajiem maksājumiem un atmaksas grafikiem attiecībā uz minētajām saistībām. |
| --- | --- |

(223)

Tiesu praksē ir noteikts (24), ka konsekventa publisko tiesību parādu neizpilde var būt valsts atbalsts, kas sīkāk tiks apspriests turpmāk. Tāda neizpilde skaidri ir Komisijas kompetencē atbilstīgi EK līguma 88. pantam tiktāl, ciktāl tā attiecas uz periodu pēc pievienošanās. Komisija uzskata, ka neviens tirgus ekonomikas kreditors nepiekristu tik ilgstošai savu prasību maksājumu atlikšanai. Turklāt Polija nav sniegusi nekādus pierādījumus, ka attiecīgā nodokļu iestāde būtu veikusi jebkādus pasākumus, lai izpildītu savas publisko tiesību prasības attiecībā uz SSN, jo īpaši izpildes procesā vai saskaņā ar tiesību aktiem bankrota jomā. Visbeidzot, tāda neizpilde ir pretrunā Polijas iestāžu apgalvojumam, ka SSN regulāri maksājis savas publisko tiesību saistības kopš 2004. gada 1. maija un nav guvis labumu no atliktajiem maksājumiem un atmaksas grafikiem attiecībā uz minētajām saistībām.

b)   
  Pasākumi, ko Polija apstrīdēja kā tādus, kas iztur tirgus ekonomikas ieguldītāja pārbaudi

| (224) | Attiecībā uz KPS sniegto palīdzību apgrozāmā kapitāla aizdevumu veidā Komisija nevar pieņemt Polijas argumentu, ka minētie aizdevumi neietvēra valsts atbalstu. Komisija piebilst, ka KPS iekasētā procentu likme bija vairāk vai mazāk atsauces likmes līmenī. Tā arī piebilst, ka SSN jau vairākus gadus bija ļoti sliktā finansiālā stāvoklī. SSN nespēja saņemt nekādu citu ārēju finansējumu savai ražošanas darbībai ar valsts atbalstu, vai nu KPS dalības, vai garantiju veidā. Tā apgrozāmo kapitālu finansēja no avansa maksājumiem, ko pilnībā sedza KUKE garantijas, vai no KPS aizdevumiem. Tāpēc nevar uzskatīt, ka KPS iekasētā procentu likme pilnībā atspoguļo KPS risku. Ir taisnība, ka KPS prasīja nodrošinājumu, bet minētā nodrošinājuma vērtība ir apšaubāma; jāatceras, ka KUKE prasīja līdzīgu nodrošinājumu, un, ņemot vērā SSN saistību/aktīvu attiecību, ir maz ticams, ka KPS spēja saņemt pirmā ranga prasības uz būvētavas aktīviem kā nodrošinājumu. Katrā ziņā Polija nav iesniegusi sīku informāciju, kas dotu Komisijai iespēju novērtēt prasītā nodrošinājuma patieso vērtību. |
| --- | --- |

(224)

Attiecībā uz KPS sniegto palīdzību apgrozāmā kapitāla aizdevumu veidā Komisija nevar pieņemt Polijas argumentu, ka minētie aizdevumi neietvēra valsts atbalstu. Komisija piebilst, ka KPS iekasētā procentu likme bija vairāk vai mazāk atsauces likmes līmenī. Tā arī piebilst, ka SSN jau vairākus gadus bija ļoti sliktā finansiālā stāvoklī. SSN nespēja saņemt nekādu citu ārēju finansējumu savai ražošanas darbībai ar valsts atbalstu, vai nu KPS dalības, vai garantiju veidā. Tā apgrozāmo kapitālu finansēja no avansa maksājumiem, ko pilnībā sedza KUKE garantijas, vai no KPS aizdevumiem. Tāpēc nevar uzskatīt, ka KPS iekasētā procentu likme pilnībā atspoguļo KPS risku. Ir taisnība, ka KPS prasīja nodrošinājumu, bet minētā nodrošinājuma vērtība ir apšaubāma; jāatceras, ka KUKE prasīja līdzīgu nodrošinājumu, un, ņemot vērā SSN saistību/aktīvu attiecību, ir maz ticams, ka KPS spēja saņemt pirmā ranga prasības uz būvētavas aktīviem kā nodrošinājumu. Katrā ziņā Polija nav iesniegusi sīku informāciju, kas dotu Komisijai iespēju novērtēt prasītā nodrošinājuma patieso vērtību.

| (225) | Turklāt, Komisija neredz nekādu atšķirību starp aizdevumiem, ko piešķīris KPS, un aizdevumiem, ko piešķīris KPS īpašnieks ARP. Ir grūti piekrist Polijas iestāžu argumentam, ka ARP piešķirtie aizdevumi ir valsts atbalsts, bet tā meitasuzņēmuma KPS piešķirtie aizdevumi ir saderīgi ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. |
| --- | --- |

(225)

Turklāt, Komisija neredz nekādu atšķirību starp aizdevumiem, ko piešķīris KPS, un aizdevumiem, ko piešķīris KPS īpašnieks ARP. Ir grūti piekrist Polijas iestāžu argumentam, ka ARP piešķirtie aizdevumi ir valsts atbalsts, bet tā meitasuzņēmuma KPS piešķirtie aizdevumi ir saderīgi ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.

| (226) | Komisija nevar pieņemt Polijas argumentu, ka aizdevumi, ko piešķīris KPS konsorcijā ar Bank Handlowy S.A. un Bank Pekao S.A. (3. un 4. pasākums 3. tabulā, 201. apsvērums), tika piešķirti, ievērojot tirgus nosacījumus, un KPS ieguldījums nebija valsts atbalsts, jo KPS un bankas piedalījās konsorcijā un piešķīra finansējumu “ar līdzvērtīgiem nosacījumiem”. |
| --- | --- |

(226)

Komisija nevar pieņemt Polijas argumentu, ka aizdevumi, ko piešķīris KPS konsorcijā ar Bank Handlowy S.A. un Bank Pekao S.A. (3. un 4. pasākums 3. tabulā, 201. apsvērums), tika piešķirti, ievērojot tirgus nosacījumus, un KPS ieguldījums nebija valsts atbalsts, jo KPS un bankas piedalījās konsorcijā un piešķīra finansējumu “ar līdzvērtīgiem nosacījumiem”.

| (227) | Komisija piebilst, ka tad, kad konsorcijs piešķīra aizdevumus, SSN bija grūtībās nonācis uzņēmums. Bez valsts atbalsta būvētava nevarēja saņemt nekādu finansējumu tirgū – ne garantiju veidā, ne līdzdalības veidā finansējumā, kā konkrētajos pasākumos. Tā kā, izņemot finansējumu no konsorcija ar KPS, cits ārējais finansējums netika piešķirts, šķiet, ka bankas bija ar mieru piešķirt finansējumu būvētavai tikai tāpēc, ka darījumā bija iesaistīts KPS. |
| --- | --- |

(227)

Komisija piebilst, ka tad, kad konsorcijs piešķīra aizdevumus, SSN bija grūtībās nonācis uzņēmums. Bez valsts atbalsta būvētava nevarēja saņemt nekādu finansējumu tirgū – ne garantiju veidā, ne līdzdalības veidā finansējumā, kā konkrētajos pasākumos. Tā kā, izņemot finansējumu no konsorcija ar KPS, cits ārējais finansējums netika piešķirts, šķiet, ka bankas bija ar mieru piešķirt finansējumu būvētavai tikai tāpēc, ka darījumā bija iesaistīts KPS.

| (228) | Turklāt Komisija piebilst, ka procentu likme, ko KPS iekasēja par aizdevumiem SSN, bija līdzīga atsauces likmei Polijā aizdevumu piešķiršanas laikā. Atbilstīgi Komisijas paziņojumam par metodi, kā noteikt atsauces likmi un diskonta likmi (25), Komisijas paziņotā atsauces likme ir minimālā likme, ko var paaugstināt īpaša riska situācijās (piemēram, ja uzņēmums ir grūtībās vai ja netiek sniegts nodrošinājums, ko bankas parasti pieprasa). Konkrētajā gadījumā procentu likme netika paaugstināta, lai ņemtu vērā SSN slikto stāvokli. |
| --- | --- |

(228)

Turklāt Komisija piebilst, ka procentu likme, ko KPS iekasēja par aizdevumiem SSN, bija līdzīga atsauces likmei Polijā aizdevumu piešķiršanas laikā. Atbilstīgi Komisijas paziņojumam par metodi, kā noteikt atsauces likmi un diskonta likmi (25), Komisijas paziņotā atsauces likme ir minimālā likme, ko var paaugstināt īpaša riska situācijās (piemēram, ja uzņēmums ir grūtībās vai ja netiek sniegts nodrošinājums, ko bankas parasti pieprasa). Konkrētajā gadījumā procentu likme netika paaugstināta, lai ņemtu vērā SSN slikto stāvokli.

| (229) | Visbeidzot, Komisija piebilst, ka KPS tika izveidots kā valdības kontrolēts fonds ar publiskas politikas mērķi, un tā finansējumu pilnībā sniedza vai garantēja valsts ar ARP starpniecību. Atbilstīgi dokumentam “Stratēģija kuģu būves nozarei (jūras konstrukciju kuģu būvētavām) Polijā 2006.–2010. gadā”KPS“tika nodibināts, lai organizētu kuģu būvētavu ražošanas finansējumu, līdz kuģu būvētavas pārņem privāti ieguldītāji”. Tāda stratēģija, kuras mērķi ir ne tikai ekonomiski, bet arī sociāli un makroekonomiski (26), dod KPS, kā arī ARP, Valsts kasei un citām attiecīgām publiskām iestādēm dažādas pilnvaras. KPS finansiālā saikne ar ARP un Valsts kasi ir skaidra, un KPS darbojas drīzāk kā mehānisms, lai kuģu būvētavām Polijā, tostarp SSN, nodotu no valsts budžeta asignētos līdzekļus. |
| --- | --- |

(229)

Visbeidzot, Komisija piebilst, ka KPS tika izveidots kā valdības kontrolēts fonds ar publiskas politikas mērķi, un tā finansējumu pilnībā sniedza vai garantēja valsts ar ARP starpniecību. Atbilstīgi dokumentam “Stratēģija kuģu būves nozarei (jūras konstrukciju kuģu būvētavām) Polijā 2006.–2010. gadā”KPS“tika nodibināts, lai organizētu kuģu būvētavu ražošanas finansējumu, līdz kuģu būvētavas pārņem privāti ieguldītāji”. Tāda stratēģija, kuras mērķi ir ne tikai ekonomiski, bet arī sociāli un makroekonomiski (26), dod KPS, kā arī ARP, Valsts kasei un citām attiecīgām publiskām iestādēm dažādas pilnvaras. KPS finansiālā saikne ar ARP un Valsts kasi ir skaidra, un KPS darbojas drīzāk kā mehānisms, lai kuģu būvētavām Polijā, tostarp SSN, nodotu no valsts budžeta asignētos līdzekļus.

| (230) | Ņemot vērā minētos faktorus, Komisija secina, ka KPS nerīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, kad piešķīra SSN apgrozāmā kapitāla aizdevumus. |
| --- | --- |

(230)

Ņemot vērā minētos faktorus, Komisija secina, ka KPS nerīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, kad piešķīra SSN apgrozāmā kapitāla aizdevumus.

| (231) | Savās piezīmēs pēc tam, kad bija pieņemts lēmums sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, Polija apgalvoja, ka avansa maksājumu garantijas, ko KUKE piešķīrusi SSN, nav valsts atbalsts. Komisija nevar piekrist minētajam apgalvojumam. |
| --- | --- |

(231)

Savās piezīmēs pēc tam, kad bija pieņemts lēmums sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, Polija apgalvoja, ka avansa maksājumu garantijas, ko KUKE piešķīrusi SSN, nav valsts atbalsts. Komisija nevar piekrist minētajam apgalvojumam.

| (232) | Pirmkārt, Komisija atgādina, ka KUKE avansa maksājumu garantijas garantē Valsts kase un tiek apstrādātas atsevišķā bankas kontā ar nosaukumu “Interes Narodowy”. Ja minētajā kontā nav pietiekamu līdzekļu, tad KUKE var vai nu saņemt aizdevumus no Valsts kases, vai Valsts kases aizdevumu garantijas. |
| --- | --- |

(232)

Pirmkārt, Komisija atgādina, ka KUKE avansa maksājumu garantijas garantē Valsts kase un tiek apstrādātas atsevišķā bankas kontā ar nosaukumu “Interes Narodowy”. Ja minētajā kontā nav pietiekamu līdzekļu, tad KUKE var vai nu saņemt aizdevumus no Valsts kases, vai Valsts kases aizdevumu garantijas.

| (233) | Otrkārt, Komisija atgādina savu 2007. gada 18. jūlija lēmumu lietā N 105/07 (27), kurā tā apstiprināja – kā valsts atbalstu neietverošu – shēmu, saskaņā ar kuru KUKE vada savu eksporta apdrošināšanas programmu, ko garantē Valsts kase. Šī shēma pašlaik attiecas uz to ražošanas garantiju veidu, ko SSN saņem gadiem ilgi. Komisija piebilst, ka shēma izteikti izslēdz (28) finansiālās grūtībās nonākušus uzņēmumus pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Galvenā shēmas īpašība ir tā, ka garantiju prēmijas tiek noteiktas uz riska novērtējuma pamata. Piemēram, garantijas prēmija uzņēmumam, kas ietverts augstākā riska kategorijā, atbilst [...] % gadā garantijām, kuru termiņš ir mazāks par diviem gadiem, un [...] % gadā garantijām, kuru termiņš ir ilgāks par diviem gadiem. Bāzes prēmija ir [...] % gadā. Salīdzinājumam, KUKE piešķīra garantijas SSN par prēmiju 2 % gadā, ja garantija nepārsniedza 35 miljonus PLN, un par prēmiju 1 % gadā, ja garantija pārsniedza minēto summu. |
| --- | --- |

(233)

Otrkārt, Komisija atgādina savu 2007. gada 18. jūlija lēmumu lietā N 105/07 (27), kurā tā apstiprināja – kā valsts atbalstu neietverošu – shēmu, saskaņā ar kuru KUKE vada savu eksporta apdrošināšanas programmu, ko garantē Valsts kase. Šī shēma pašlaik attiecas uz to ražošanas garantiju veidu, ko SSN saņem gadiem ilgi. Komisija piebilst, ka shēma izteikti izslēdz (28) finansiālās grūtībās nonākušus uzņēmumus pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Galvenā shēmas īpašība ir tā, ka garantiju prēmijas tiek noteiktas uz riska novērtējuma pamata. Piemēram, garantijas prēmija uzņēmumam, kas ietverts augstākā riska kategorijā, atbilst [...] % gadā garantijām, kuru termiņš ir mazāks par diviem gadiem, un [...] % gadā garantijām, kuru termiņš ir ilgāks par diviem gadiem. Bāzes prēmija ir [...] % gadā. Salīdzinājumam, KUKE piešķīra garantijas SSN par prēmiju 2 % gadā, ja garantija nepārsniedza 35 miljonus PLN, un par prēmiju 1 % gadā, ja garantija pārsniedza minēto summu.

| (234) | Ir skaidrs, ka SSN nav tiesīgs saņemt garantijas, uz ko attiecas iepriekš aprakstītā shēma un ko Komisija apstiprinājusi kā atbalstu neietverošas. Līdz ar to uzņēmumam SSN piešķirtās garantijas ietver atbalstu. |
| --- | --- |

(234)

Ir skaidrs, ka SSN nav tiesīgs saņemt garantijas, uz ko attiecas iepriekš aprakstītā shēma un ko Komisija apstiprinājusi kā atbalstu neietverošas. Līdz ar to uzņēmumam SSN piešķirtās garantijas ietver atbalstu.

| (235) | Turklāt ir acīmredzams, ka no SSN iekasētā garantiju prēmija ir krietni zemāka par bāzes prēmiju, ko izmanto garantijām “veselīgiem” uzņēmumiem, un vairākkārt zemāka par prēmiju, ko iekasē no paaugstināta riska uzņēmumiem, kuri joprojām ir tiesīgi saskaņā ar iepriekš aprakstīto shēmu. Komisija secina, ka uzņēmuma SSN maksātā garantijas prēmija neatbilst tirgus prēmijai, un tāpēc minētās garantijas ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(235)

Turklāt ir acīmredzams, ka no SSN iekasētā garantiju prēmija ir krietni zemāka par bāzes prēmiju, ko izmanto garantijām “veselīgiem” uzņēmumiem, un vairākkārt zemāka par prēmiju, ko iekasē no paaugstināta riska uzņēmumiem, kuri joprojām ir tiesīgi saskaņā ar iepriekš aprakstīto shēmu. Komisija secina, ka uzņēmuma SSN maksātā garantijas prēmija neatbilst tirgus prēmijai, un tāpēc minētās garantijas ir valsts atbalsts.

| (236) | Treškārt, ievērojot Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (29), lai atsevišķa valsts garantija nebūtu valsts atbalsts, aizņēmējs nedrīkst būt finansiālās grūtībās. Šajā gadījumā tā acīmredzami nav. Saskaņā ar to pašu paziņojumu, ja aizņēmējs ir finansiālās grūtībās, tad garantijas atbalsta elements var būt tik liels, cik ir minētās garantijas segtā summa. |
| --- | --- |

(236)

Treškārt, ievērojot Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (29), lai atsevišķa valsts garantija nebūtu valsts atbalsts, aizņēmējs nedrīkst būt finansiālās grūtībās. Šajā gadījumā tā acīmredzami nav. Saskaņā ar to pašu paziņojumu, ja aizņēmējs ir finansiālās grūtībās, tad garantijas atbalsta elements var būt tik liels, cik ir minētās garantijas segtā summa.

| (237) | Visbeidzot, Komisija piebilst, ka SSN bija paļāvies tikai uz KUKE un Valsts kases garantijām, un tam nebija izdevies saņemt garantijas tirgū. Tas pamato Komisijas secinājumu, ka KUKE piešķirtās avansa maksājumu garantijas ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(237)

Visbeidzot, Komisija piebilst, ka SSN bija paļāvies tikai uz KUKE un Valsts kases garantijām, un tam nebija izdevies saņemt garantijas tirgū. Tas pamato Komisijas secinājumu, ka KUKE piešķirtās avansa maksājumu garantijas ir valsts atbalsts.

| (238) | Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka KUKE nerīkojās kā tirgus ekonomikas uzņēmējs, kad piešķīra garantijas SSN. |
| --- | --- |

(238)

Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka KUKE nerīkojās kā tirgus ekonomikas uzņēmējs, kad piešķīra garantijas SSN.

c)   
  Konkurences kropļojums, ko izraisījis valsts atbalsts uzņēmumam SSN

| (239) | Komisija konstatē, ka līdz ar pilnīgo paļaušanos uz valsts atbalstu SSN iesaistījās pret konkurenci vērstā rīcībā, kā cenu noteikšana zem ražošanas izmaksām, un necieta no sekām, ko tāda rīcība parasti izraisa, proti, aiziešanu no tirgus. |
| --- | --- |

(239)

Komisija konstatē, ka līdz ar pilnīgo paļaušanos uz valsts atbalstu SSN iesaistījās pret konkurenci vērstā rīcībā, kā cenu noteikšana zem ražošanas izmaksām, un necieta no sekām, ko tāda rīcība parasti izraisa, proti, aiziešanu no tirgus.

| (240) | Turklāt Komisija piebilst, ka SSN galvenā, pastāvīgā problēma bija tā, ka tas slēdza līgumus, kuri izrādījās zaudējumus nesoši – tāpēc, ka zlots pastāvīgi nostiprinājās attiecībā pret dolāru, kas ir galvenā valūta kuģu būves uzņēmējdarbībā, un pieauga tērauda plākšņu cenas pasaulē. Minētos ārējos faktorus identificēja kā galvenos draudus būvētavas darbībai jau 2002. gada pārstrukturēšanas plānā, tad atkal jaunajā 2006. gada pārstrukturēšanas plānā un visbeidzot privatizācijas mēģinājumā 2008. gadā. |
| --- | --- |

(240)

Turklāt Komisija piebilst, ka SSN galvenā, pastāvīgā problēma bija tā, ka tas slēdza līgumus, kuri izrādījās zaudējumus nesoši – tāpēc, ka zlots pastāvīgi nostiprinājās attiecībā pret dolāru, kas ir galvenā valūta kuģu būves uzņēmējdarbībā, un pieauga tērauda plākšņu cenas pasaulē. Minētos ārējos faktorus identificēja kā galvenos draudus būvētavas darbībai jau 2002. gada pārstrukturēšanas plānā, tad atkal jaunajā 2006. gada pārstrukturēšanas plānā un visbeidzot privatizācijas mēģinājumā 2008. gadā.

| (241) | Lai gan būvētavas vadība apzinājās minētās briesmas, būvētava turpināja slēgt līgumus, neveicot tādu risku mazināšanas pasākumus, vai arī tikai veicot pasākumus ar ierobežotu ietekmi. Minētā uzņēmējdarbības prakse turpinājās laikposmā no 2004. gada līdz 2008. gadam, kad kuģu būves tirgus piedzīvoja nepieredzētu uzplaukumu un kuģu būves cenas pieauga līdz nebijušam līmenim. Minētās prakses rezultātā būvētavai izdevās saglabāt darbību un nodarbinātību, bet tas nesa ļoti lielus zaudējumus būvētavas parastajā kuģu būves ražošanā. Atbilstīgi padziļinātai pārbaudei, ko Amber veica 2008. gada pirmajā pusē, un kā Polija ir apstiprinājusi, pašreizējā pasūtījumu grāmata ar piegādēm 2008. un 2009. gadā arī ir apgrūtināta ar ievērojamiem zaudējumiem, kas rodas zaudējumus nesošo līgumu dēļ, kuri noslēgti bez jebkādiem riskus mazinošiem pasākumiem vai ar skaidri nepietiekamiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(241)

Lai gan būvētavas vadība apzinājās minētās briesmas, būvētava turpināja slēgt līgumus, neveicot tādu risku mazināšanas pasākumus, vai arī tikai veicot pasākumus ar ierobežotu ietekmi. Minētā uzņēmējdarbības prakse turpinājās laikposmā no 2004. gada līdz 2008. gadam, kad kuģu būves tirgus piedzīvoja nepieredzētu uzplaukumu un kuģu būves cenas pieauga līdz nebijušam līmenim. Minētās prakses rezultātā būvētavai izdevās saglabāt darbību un nodarbinātību, bet tas nesa ļoti lielus zaudējumus būvētavas parastajā kuģu būves ražošanā. Atbilstīgi padziļinātai pārbaudei, ko Amber veica 2008. gada pirmajā pusē, un kā Polija ir apstiprinājusi, pašreizējā pasūtījumu grāmata ar piegādēm 2008. un 2009. gadā arī ir apgrūtināta ar ievērojamiem zaudējumiem, kas rodas zaudējumus nesošo līgumu dēļ, kuri noslēgti bez jebkādiem riskus mazinošiem pasākumiem vai ar skaidri nepietiekamiem pasākumiem.

| (242) | Uz minētā pamata Komisija secina, ka visi SSN piešķirtie pasākumi bijuši tādi, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci kuģu būves tirgū. |
| --- | --- |

(242)

Uz minētā pamata Komisija secina, ka visi SSN piešķirtie pasākumi bijuši tādi, kas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci kuģu būves tirgū.

| (243) | Noslēgumā Komisija uzskata, ka visi uzņēmumam SSN piešķirtie pasākumi ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(243)

Noslēgumā Komisija uzskata, ka visi uzņēmumam SSN piešķirtie pasākumi ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

3.2.2.   POLIJAS UN IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU IESPĒJA IESNIEGT PIEZĪMES

| (244) | Ar savu 2005. gada 1. jūnija lēmumu Komisija sāka formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz vairākiem pasākumiem, ko saskaņā ar dažādiem juridiskajiem pamatiem plānoja piešķirt gan vietējā varas iestāde, gan valsts uzņēmums ARP, tostarp parādu pārstrukturēšanu, kapitāla ieguldījumu un izpildes garantijām. |
| --- | --- |

(244)

Ar savu 2005. gada 1. jūnija lēmumu Komisija sāka formālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz vairākiem pasākumiem, ko saskaņā ar dažādiem juridiskajiem pamatiem plānoja piešķirt gan vietējā varas iestāde, gan valsts uzņēmums ARP, tostarp parādu pārstrukturēšanu, kapitāla ieguldījumu un izpildes garantijām.

| (245) | Komisija arī apgalvoja, ka nevar pieņemt Polijas argumentu, ka kuģu īpašnieku veiktie avansa maksājumi jāuzskata par pašu ieguldījumu. Tādā sakarībā Komisija pauda šaubas par to, vai KUKE sniegtās avansa maksājumu garantijas nav valsts atbalsts, un paziņoja, ka tā izmeklēs minēto garantiju būtību. |
| --- | --- |

(245)

Komisija arī apgalvoja, ka nevar pieņemt Polijas argumentu, ka kuģu īpašnieku veiktie avansa maksājumi jāuzskata par pašu ieguldījumu. Tādā sakarībā Komisija pauda šaubas par to, vai KUKE sniegtās avansa maksājumu garantijas nav valsts atbalsts, un paziņoja, ka tā izmeklēs minēto garantiju būtību.

| (246) | Polijas iestādes iesniedza savas atsauksmes un, lai gan tās apstrīdēja Komisijas kompetenci novērtēt dažu konkrēto pasākumu saderību, tās neapstrīdēja Komisijas secinājumu, ka, ja minētie pasākumi būtu piešķirti pēc Polijas pievienošanās ES, tie būtu jauns atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Izņēmums bija KUKE sniegto garantiju būtība, par kurām apgalvoja, kas tajās nav valsts atbalsta. Vēlāk Polija iebilda, ka KPS aizdevumi nav valsts atbalsts. Komisija iepriekš izskatīja minētos Polijas argumentus. |
| --- | --- |

(246)

Polijas iestādes iesniedza savas atsauksmes un, lai gan tās apstrīdēja Komisijas kompetenci novērtēt dažu konkrēto pasākumu saderību, tās neapstrīdēja Komisijas secinājumu, ka, ja minētie pasākumi būtu piešķirti pēc Polijas pievienošanās ES, tie būtu jauns atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Izņēmums bija KUKE sniegto garantiju būtība, par kurām apgalvoja, kas tajās nav valsts atbalsta. Vēlāk Polija iebilda, ka KPS aizdevumi nav valsts atbalsts. Komisija iepriekš izskatīja minētos Polijas argumentus.

| (247) | Komisijas veiktās izmeklēšanas laikā Polijas valdības kā SSN akciju kontrolpaketes turētāja stratēģija ir vairākkārt būtiski mainījusies, kā pierāda iepriekšējais notikumu apraksts. Kuģu būves nozares konsolidācijas stratēģiju aizstāja ar būvētavas daļējas privatizācijas stratēģiju, ko vēlāk aizstāja ar pilnīgas privatizācijas stratēģiju. Pašlaik minēto pēdējo stratēģiju apdraud tirgus acīmredzamais intereses trūkums par būvētavas iegādi. |
| --- | --- |

(247)

Komisijas veiktās izmeklēšanas laikā Polijas valdības kā SSN akciju kontrolpaketes turētāja stratēģija ir vairākkārt būtiski mainījusies, kā pierāda iepriekšējais notikumu apraksts. Kuģu būves nozares konsolidācijas stratēģiju aizstāja ar būvētavas daļējas privatizācijas stratēģiju, ko vēlāk aizstāja ar pilnīgas privatizācijas stratēģiju. Pašlaik minēto pēdējo stratēģiju apdraud tirgus acīmredzamais intereses trūkums par būvētavas iegādi.

| (248) | Kā aprakstīts iepriekš, Komisija ir pastāvīgi sazinājusies gan ar Polijas iestādēm kā SSN īpašnieku, gan ar pašu SSN. Komisija ir regulāri norādījusi gan Polijai, gan būvētavai, ka visi pasākumi, kas būvētavai piešķirti no valsts līdzekļiem, ļoti iespējams, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā būvētavas slikto finansiālo stāvokli un faktiski jebkāda ārēja, valsts atbalstu neietveroša finansējuma neesību. Komisija arī ir brīdinājusi, ka minētais valsts atbalsts ir piešķirts, pārkāpjot 88. panta 3. punktu, un šķietami nav saderīgs ar kopējo tirgu ne ar vienu pamatojumu. Komisija arī ir atkārtoti norādījusi, ka SSN piešķirtās KUKE garantijas ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(248)

Kā aprakstīts iepriekš, Komisija ir pastāvīgi sazinājusies gan ar Polijas iestādēm kā SSN īpašnieku, gan ar pašu SSN. Komisija ir regulāri norādījusi gan Polijai, gan būvētavai, ka visi pasākumi, kas būvētavai piešķirti no valsts līdzekļiem, ļoti iespējams, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ņemot vērā būvētavas slikto finansiālo stāvokli un faktiski jebkāda ārēja, valsts atbalstu neietveroša finansējuma neesību. Komisija arī ir brīdinājusi, ka minētais valsts atbalsts ir piešķirts, pārkāpjot 88. panta 3. punktu, un šķietami nav saderīgs ar kopējo tirgu ne ar vienu pamatojumu. Komisija arī ir atkārtoti norādījusi, ka SSN piešķirtās KUKE garantijas ir valsts atbalsts.

| (249) | Visbeidzot, savas izmeklēšanas laikā Komisija savāca sīku informāciju par KPS darbībām un par apgrozāmā kapitāla aizdevumu, ko KPS piešķīris būvētavai, raksturu. Komisija norādīja Polijai, ka minētie aizdevumi, ļoti iespējams, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(249)

Visbeidzot, savas izmeklēšanas laikā Komisija savāca sīku informāciju par KPS darbībām un par apgrozāmā kapitāla aizdevumu, ko KPS piešķīris būvētavai, raksturu. Komisija norādīja Polijai, ka minētie aizdevumi, ļoti iespējams, ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

3.3.   ATBALSTA SADERĪBA: ATBRĪVOJUMS ATBILSTĪGI EK LĪGUMA 87. PANTA 3. PUNKTAM

| (250) | Pasākumu galvenais mērķis ir palīdzēt finansiālās grūtībās nonākušam uzņēmumam un noturēt to darbībā. Tādos gadījumos, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, var piemērot atbrīvojumu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas atļauj apstiprināt valsts atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja tāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības nosacījumus tiktāl, ka tas ir pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(250)

Pasākumu galvenais mērķis ir palīdzēt finansiālās grūtībās nonākušam uzņēmumam un noturēt to darbībā. Tādos gadījumos, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi, var piemērot atbrīvojumu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas atļauj apstiprināt valsts atbalstu, kas piešķirts, lai veicinātu konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja tāds atbalsts negatīvi neietekmē tirdzniecības nosacījumus tiktāl, ka tas ir pretrunā kopējām interesēm.

| (251) | Glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem pašlaik regulē Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (30) (turpmāk “pamatnostādnes”), kas aizstāja iepriekšējo, 1999. gadā pieņemto dokumentu (31) (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”). |
| --- | --- |

(251)

Glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem pašlaik regulē Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (30) (turpmāk “pamatnostādnes”), kas aizstāja iepriekšējo, 1999. gadā pieņemto dokumentu (31) (turpmāk “1999. gada pamatnostādnes”).

| (252) | Pamatnostādņu pārejas noteikumi paredz, ka paziņojumus, kas reģistrēti līdz 2004. gada 10. oktobrim, izskatīs, ņemot vērā kritērijus, kuri bija spēkā paziņošanas laikā (103. punkts). Konkrētajā gadījumā dažus pasākumus Komisijai paziņoja saskaņā ar Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā paredzēto “pagaidu mehānismu”2004. gada 29. aprīlī, kad bija spēkā 1999. gada pamatnostādnes. Tomēr pamatnostādnēs ir noteikts, ka tās attieksies uz jebkura tāda glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta novērtējumu, kas piešķirts bez Komisijas atļaujas (nelikumīgs atbalsts), ja viss atbalsts vai tā daļa ir piešķirta pēc 2004. gada 1. oktobra (104. punkta pirmā daļa). Komisija konstatē, ka gandrīz visi 3. un 4. tabulā aprakstītie pasākumi tika piešķirti nelikumīgi pēc minētā datuma, un tāpēc piemēro 2004. gada pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(252)

Pamatnostādņu pārejas noteikumi paredz, ka paziņojumus, kas reģistrēti līdz 2004. gada 10. oktobrim, izskatīs, ņemot vērā kritērijus, kuri bija spēkā paziņošanas laikā (103. punkts). Konkrētajā gadījumā dažus pasākumus Komisijai paziņoja saskaņā ar Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā paredzēto “pagaidu mehānismu”2004. gada 29. aprīlī, kad bija spēkā 1999. gada pamatnostādnes. Tomēr pamatnostādnēs ir noteikts, ka tās attieksies uz jebkura tāda glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta novērtējumu, kas piešķirts bez Komisijas atļaujas (nelikumīgs atbalsts), ja viss atbalsts vai tā daļa ir piešķirta pēc 2004. gada 1. oktobra (104. punkta pirmā daļa). Komisija konstatē, ka gandrīz visi 3. un 4. tabulā aprakstītie pasākumi tika piešķirti nelikumīgi pēc minētā datuma, un tāpēc piemēro 2004. gada pamatnostādnes.

| (253) | Pamatnostādnes piemēro uzņēmumiem visās nozarēs ar izņēmumiem, kas minēti pamatnostādņu 18. punktā. 12. punkts nostādnēs par valsts atbalstu kuģu būvei (32), kas ir tiesiskais regulējums valsts atbalsta novērtēšanai minētajā nozarē, atsaucas uz pamatnostādnēm kā uz attiecīgo juridisko pamatu glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta novērtēšanai. |
| --- | --- |

(253)

Pamatnostādnes piemēro uzņēmumiem visās nozarēs ar izņēmumiem, kas minēti pamatnostādņu 18. punktā. 12. punkts nostādnēs par valsts atbalstu kuģu būvei (32), kas ir tiesiskais regulējums valsts atbalsta novērtēšanai minētajā nozarē, atsaucas uz pamatnostādnēm kā uz attiecīgo juridisko pamatu glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta novērtēšanai.

| (254) | Pamatnostādnēs ir paredzēta iespēja piešķirt glābšanas atbalstu kā pagaidu palīdzību uzņēmumiem, kas nonākuši finansiālās grūtībās, lai dotu tiem laiku sagatavot pārstrukturēšanas plānu vai likvidācijas plānu vai risināt akūto likviditātes krīzi, ko var atrisināt laikposmā, uz ko attiecas glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(254)

Pamatnostādnēs ir paredzēta iespēja piešķirt glābšanas atbalstu kā pagaidu palīdzību uzņēmumiem, kas nonākuši finansiālās grūtībās, lai dotu tiem laiku sagatavot pārstrukturēšanas plānu vai likvidācijas plānu vai risināt akūto likviditātes krīzi, ko var atrisināt laikposmā, uz ko attiecas glābšanas atbalsts.

| (255) | Komisija piebilst, ka SSN piešķirtais valsts atbalsts neatbilst ne prasībai, ka tam jābūt pagaidu, jo visi atbalsta pasākumi attiecās uz laikposmiem, kuri krietni pārsniedza paredzētos sešus mēnešus, ne prasībai, ka tam jābūt atgriezeniskam, jo atbalsts ietvēra tādus neatgriezeniskus pasākumus kā kapitāla ieguldījumus, kas ir salīdzināmi ar dotācijām. |
| --- | --- |

(255)

Komisija piebilst, ka SSN piešķirtais valsts atbalsts neatbilst ne prasībai, ka tam jābūt pagaidu, jo visi atbalsta pasākumi attiecās uz laikposmiem, kuri krietni pārsniedza paredzētos sešus mēnešus, ne prasībai, ka tam jābūt atgriezeniskam, jo atbalsts ietvēra tādus neatgriezeniskus pasākumus kā kapitāla ieguldījumus, kas ir salīdzināmi ar dotācijām.

| (256) | Tāpēc Komisija secina, ka pasākumi, uz ko attiecas šis lēmums, nav saderīgi ar kopējo tirgu kā glābšanas atbalsts. |
| --- | --- |

(256)

Tāpēc Komisija secina, ka pasākumi, uz ko attiecas šis lēmums, nav saderīgi ar kopējo tirgu kā glābšanas atbalsts.

| (257) | Atbilstīgi definīcijai pamatnostādņu 17. punktā pārstrukturēšanas atbalsts pamatojas uz realizējamu, saskaņotu un tālejošu plānu, lai saprātīgā termiņā atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanā parasti ietilpst šādi elementi: visu uzņēmuma darbības aspektu pārstrukturēšana un uzņēmuma darbību reorganizācija un racionalizācija; tas ietver atsacīšanos no zaudējumus nesošām darbībām un finansiālu pārstrukturēšanu. Tomēr pārstrukturēšanas darbības, kuru īstenošanai piešķir valsts atbalstu, nevar ierobežot līdz pagātnes zaudējumu kompensēšanai, nerisinot tādu zaudējumu iemeslus, t. i., neveicot īstu pārstrukturēšanu. Pamatnostādnēs ir prasīts, lai pārstrukturēšanas atbalsts būtu ierobežots līdz stingram vajadzīgajam minimumam, un tāpēc nozīmīga pārstrukturēšanas daļa jāfinansē no līdzekļiem, kas neietver valsts atbalstu. Lai nodrošinātu, ka tiek maksimāli samazināta atbalsta negatīvā ietekme un konkurences kropļojums, jāveic kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(257)

Atbilstīgi definīcijai pamatnostādņu 17. punktā pārstrukturēšanas atbalsts pamatojas uz realizējamu, saskaņotu un tālejošu plānu, lai saprātīgā termiņā atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanā parasti ietilpst šādi elementi: visu uzņēmuma darbības aspektu pārstrukturēšana un uzņēmuma darbību reorganizācija un racionalizācija; tas ietver atsacīšanos no zaudējumus nesošām darbībām un finansiālu pārstrukturēšanu. Tomēr pārstrukturēšanas darbības, kuru īstenošanai piešķir valsts atbalstu, nevar ierobežot līdz pagātnes zaudējumu kompensēšanai, nerisinot tādu zaudējumu iemeslus, t. i., neveicot īstu pārstrukturēšanu. Pamatnostādnēs ir prasīts, lai pārstrukturēšanas atbalsts būtu ierobežots līdz stingram vajadzīgajam minimumam, un tāpēc nozīmīga pārstrukturēšanas daļa jāfinansē no līdzekļiem, kas neietver valsts atbalstu. Lai nodrošinātu, ka tiek maksimāli samazināta atbalsta negatīvā ietekme un konkurences kropļojums, jāveic kompensācijas pasākumi.

| (258) | Ņemot vērā pārstrukturēšanas atbalsta ļoti kropļojošo raksturu, Komisija uzskata, ka tikai tad, ja būs ievēroti visi pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi, atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem varēs veicināt saimnieciskās darbības attīstību, negatīvi neietekmējot tirdzniecību līdz tādai pakāpei, ka tas ir pretrunā Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(258)

Ņemot vērā pārstrukturēšanas atbalsta ļoti kropļojošo raksturu, Komisija uzskata, ka tikai tad, ja būs ievēroti visi pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi, atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem varēs veicināt saimnieciskās darbības attīstību, negatīvi neietekmējot tirdzniecību līdz tādai pakāpei, ka tas ir pretrunā Kopienas interesēm.

| (259) | Komisija turpmāk analizēs, vai minētie nosacījumi ir ievēroti. |
| --- | --- |

(259)

Komisija turpmāk analizēs, vai minētie nosacījumi ir ievēroti.

| (260) | Lai novērtētu pasākumu, kas ir jauns atbalsts, saderību un jo īpaši pārstrukturēšanas procesa spēju atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, un to, vai atbalsts ir ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam, Komisijai jāizskata pārstrukturēšanas plāns un atbalsts kopumā, tostarp “pagātnes atbalsts”, t. i., atbalsts, kas ieviests pirms pievienošanās un nav piemērojams pēc tam. |
| --- | --- |

(260)

Lai novērtētu pasākumu, kas ir jauns atbalsts, saderību un jo īpaši pārstrukturēšanas procesa spēju atjaunot uzņēmuma dzīvotspēju, un to, vai atbalsts ir ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam, Komisijai jāizskata pārstrukturēšanas plāns un atbalsts kopumā, tostarp “pagātnes atbalsts”, t. i., atbalsts, kas ieviests pirms pievienošanās un nav piemērojams pēc tam.

3.3.1.   ATBALSTA ATTIECINĀMĪBA UZ UZŅĒMUMU

| (261) | Pamatnostādnēs uzskatīts, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās un līdz ar to tiesīgs saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, ja tas nespēj – ne ar paša resursu starpniecību, ne piesaistot finansējumu no saviem akcionāriem vai ar ārēju aizņēmumu – segt zaudējumus, kuri, ja no ārpuses neiesaistīsies publiskās iestādes, gandrīz noteikti piespiedīs uzņēmumu īsā vai vidējā termiņā izbeigt uzņēmējdarbību. Pamatnostādnēs ir arī uzskaitītas dažas pazīmes, kuras liecina, ka uzņēmums ir grūtībās, piemēram, zaudējumu pieaugums vai apgrozījuma samazināšanās. |
| --- | --- |

(261)

Pamatnostādnēs uzskatīts, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās un līdz ar to tiesīgs saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu, ja tas nespēj – ne ar paša resursu starpniecību, ne piesaistot finansējumu no saviem akcionāriem vai ar ārēju aizņēmumu – segt zaudējumus, kuri, ja no ārpuses neiesaistīsies publiskās iestādes, gandrīz noteikti piespiedīs uzņēmumu īsā vai vidējā termiņā izbeigt uzņēmējdarbību. Pamatnostādnēs ir arī uzskaitītas dažas pazīmes, kuras liecina, ka uzņēmums ir grūtībās, piemēram, zaudējumu pieaugums vai apgrozījuma samazināšanās.

| (262) | 1999. gada pamatnostādņu 12. punktā ir noteikts, ka jaundibināts uzņēmums nav tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, pat ja tā sākotnējais finanšu stāvoklis ir nedrošs. Tas, piemēram, ir tas gadījums, kad jauns uzņēmums rodas no iepriekšēja uzņēmuma likvidācijas vai vienkārši pārņem tāda uzņēmuma aktīvus. Pamatnostādnēs ir precizēts, ka uzņēmumu principā uzskatīs par jaundibinātu pirmos trīs gadus pēc darbību sākuma attiecīgajā darbības jomā. |
| --- | --- |

(262)

1999. gada pamatnostādņu 12. punktā ir noteikts, ka jaundibināts uzņēmums nav tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, pat ja tā sākotnējais finanšu stāvoklis ir nedrošs. Tas, piemēram, ir tas gadījums, kad jauns uzņēmums rodas no iepriekšēja uzņēmuma likvidācijas vai vienkārši pārņem tāda uzņēmuma aktīvus. Pamatnostādnēs ir precizēts, ka uzņēmumu principā uzskatīs par jaundibinātu pirmos trīs gadus pēc darbību sākuma attiecīgajā darbības jomā.

| (263) | Polijas iestādes apgalvo, ka SSN ir tikai cits uzņēmuma ASS nosaukums, kurš pastāvēja un sadarbojās ar SSPH un SS pirms to bankrota. |
| --- | --- |

(263)

Polijas iestādes apgalvo, ka SSN ir tikai cits uzņēmuma ASS nosaukums, kurš pastāvēja un sadarbojās ar SSPH un SS pirms to bankrota.

| (264) | Tomēr visi apstākļi liecina, ka SSN nepārņēma SSPH vai SS parādus, un ka minētie parādi palika abiem minētajiem uzņēmumiem, un parādus risināja bankrota procedūras ietvaros. Polija ir apgalvojusi, ka SSN pārņēma SSPH ar piegādātājiem saistītos parādus 15 miljonu PLN apmērā, tomēr Polija nav sniegusi nekādas papildu ziņas vai jebkādu dokumentāciju. |
| --- | --- |

(264)

Tomēr visi apstākļi liecina, ka SSN nepārņēma SSPH vai SS parādus, un ka minētie parādi palika abiem minētajiem uzņēmumiem, un parādus risināja bankrota procedūras ietvaros. Polija ir apgalvojusi, ka SSN pārņēma SSPH ar piegādātājiem saistītos parādus 15 miljonu PLN apmērā, tomēr Polija nav sniegusi nekādas papildu ziņas vai jebkādu dokumentāciju.

| (265) | Tādējādi SSN sāka savas darbības bez savu priekšteču parādiem. Polijas iestādes nav iesniegušas nevienu pierādījumu, ka SSN būtu pārņēmis kādus parādus. Turklāt, ņemot vērā būvētavas uzņēmējdarbības apjomu, it kā pārņemtās saistības 15 miljonu PLN apmērā nepamatotu apgalvojumu, ka starp SSPH/SS un SSN pastāv ekonomiskā nepārtrauktība. Turklāt Komisija piebilst, ka pastāvīgie līgumi tika pārņemti ražošanas cikla laikā, kad saistības tika kompensētas ar debitoru parādiem, un tāpēc tie neveidoja nekādu mantotu papildu slogu. Turklāt SSN faktiski noslēdza jaunus līgumus par minētajiem kuģiem (33). |
| --- | --- |

(265)

Tādējādi SSN sāka savas darbības bez savu priekšteču parādiem. Polijas iestādes nav iesniegušas nevienu pierādījumu, ka SSN būtu pārņēmis kādus parādus. Turklāt, ņemot vērā būvētavas uzņēmējdarbības apjomu, it kā pārņemtās saistības 15 miljonu PLN apmērā nepamatotu apgalvojumu, ka starp SSPH/SS un SSN pastāv ekonomiskā nepārtrauktība. Turklāt Komisija piebilst, ka pastāvīgie līgumi tika pārņemti ražošanas cikla laikā, kad saistības tika kompensētas ar debitoru parādiem, un tāpēc tie neveidoja nekādu mantotu papildu slogu. Turklāt SSN faktiski noslēdza jaunus līgumus par minētajiem kuģiem (33).

| (266) | Otrkārt, lai gan Komisija piebilst, ka ASS aktīvi darbojās kuģu būves nozarē kopā ar SS pirms SSPH bankrota (2002. gada janvāra pamatlīgums un nomas līgums), Komisija arī piebilst, ka SSN apmērs pēc 2002. gada jūnija salīdzinājumā ar ASS apmēru pirms 2002. gada jūnija apgāž apgalvojumu, ka starp abām vienībām bijusi ekonomiskā nepārtrauktība. Peļņas un zaudējumu pārskats rāda, ka apgrozījums pieauga no 88 miljoniem PLN 2001. gadā līdz 425 miljoniem PLN 2002. gadā un 1 100 miljoniem PLN 2003. gadā. |
| --- | --- |

(266)

Otrkārt, lai gan Komisija piebilst, ka ASS aktīvi darbojās kuģu būves nozarē kopā ar SS pirms SSPH bankrota (2002. gada janvāra pamatlīgums un nomas līgums), Komisija arī piebilst, ka SSN apmērs pēc 2002. gada jūnija salīdzinājumā ar ASS apmēru pirms 2002. gada jūnija apgāž apgalvojumu, ka starp abām vienībām bijusi ekonomiskā nepārtrauktība. Peļņas un zaudējumu pārskats rāda, ka apgrozījums pieauga no 88 miljoniem PLN 2001. gadā līdz 425 miljoniem PLN 2002. gadā un 1 100 miljoniem PLN 2003. gadā.

| (267) | Tāpēc Komisija secina, ka tā nevar pieņemt Polijas iestāžu apgalvojumu, ka SSN bija vienkārši turpinājums ASS – uzņēmumam, kurš bija pastāvējis ilgi pirms SSPH bankrota. Ekonomiskā izteiksmē abu minēto vienību darbības ir skaidri nošķirtas, ko galvenokārt atspoguļo tas, ka netika pārņemtas nekādas saistības. Līdz ar to SSN bija jauns uzņēmums, kas nav tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(267)

Tāpēc Komisija secina, ka tā nevar pieņemt Polijas iestāžu apgalvojumu, ka SSN bija vienkārši turpinājums ASS – uzņēmumam, kurš bija pastāvējis ilgi pirms SSPH bankrota. Ekonomiskā izteiksmē abu minēto vienību darbības ir skaidri nošķirtas, ko galvenokārt atspoguļo tas, ka netika pārņemtas nekādas saistības. Līdz ar to SSN bija jauns uzņēmums, kas nav tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu.

| (268) | Saskaņā ar pamatnostādņu 12. punktu uzņēmumu uzskata par jaundibinātu pirmos trīs gadus pēc tā darbības sākuma. Apskatāmā situācija ir specifiska, kurā jauns uzņēmums radās no iepriekšēja uzņēmuma likvidācijas. Saskaņā ar pamatnostādņu 12. punktu tāds scenārijs diskvalificē uzņēmumu no tiesībām saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu. Konkrētajā gadījumā Komisija uzskata, ka šajā sakarā SSPH un SS bankrota pieteikumam 2002. gada jūlijā ir izšķiroša nozīme. Tieši šis bankrots iezīmēja pārrāvumu starp veco ekonomisko vienību un jauno ekonomisko vienību, kas bija pasargāta no vecās ekonomiskās vienības saistībām. Tāpēc Komisija secina, ka SSN nebija tiesīgs saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu trīs gadus no 2002. gada jūlija, kad tas sāka savu jauno darbību bez vecajām saistībām. |
| --- | --- |

(268)

Saskaņā ar pamatnostādņu 12. punktu uzņēmumu uzskata par jaundibinātu pirmos trīs gadus pēc tā darbības sākuma. Apskatāmā situācija ir specifiska, kurā jauns uzņēmums radās no iepriekšēja uzņēmuma likvidācijas. Saskaņā ar pamatnostādņu 12. punktu tāds scenārijs diskvalificē uzņēmumu no tiesībām saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu. Konkrētajā gadījumā Komisija uzskata, ka šajā sakarā SSPH un SS bankrota pieteikumam 2002. gada jūlijā ir izšķiroša nozīme. Tieši šis bankrots iezīmēja pārrāvumu starp veco ekonomisko vienību un jauno ekonomisko vienību, kas bija pasargāta no vecās ekonomiskās vienības saistībām. Tāpēc Komisija secina, ka SSN nebija tiesīgs saņemt glābšanas un pārstrukturēšanas atbalstu trīs gadus no 2002. gada jūlija, kad tas sāka savu jauno darbību bez vecajām saistībām.

| (269) | Pamatnostādņu 12. punktā ir atzīts, ka uzņēmums, ko sākotnēji uzskata par jaundibinātu, kļūs tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, kad ir pagājuši trīs gadi pēc tā darbības uzsākšanas, ja to var kvalificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu nozīmē. Komisija ievēro, ka pēc trīs gadu perioda beigām bija izpildīti nosacījumi, lai SSN būtu tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pamatnostādnēm. Jo īpaši SSN pastāvīgi radīja zaudējumus, un to no bankrota vairākkārt glāba tikai valsts iejaukšanās. Tāpēc no 2005. gada jūlija to kvalificēja kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(269)

Pamatnostādņu 12. punktā ir atzīts, ka uzņēmums, ko sākotnēji uzskata par jaundibinātu, kļūs tiesīgs saņemt glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalstu, kad ir pagājuši trīs gadi pēc tā darbības uzsākšanas, ja to var kvalificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu nozīmē. Komisija ievēro, ka pēc trīs gadu perioda beigām bija izpildīti nosacījumi, lai SSN būtu tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pamatnostādnēm. Jo īpaši SSN pastāvīgi radīja zaudējumus, un to no bankrota vairākkārt glāba tikai valsts iejaukšanās. Tāpēc no 2005. gada jūlija to kvalificēja kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu 11. punkta nozīmē.

3.3.2.   DZĪVOTSPĒJAS ATJAUNOŠANA

| (270) | Saskaņā ar pamatnostādņu 34. punktu par atbalsta piešķiršanas nosacījumu jāizvirza pārstrukturēšanas plāna īstenošana, kam jādod uzņēmumam iespēja saprātīgā termiņā atjaunot savu dzīvotspēju. Dzīvotspējas atjaunošana nozīmē, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas spēj segt visas savas izmaksas un radīt pietiekamu peļņu no kapitāla, lai varētu patstāvīgi konkurēt. Pārstrukturēšanas ilgumam jābūt pēc iespējas mazākam. |
| --- | --- |

(270)

Saskaņā ar pamatnostādņu 34. punktu par atbalsta piešķiršanas nosacījumu jāizvirza pārstrukturēšanas plāna īstenošana, kam jādod uzņēmumam iespēja saprātīgā termiņā atjaunot savu dzīvotspēju. Dzīvotspējas atjaunošana nozīmē, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas spēj segt visas savas izmaksas un radīt pietiekamu peļņu no kapitāla, lai varētu patstāvīgi konkurēt. Pārstrukturēšanas ilgumam jābūt pēc iespējas mazākam.

| (271) | Komisija pirmkārt piebilst, ka savas izmeklēšanas gaitā tā izskatīja divus – 2002. gada un 2006. gada – pārstrukturēšanas plānus, ko bija sagatavojusi būvētavas vadība un apstiprinājusi valsts. Attiecībā uz abiem plāniem Komisija secināja, ka Polijai nav izdevies pierādīt, ka tie ir pietiekami būvētavas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Tā kā 2006. gada pārstrukturēšanas plāns aizstāja 2002. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisija turpmāk paskaidros pamatojumu savam secinājumam par 2006. gada pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(271)

Komisija pirmkārt piebilst, ka savas izmeklēšanas gaitā tā izskatīja divus – 2002. gada un 2006. gada – pārstrukturēšanas plānus, ko bija sagatavojusi būvētavas vadība un apstiprinājusi valsts. Attiecībā uz abiem plāniem Komisija secināja, ka Polijai nav izdevies pierādīt, ka tie ir pietiekami būvētavas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Tā kā 2006. gada pārstrukturēšanas plāns aizstāja 2002. gada pārstrukturēšanas plānu, Komisija turpmāk paskaidros pamatojumu savam secinājumam par 2006. gada pārstrukturēšanas plānu.

| (272) | Plānotā stratēģija – koncentrēties uz tirgus nišām, kurās pēc būvētavas uzskata tai ir konkurences priekšrocības un kuri pēc būvētavas uzskata ir ar labvēlīgu vispārējo konkurences un tirgus vidi – tik tiešām šķita piemērota uzņēmumam SSN. Tomēr tas, ka gandrīz 70 % kuģu būvētavas pasūtījumu grāmatā nākamajiem gadiem bija konteinerkuģi, nenorādīja, ka būvētavas orientācijā būtu notikušas lielas pārmaiņas. Nebija arī citu norāžu, piemēram, lieli pētniecības un attīstības projekti vai tirgdarbība, lai pamatotu secinājumu, ka būvētava spētu īstermiņā īstenot minēto stratēģiju. Tāpēc Komisija nebija pārliecināta, ka tāda tirgus stratēģija ir reāli īstenojama. |
| --- | --- |

(272)

Plānotā stratēģija – koncentrēties uz tirgus nišām, kurās pēc būvētavas uzskata tai ir konkurences priekšrocības un kuri pēc būvētavas uzskata ir ar labvēlīgu vispārējo konkurences un tirgus vidi – tik tiešām šķita piemērota uzņēmumam SSN. Tomēr tas, ka gandrīz 70 % kuģu būvētavas pasūtījumu grāmatā nākamajiem gadiem bija konteinerkuģi, nenorādīja, ka būvētavas orientācijā būtu notikušas lielas pārmaiņas. Nebija arī citu norāžu, piemēram, lieli pētniecības un attīstības projekti vai tirgdarbība, lai pamatotu secinājumu, ka būvētava spētu īstermiņā īstenot minēto stratēģiju. Tāpēc Komisija nebija pārliecināta, ka tāda tirgus stratēģija ir reāli īstenojama.

| (273) | Plānotais ieguldījumu līmenis 200 miljonu PLN apmērā bija acīmredzami nepietiekams, ņemot vērā būvētavas iekārtu slikto stāvokli un ievērojamo nolietojumu. Lai gan aktīvu uzskaites vērtība 2006. gadā bija 130 miljoni PLN, prognozētais nolietojums 2006.–2009. gadā bija 85 miljoni PLN. Tas norādīja, ka nolietojums tūlīt kompensētu lielu daļu ieguldījuma, un patiesa modernizācija būtu ierobežota. |
| --- | --- |

(273)

Plānotais ieguldījumu līmenis 200 miljonu PLN apmērā bija acīmredzami nepietiekams, ņemot vērā būvētavas iekārtu slikto stāvokli un ievērojamo nolietojumu. Lai gan aktīvu uzskaites vērtība 2006. gadā bija 130 miljoni PLN, prognozētais nolietojums 2006.–2009. gadā bija 85 miljoni PLN. Tas norādīja, ka nolietojums tūlīt kompensētu lielu daļu ieguldījuma, un patiesa modernizācija būtu ierobežota.

| (274) | Komisijas atzinumu, ka plānoto ieguldījumu tvērums nav pietiekams, vēl vairāk pastiprināja tas, ka 2006. gada pārstrukturēšanas plānā bija pieņemts, ka 2011. gadā SSN ražīgums sasniegtu līmeni, kas atbilst ES vidējam ražīgumam 2000. gadā (bet tajā laikā SSN ražīgums bija salīdzināms ar ES vidējo ražīgumu 1992. gadā), un Komisija uzskatīja to par nepietiekamu, lai būvētava spētu konkurēt tirgū bez ilgtermiņa valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(274)

Komisijas atzinumu, ka plānoto ieguldījumu tvērums nav pietiekams, vēl vairāk pastiprināja tas, ka 2006. gada pārstrukturēšanas plānā bija pieņemts, ka 2011. gadā SSN ražīgums sasniegtu līmeni, kas atbilst ES vidējam ražīgumam 2000. gadā (bet tajā laikā SSN ražīgums bija salīdzināms ar ES vidējo ražīgumu 1992. gadā), un Komisija uzskatīja to par nepietiekamu, lai būvētava spētu konkurēt tirgū bez ilgtermiņa valsts atbalsta.

| (275) | Komisija šaubījās par to, vai plānotais algu palielinājums par apmēram 5 % gadā būtu pietiekams, lai motivētu strādniekus palikt darbā būvētavā, kamēr augsts prombūtnes līmenis un kvalificētu strādnieku trūkums – jo viņi devās prom, lai nopelnītu vairāk citās Eiropas kuģu būvētavās – bija (un joprojām ir) viena no būvētavas lielākajām problēmām. |
| --- | --- |

(275)

Komisija šaubījās par to, vai plānotais algu palielinājums par apmēram 5 % gadā būtu pietiekams, lai motivētu strādniekus palikt darbā būvētavā, kamēr augsts prombūtnes līmenis un kvalificētu strādnieku trūkums – jo viņi devās prom, lai nopelnītu vairāk citās Eiropas kuģu būvētavās – bija (un joprojām ir) viena no būvētavas lielākajām problēmām.

| (276) | Plānā prognozēts, ka peļņa no ieguldītā kapitāla (ROCE), neņemot vērā algu palielinājumus, 2007.–2011. gadā būtu vidēji 19 % gadā, kas, kā tika apgalvots, bija privāta ieguldītāja gaidāmais peļņas līmenis. Tomēr, ņemot vērā nenovēršamos algu palielinājumus, ROCE tajā pašā periodā būtu apmēram 1,45 % gadā, kas bija krietni zem jebkuram privātam ieguldītājam pieņemamā līmeņa. |
| --- | --- |

(276)

Plānā prognozēts, ka peļņa no ieguldītā kapitāla (ROCE), neņemot vērā algu palielinājumus, 2007.–2011. gadā būtu vidēji 19 % gadā, kas, kā tika apgalvots, bija privāta ieguldītāja gaidāmais peļņas līmenis. Tomēr, ņemot vērā nenovēršamos algu palielinājumus, ROCE tajā pašā periodā būtu apmēram 1,45 % gadā, kas bija krietni zem jebkuram privātam ieguldītājam pieņemamā līmeņa.

| (277) | Kopumā Komisija piebilda, ka, neņemot vērā fiziskos ieguldījumus, ko būvētava bija identificējusi, sīki aprakstījusi, kvantificējusi, klasificējusi pēc prioritātes, kā arī sastādījusi to grafiku, plānotie pasākumi bija formulēti neskaidri un vispārīgi, galvenokārt kā ieteikumi izpildes analīzei. Tāpēc Komisija nespēja novērtēt minēto pasākumu ietekmi un līdz ar to nebija pārliecināta, ka tie bijuši pietiekami saprātīgi un tālejoši, lai risinātu būvētavas strukturālās problēmas. |
| --- | --- |

(277)

Kopumā Komisija piebilda, ka, neņemot vērā fiziskos ieguldījumus, ko būvētava bija identificējusi, sīki aprakstījusi, kvantificējusi, klasificējusi pēc prioritātes, kā arī sastādījusi to grafiku, plānotie pasākumi bija formulēti neskaidri un vispārīgi, galvenokārt kā ieteikumi izpildes analīzei. Tāpēc Komisija nespēja novērtēt minēto pasākumu ietekmi un līdz ar to nebija pārliecināta, ka tie bijuši pietiekami saprātīgi un tālejoši, lai risinātu būvētavas strukturālās problēmas.

| (278) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka plānotā rūpnieciskā un organizatoriskā pārstrukturēšana nebūtu pietiekama, lai atjaunotu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspēju. Plāns nebija pietiekami tālejošs, un mērķa rezultāti 2011. gadam nebija apmierinoši. Būvētavai skaidri trūka papildu kapitāla, ko varētu izmantot modernizācijai un efektivitātes uzlabošanai. Komisija šaubījās, vai būvētava var piesaistīt tirgū kapitālu, kas vajadzīgs tālejošai pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(278)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskatīja, ka plānotā rūpnieciskā un organizatoriskā pārstrukturēšana nebūtu pietiekama, lai atjaunotu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspēju. Plāns nebija pietiekami tālejošs, un mērķa rezultāti 2011. gadam nebija apmierinoši. Būvētavai skaidri trūka papildu kapitāla, ko varētu izmantot modernizācijai un efektivitātes uzlabošanai. Komisija šaubījās, vai būvētava var piesaistīt tirgū kapitālu, kas vajadzīgs tālejošai pārstrukturēšanai.

| (279) | Minētās šaubas apstiprināja SSN privatizācijas procesa faktiskā gaita. Kā aprakstīts iepriekš, ARP kā SSN akciju kontrolpaketes turētājs trīs reizes mēģināja atrast privātu ieguldītāju, kas būtu gatavs pārņemt būvētavu. Neviens no privatizācijas mēģinājumiem (daļējā privatizācija 2006. gadā vai abi mēģinājumi pārdot būvētavas akciju kontrolpaketi 2007. gadā) nebija sekmīgs. Komisija piebilst, ka privatizācijas mēģinājumi notika laikā, kad kuģu būves tirgu raksturoja nepieredzēts uzplaukums un līdz ar to piedāvāja optimālus apstākļus būvētavas pārdošanai. Privatizācijas procesa negatīvo rezultātu var interpretēt tikai kā tirgus dalībnieku uzticības trūkumu tam, ka būvētava spēs atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju. Amber atkāpšanās no privatizācijas procesa pēc padziļinātas pārbaudes to tikai atspoguļo vēl vairāk (34). |
| --- | --- |

(279)

Minētās šaubas apstiprināja SSN privatizācijas procesa faktiskā gaita. Kā aprakstīts iepriekš, ARP kā SSN akciju kontrolpaketes turētājs trīs reizes mēģināja atrast privātu ieguldītāju, kas būtu gatavs pārņemt būvētavu. Neviens no privatizācijas mēģinājumiem (daļējā privatizācija 2006. gadā vai abi mēģinājumi pārdot būvētavas akciju kontrolpaketi 2007. gadā) nebija sekmīgs. Komisija piebilst, ka privatizācijas mēģinājumi notika laikā, kad kuģu būves tirgu raksturoja nepieredzēts uzplaukums un līdz ar to piedāvāja optimālus apstākļus būvētavas pārdošanai. Privatizācijas procesa negatīvo rezultātu var interpretēt tikai kā tirgus dalībnieku uzticības trūkumu tam, ka būvētava spēs atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju. Amber atkāpšanās no privatizācijas procesa pēc padziļinātas pārbaudes to tikai atspoguļo vēl vairāk (34).

| (280) | Komisija ir atzīmējusi Polijas iestāžu atjaunotos centienus atrast SSN privātu ieguldītāju pēc Amber atkāpšanās. Tomēr līdz šā lēmuma dienai nav noticis nekas, lai pārliecinātu Komisiju, ka atjaunotie privatizācijas centieni var sasniegt pozitīvu noslēgumu tuvākajā laikā un saskaņā ar pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(280)

Komisija ir atzīmējusi Polijas iestāžu atjaunotos centienus atrast SSN privātu ieguldītāju pēc Amber atkāpšanās. Tomēr līdz šā lēmuma dienai nav noticis nekas, lai pārliecinātu Komisiju, ka atjaunotie privatizācijas centieni var sasniegt pozitīvu noslēgumu tuvākajā laikā un saskaņā ar pamatnostādnēm.

| (281) | Jo īpaši Komisija ir novērtējusi Mostostal sastādīto 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, paturot prātā arī Mostostal plāna prezentāciju 2008. gada 24. jūnija sanāksmē. Komisija piebilst, ka daudzējādā ziņā minētais pārstrukturēšanas plāns bija tikai izklāsts, kas kalpoja par pamatu turpmākajam analītiskajam darbam, kas būtu jāveic ieguldītājam. Tomēr vairākos punktos tam bija nopietni trūkumi, kuru dēļ Komisijai bija jāsecina, ka plāns nepierāda, ka būvētava atjaunos dzīvotspēju saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

(281)

Jo īpaši Komisija ir novērtējusi Mostostal sastādīto 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plānu, paturot prātā arī Mostostal plāna prezentāciju 2008. gada 24. jūnija sanāksmē. Komisija piebilst, ka daudzējādā ziņā minētais pārstrukturēšanas plāns bija tikai izklāsts, kas kalpoja par pamatu turpmākajam analītiskajam darbam, kas būtu jāveic ieguldītājam. Tomēr vairākos punktos tam bija nopietni trūkumi, kuru dēļ Komisijai bija jāsecina, ka plāns nepierāda, ka būvētava atjaunos dzīvotspēju saprātīgā termiņā.

| (282) | Jo īpaši Komisija uzskata, ka netika pierādīta uzņēmējdarbības stratēģijas pamatotība attiecībā uz kuģu būves nozari. Plāns nepiedāvāja nekādu sīkāku informāciju – tikai vienkāršu apgalvojumu, ka būvētava turpinās būvēt kuģus. Plānā nebija izanalizēta būvētavas spēja būvēt ro-pax un daudzfunkcionālos kuģus (piemēram, projektēšanas spējas, prasmes) vai tās spēja noslēgt līgumus par tādiem kuģiem īsā līdz vidējā termiņā (piemēram, sakari ar klientiem vai ar citām būvētavām par iespējām noslēgt apakšlīgumus par darbu), un plānā nebija ne tirgus prognožu par minētajiem segmentiem, kas rādītu, vai gaidāmais pieprasījums pamato tādu uzņēmējdarbības stratēģiju, ne prognozes par minēto segmentu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(282)

Jo īpaši Komisija uzskata, ka netika pierādīta uzņēmējdarbības stratēģijas pamatotība attiecībā uz kuģu būves nozari. Plāns nepiedāvāja nekādu sīkāku informāciju – tikai vienkāršu apgalvojumu, ka būvētava turpinās būvēt kuģus. Plānā nebija izanalizēta būvētavas spēja būvēt ro-pax un daudzfunkcionālos kuģus (piemēram, projektēšanas spējas, prasmes) vai tās spēja noslēgt līgumus par tādiem kuģiem īsā līdz vidējā termiņā (piemēram, sakari ar klientiem vai ar citām būvētavām par iespējām noslēgt apakšlīgumus par darbu), un plānā nebija ne tirgus prognožu par minētajiem segmentiem, kas rādītu, vai gaidāmais pieprasījums pamato tādu uzņēmējdarbības stratēģiju, ne prognozes par minēto segmentu rentabilitāti.

| (283) | Komisija piebilst, ka Mostostal atzina savu pieredzes trūkumu kuģu būves nozarē un ka tā faktiskais nodoms bija atrast stratēģisko partneri būvētavas kuģu būves darbības pārvaldībai. Lai gan Komisija bija informēta, ka Mostostal tik tiešām veica sarunas ar dažiem potenciāliem sadarbības partneriem, līdz Komisijai iesniegtā pārstrukturēšanas plāna sastādīšanai tāda sadarbība nebija izveidota. Priekšlīgums ar Ulstein tikai parādīja, ka puses risinātu sarunas par to, vai vispār un kāda sadarbība ir iespējama. No pārskatītā pārstrukturēšanas plāna, ko iesniedza 2008. gada 7. jūlijā, skatot to kopā ar priekšlīgumu, var secināt, ka Ulstein meklēja iespēju izmantot SSN ražotnes, taču nevis kā īpašnieks, bet gan līgumattiecību ietvaros. Neviens no minētajiem dokumentiem nenorādīja, ka Ulstein stātos partnerībā ar Mostostal, lai pārstrukturētu un vadītu SSN kuģu būves darbību. Tas rada nopietnas šaubas par pārstrukturēšanas pieņemtajiem rezultātiem un finanšu prognozēm, vismaz tiktāl, cik tas attiecas uz kuģu būvi un tādējādi uz pašu uzņēmējdarbības dažādošanas jēdzienu. |
| --- | --- |

(283)

Komisija piebilst, ka Mostostal atzina savu pieredzes trūkumu kuģu būves nozarē un ka tā faktiskais nodoms bija atrast stratēģisko partneri būvētavas kuģu būves darbības pārvaldībai. Lai gan Komisija bija informēta, ka Mostostal tik tiešām veica sarunas ar dažiem potenciāliem sadarbības partneriem, līdz Komisijai iesniegtā pārstrukturēšanas plāna sastādīšanai tāda sadarbība nebija izveidota. Priekšlīgums ar Ulstein tikai parādīja, ka puses risinātu sarunas par to, vai vispār un kāda sadarbība ir iespējama. No pārskatītā pārstrukturēšanas plāna, ko iesniedza 2008. gada 7. jūlijā, skatot to kopā ar priekšlīgumu, var secināt, ka Ulstein meklēja iespēju izmantot SSN ražotnes, taču nevis kā īpašnieks, bet gan līgumattiecību ietvaros. Neviens no minētajiem dokumentiem nenorādīja, ka Ulstein stātos partnerībā ar Mostostal, lai pārstrukturētu un vadītu SSN kuģu būves darbību. Tas rada nopietnas šaubas par pārstrukturēšanas pieņemtajiem rezultātiem un finanšu prognozēm, vismaz tiktāl, cik tas attiecas uz kuģu būvi un tādējādi uz pašu uzņēmējdarbības dažādošanas jēdzienu.

| (284) | Ieguldījumu programmā, kas bija iekļauta plānā un ko bija sastādījusi būvētavas vadība, nebija pierādīts, ka ierosinātie ieguldījumi ir vajadzīgi būvētavas dzīvotspējas atjaunošanai. No otras puses, Komisija piebilst, ka apmēram 60 % no paredzētajiem ieguldījumiem kalpotu tikai tam, lai saglabātu būvētavas pamatlīdzekļu vērtību šodienas līmenī. Vēl svarīgāk, pārskatītajā pārstrukturēšanas plānā, ko iesniedza 2008. gada 7. jūlijā, bija atzīts, ka ārējs padomdevējs strādā pie ieguldījumu programmas kuģu būves darbībai, kas pierāda, ka Mostostal paredzēto ieguldījumu programmu nevar uzskatīt par ticamu pamatu Mostostal finanšu prognozēm vai līdz ar to ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pierādīts, ka ierosinātā ieguldījumu programma būtu pietiekami tālejoša dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(284)

Ieguldījumu programmā, kas bija iekļauta plānā un ko bija sastādījusi būvētavas vadība, nebija pierādīts, ka ierosinātie ieguldījumi ir vajadzīgi būvētavas dzīvotspējas atjaunošanai. No otras puses, Komisija piebilst, ka apmēram 60 % no paredzētajiem ieguldījumiem kalpotu tikai tam, lai saglabātu būvētavas pamatlīdzekļu vērtību šodienas līmenī. Vēl svarīgāk, pārskatītajā pārstrukturēšanas plānā, ko iesniedza 2008. gada 7. jūlijā, bija atzīts, ka ārējs padomdevējs strādā pie ieguldījumu programmas kuģu būves darbībai, kas pierāda, ka Mostostal paredzēto ieguldījumu programmu nevar uzskatīt par ticamu pamatu Mostostal finanšu prognozēm vai līdz ar to ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pierādīts, ka ierosinātā ieguldījumu programma būtu pietiekami tālejoša dzīvotspējas atjaunošanai.

| (285) | Komisija arī piebilst, ka daži svarīgi pārstrukturēšanas pasākumi (organizatoriskā pārstrukturēšana, piegāžu un krājumu pārvaldība, nodarbinātības pārstrukturēšana) bija aprakstīti diezgan vispārīgi, un plāns drīzāk bija izklāsts, kas kalpoja par pamatu turpmākajam analītiskajam darbam, kas jāveic ieguldītājam. Lai gan pozitīvi tiek novērtēts tas, ka plānā bija identificētas dažas jomas, kam vajadzīga pārstrukturēšana, vispārīguma līmenis neļauj Komisijai novērtēt, vai pārstrukturēšanas pasākumi pienācīgi risināja būvētavas problēmas un ar kādiem pieņēmumiem un kādā laika posmā tos varētu īstenot. |
| --- | --- |

(285)

Komisija arī piebilst, ka daži svarīgi pārstrukturēšanas pasākumi (organizatoriskā pārstrukturēšana, piegāžu un krājumu pārvaldība, nodarbinātības pārstrukturēšana) bija aprakstīti diezgan vispārīgi, un plāns drīzāk bija izklāsts, kas kalpoja par pamatu turpmākajam analītiskajam darbam, kas jāveic ieguldītājam. Lai gan pozitīvi tiek novērtēts tas, ka plānā bija identificētas dažas jomas, kam vajadzīga pārstrukturēšana, vispārīguma līmenis neļauj Komisijai novērtēt, vai pārstrukturēšanas pasākumi pienācīgi risināja būvētavas problēmas un ar kādiem pieņēmumiem un kādā laika posmā tos varētu īstenot.

| (286) | Attiecībā uz finanšu prognozēm plānā nebija sīki paskaidrots, kā dažādie pārstrukturēšanas pasākumi, tostarp ieguldījumi un dažādie izmaksas samazinošie pasākumi un saistītie ražīguma uzlabojumi, ietekmētu finanšu prognozes. Nebija arī analīzes, kurā būtu testēts minēto prognožu jutīgums pret dažādiem riska faktoriem, piemēram, tirgus attīstība, cenas, materiālu izmaksas, ārvalstu valūtas maiņas kursi un alga. Tā kā nav finanšu prognozēm pamatā esošo pieņēmumu sīka apraksta un pamatojuma, Komisija uzskata, ka minēto prognožu ticamība un pārstrukturēšanas plāna stabilitāte nav pierādīta. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā to, ka atbilstīgi paša ieguldītāja apgalvojumam finanšu prognozes rādīja, ka ieguldījuma rentabilitāte ir apšaubāma. |
| --- | --- |

(286)

Attiecībā uz finanšu prognozēm plānā nebija sīki paskaidrots, kā dažādie pārstrukturēšanas pasākumi, tostarp ieguldījumi un dažādie izmaksas samazinošie pasākumi un saistītie ražīguma uzlabojumi, ietekmētu finanšu prognozes. Nebija arī analīzes, kurā būtu testēts minēto prognožu jutīgums pret dažādiem riska faktoriem, piemēram, tirgus attīstība, cenas, materiālu izmaksas, ārvalstu valūtas maiņas kursi un alga. Tā kā nav finanšu prognozēm pamatā esošo pieņēmumu sīka apraksta un pamatojuma, Komisija uzskata, ka minēto prognožu ticamība un pārstrukturēšanas plāna stabilitāte nav pierādīta. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā to, ka atbilstīgi paša ieguldītāja apgalvojumam finanšu prognozes rādīja, ka ieguldījuma rentabilitāte ir apšaubāma.

| (287) | Komisija visbeidzot piebilst, ka ieguldītājs par veiksmīgas pārstrukturēšanas plāna īstenošanas nosacījumu izvirzīja papildu valsts atbalsta saņemšanu. Pat ar tādu papildu valsts atbalstu un ieguldītāja iejaukšanos peļņa no pašu kapitāla pārstrukturēšanas perioda beigās joprojām būtu salīdzinoši zema, ievērojot, ka alternatīvas ieguldījuma iespējas, piemēram, valsts obligācijas, ietver līdzīgu pelņu un mazāku risku, kā atzīst pats ieguldītājs. |
| --- | --- |

(287)

Komisija visbeidzot piebilst, ka ieguldītājs par veiksmīgas pārstrukturēšanas plāna īstenošanas nosacījumu izvirzīja papildu valsts atbalsta saņemšanu. Pat ar tādu papildu valsts atbalstu un ieguldītāja iejaukšanos peļņa no pašu kapitāla pārstrukturēšanas perioda beigās joprojām būtu salīdzinoši zema, ievērojot, ka alternatīvas ieguldījuma iespējas, piemēram, valsts obligācijas, ietver līdzīgu pelņu un mazāku risku, kā atzīst pats ieguldītājs.

| (288) | Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pierādīta būvētavas spēja atjaunot dzīvotspēju uz Mostostal sastādītā 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna pamata. |
| --- | --- |

(288)

Tāpēc Komisija uzskata, ka nav pierādīta būvētavas spēja atjaunot dzīvotspēju uz Mostostal sastādītā 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plāna pamata.

| (289) | Komisija piebilst, ka, lai gan 2008. gada septembrī iesniegtais pārstrukturēšanas plāns ir labāk izstrādāts par 2008. gada jūnija plānu, joprojām paliek spēkā lielākā daļa Komisijas šaubu par plāna stabilitāti un pamatotību. |
| --- | --- |

(289)

Komisija piebilst, ka, lai gan 2008. gada septembrī iesniegtais pārstrukturēšanas plāns ir labāk izstrādāts par 2008. gada jūnija plānu, joprojām paliek spēkā lielākā daļa Komisijas šaubu par plāna stabilitāti un pamatotību.

| (290) | Plānā nav ietverta pilnīga tirgus analīze attiecībā uz visām plānotajām SSN pēcteču darbībām. Attiecībā uz SSN Ulstein un SSN Nowa plānoto darbību ir sniegts tikai ierobežots tirgus apraksts, un minētajā aprakstā nav noteikts plānotais pieprasījums pēc tādas darbības vai tādas darbības rentabilitāte. Attiecībā uz SSN Odra uzņēmējdarbības plāns kā tāds nav iesniegts, un pārstrukturēšanas plānā, nesniedzot pietiekamu pamatojumu, ir tikai norādīts, ka uzņēmums varētu būvēt konkrētu tipu kuģus. |
| --- | --- |

(290)

Plānā nav ietverta pilnīga tirgus analīze attiecībā uz visām plānotajām SSN pēcteču darbībām. Attiecībā uz SSN Ulstein un SSN Nowa plānoto darbību ir sniegts tikai ierobežots tirgus apraksts, un minētajā aprakstā nav noteikts plānotais pieprasījums pēc tādas darbības vai tādas darbības rentabilitāte. Attiecībā uz SSN Odra uzņēmējdarbības plāns kā tāds nav iesniegts, un pārstrukturēšanas plānā, nesniedzot pietiekamu pamatojumu, ir tikai norādīts, ka uzņēmums varētu būvēt konkrētu tipu kuģus.

| (291) | Komisija piebilst, ka SSN Odra, kam jāturpina SSN kuģu būves darbība, būtu pilnībā Mostostal īpašumā, kam nav pieredzes kuģu būves nozarē. Ulstein, kura līdzdalība pārstrukturēšanas projektā nozīmētu kuģu būves nozarē nepieciešamās zinātības un pieredzes ieguldījumu, neplāno finansiāli iesaistīties uzņēmumā SSN Odra. |
| --- | --- |

(291)

Komisija piebilst, ka SSN Odra, kam jāturpina SSN kuģu būves darbība, būtu pilnībā Mostostal īpašumā, kam nav pieredzes kuģu būves nozarē. Ulstein, kura līdzdalība pārstrukturēšanas projektā nozīmētu kuģu būves nozarē nepieciešamās zinātības un pieredzes ieguldījumu, neplāno finansiāli iesaistīties uzņēmumā SSN Odra.

| (292) | Attiecībā uz SSN Wspólna Komisija piebilst, ka saskaņā ar plānu apmēram 40 % no tā jaudas jāizmanto vai nu uzņēmumam, kurš jālikvidē (SSN Nowa), vai uzņēmumam, kuram nav uzņēmējdarbības plāna (SSN Odra). Turklāt tiek pieņemts, ka atlikušo SSN Wspólna jaudu (9–17 tūkstoši tonnu tērauda, t. i., 12–23 % no tā jaudas) izmantos apakšlīgumu slēgšanai ar citiem uzņēmumiem, bet nav izanalizēts ne mērķa tirgus, ne pieprasījums, ne rentabilitātes līmenis, ko varētu sasniegt. |
| --- | --- |

(292)

Attiecībā uz SSN Wspólna Komisija piebilst, ka saskaņā ar plānu apmēram 40 % no tā jaudas jāizmanto vai nu uzņēmumam, kurš jālikvidē (SSN Nowa), vai uzņēmumam, kuram nav uzņēmējdarbības plāna (SSN Odra). Turklāt tiek pieņemts, ka atlikušo SSN Wspólna jaudu (9–17 tūkstoši tonnu tērauda, t. i., 12–23 % no tā jaudas) izmantos apakšlīgumu slēgšanai ar citiem uzņēmumiem, bet nav izanalizēts ne mērķa tirgus, ne pieprasījums, ne rentabilitātes līmenis, ko varētu sasniegt.

| (293) | Tāpēc Komisija uzskata, ka 12. septembra pārstrukturēšanas plāns joprojām nepierāda uzņēmējdarbības stratēģijas ticamību, jo īpaši attiecībā uz kuģu būves nozari. |
| --- | --- |

(293)

Tāpēc Komisija uzskata, ka 12. septembra pārstrukturēšanas plāns joprojām nepierāda uzņēmējdarbības stratēģijas ticamību, jo īpaši attiecībā uz kuģu būves nozari.

| (294) | Attiecībā uz plānoto aktīvu pārstrukturēšanu Komisija piebilst, ka plānā nav nekādas analīzes par būvētavas ieguldījumu vajadzībām vai ieguldījumu programmas pamatojuma. Komisija uzskata, ka plānotais [...] miljonu PLN ieguldījums dažu ražošanas līdzekļu pārvietošanai, lai atbrīvotu zemi, ir drīzāk aizvietošanas ieguldījums, nevis patiesa aktīvu modernizācija. |
| --- | --- |

(294)

Attiecībā uz plānoto aktīvu pārstrukturēšanu Komisija piebilst, ka plānā nav nekādas analīzes par būvētavas ieguldījumu vajadzībām vai ieguldījumu programmas pamatojuma. Komisija uzskata, ka plānotais [...] miljonu PLN ieguldījums dažu ražošanas līdzekļu pārvietošanai, lai atbrīvotu zemi, ir drīzāk aizvietošanas ieguldījums, nevis patiesa aktīvu modernizācija.

| (295) | Tāpēc plānotās modernizācijas izmaksu summa ir tikai 104 miljoni PLN, un modernizācijas ieguldījumu veiktu uzņēmumos SSN Mostostal, SSN Ulstein un SSN Wspólna. SSN Odra, kam nākotnē jārada gandrīz 50 % no visu SSN pēcteču uzņēmumu ieņēmumiem, neveiktu nekādus ieguldījumus, un tam nebūtu nekādu pamatlīdzekļu. Komisija piebilst, ka plānā, ko Mostostal iesniedza 2008. gada jūnijā, bija paredzēti ieguldījumi 264 miljonu PLN apmērā. Tā kā nav iesniegts pamatojums tādam ieguldījumu programmas samazinājumam (par 40 % salīdzinājumā ar jūnija plānu) un nav uzņēmumu ieguldījumu vajadzību analīzes, Komisija uzskata par nepierādītu, ka plānotā ieguldījumu programma būtu pietiekama, lai atjaunotu darbības ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(295)

Tāpēc plānotās modernizācijas izmaksu summa ir tikai 104 miljoni PLN, un modernizācijas ieguldījumu veiktu uzņēmumos SSN Mostostal, SSN Ulstein un SSN Wspólna. SSN Odra, kam nākotnē jārada gandrīz 50 % no visu SSN pēcteču uzņēmumu ieņēmumiem, neveiktu nekādus ieguldījumus, un tam nebūtu nekādu pamatlīdzekļu. Komisija piebilst, ka plānā, ko Mostostal iesniedza 2008. gada jūnijā, bija paredzēti ieguldījumi 264 miljonu PLN apmērā. Tā kā nav iesniegts pamatojums tādam ieguldījumu programmas samazinājumam (par 40 % salīdzinājumā ar jūnija plānu) un nav uzņēmumu ieguldījumu vajadzību analīzes, Komisija uzskata par nepierādītu, ka plānotā ieguldījumu programma būtu pietiekama, lai atjaunotu darbības ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (296) | Nav aprakstīti pārstrukturēšanas pasākumu gaidāmie rezultāti, un plānā nav paskaidrots, kad minēto pasākumu īstenošana dotu rezultātus un ietekmētu uzņēmumu finansiālos rezultātus. Turklāt plāns neapraksta finanšu prognožu pieņēmumus attiecībā uz paredzētajiem ieņēmumiem un izmaksām. Minētie faktori rada šaubas par prognožu ticamību. Turklāt jutīguma analīze rāda, ka SSN Mostostal un jo īpaši SSN Odra paliktu ļoti neaizsargāti pret mainīgajiem tirgus apstākļiem. Ja ASV dolāra vērtība samazinātos par 10 %, tas 2009.–2012. gadā izraisītu uzkrātās peļņas samazinājumu par 40 % uzņēmumam SSN Mostostal un par 83 % – SSN Odra (SSN Odra analīzē nav ņemta vērā nodrošinājuma politika). Turklāt plānā ir pieņemts, ka tērauda cenu pieaugums par 10 % izraisīs uzkrātās peļņas samazinājumu par 40 % uzņēmumam SSN Mostostal un 50 % – uzņēmumam SSN Odra. Tāpēc Komisija secina, ka plānā nav pierādīts, ka pēc pareizas nodrošinājuma politikas īstenošanas uzņēmumu jutīgums pret valūtas maiņas kursu vai tērauda cenu svārstībām būtu pieņemamā līmenī. |
| --- | --- |

(296)

Nav aprakstīti pārstrukturēšanas pasākumu gaidāmie rezultāti, un plānā nav paskaidrots, kad minēto pasākumu īstenošana dotu rezultātus un ietekmētu uzņēmumu finansiālos rezultātus. Turklāt plāns neapraksta finanšu prognožu pieņēmumus attiecībā uz paredzētajiem ieņēmumiem un izmaksām. Minētie faktori rada šaubas par prognožu ticamību. Turklāt jutīguma analīze rāda, ka SSN Mostostal un jo īpaši SSN Odra paliktu ļoti neaizsargāti pret mainīgajiem tirgus apstākļiem. Ja ASV dolāra vērtība samazinātos par 10 %, tas 2009.–2012. gadā izraisītu uzkrātās peļņas samazinājumu par 40 % uzņēmumam SSN Mostostal un par 83 % – SSN Odra (SSN Odra analīzē nav ņemta vērā nodrošinājuma politika). Turklāt plānā ir pieņemts, ka tērauda cenu pieaugums par 10 % izraisīs uzkrātās peļņas samazinājumu par 40 % uzņēmumam SSN Mostostal un 50 % – uzņēmumam SSN Odra. Tāpēc Komisija secina, ka plānā nav pierādīts, ka pēc pareizas nodrošinājuma politikas īstenošanas uzņēmumu jutīgums pret valūtas maiņas kursu vai tērauda cenu svārstībām būtu pieņemamā līmenī.

| (297) | Attiecībā uz plānoto peļņu no pārdošanas, tā kā plānā nav aprakstīts, uz kāda pamata tika aplēsti paredzētie pārdošanas rezultāti (pamatdarbības izmaksu, kuģu cenu, tērauda konstrukciju uzņēmējdarbības rentabilitātes utt. izteiksmē), Komisijai jāsecina, ka nav pierādīts, ka prognozētie rezultāti būtu pamatoti ar reālistiskiem pieņēmumiem. Turklāt prognozētā peļņa no pārdošanas uzņēmumiem SSN Wspólna un SSN Biuro Projektowe ir minimāla, kā atzīts pārstrukturēšanas plānā. Komisija neuzskata, ka tik zems peļņas līmenis būtu pietiekams, lai ļautu minētajiem uzņēmumiem konkurēt tirgū bez valsts atbalsta. Lai gan plānā ir apgalvots, ka SSN Wspólna un SSN Biuro Projektowe būs jāsniedz pakalpojumi citiem uzņēmumiem, kas domājami pamato zemo plānoto peļņu no pārdošanas, Komisija piebilst, ka tiem jābūt neatkarīgiem uzņēmumiem un ka to vājie prognozētie rezultāti rada šaubas par visa projekta ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(297)

Attiecībā uz plānoto peļņu no pārdošanas, tā kā plānā nav aprakstīts, uz kāda pamata tika aplēsti paredzētie pārdošanas rezultāti (pamatdarbības izmaksu, kuģu cenu, tērauda konstrukciju uzņēmējdarbības rentabilitātes utt. izteiksmē), Komisijai jāsecina, ka nav pierādīts, ka prognozētie rezultāti būtu pamatoti ar reālistiskiem pieņēmumiem. Turklāt prognozētā peļņa no pārdošanas uzņēmumiem SSN Wspólna un SSN Biuro Projektowe ir minimāla, kā atzīts pārstrukturēšanas plānā. Komisija neuzskata, ka tik zems peļņas līmenis būtu pietiekams, lai ļautu minētajiem uzņēmumiem konkurēt tirgū bez valsts atbalsta. Lai gan plānā ir apgalvots, ka SSN Wspólna un SSN Biuro Projektowe būs jāsniedz pakalpojumi citiem uzņēmumiem, kas domājami pamato zemo plānoto peļņu no pārdošanas, Komisija piebilst, ka tiem jābūt neatkarīgiem uzņēmumiem un ka to vājie prognozētie rezultāti rada šaubas par visa projekta ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (298) | Tāpēc Komisija secina, ka finanšu prognožu ticamība ir šaubīga un ka prognozētie rezultāti joprojām ir ļoti jutīgi pret mainīgajiem tirgus apstākļiem. Līdz ar to Komisija uzskata, ka plāna stabilitāte nav pierādīta. |
| --- | --- |

(298)

Tāpēc Komisija secina, ka finanšu prognožu ticamība ir šaubīga un ka prognozētie rezultāti joprojām ir ļoti jutīgi pret mainīgajiem tirgus apstākļiem. Līdz ar to Komisija uzskata, ka plāna stabilitāte nav pierādīta.

| (299) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plānu, nav pierādīta būvētavas spēja atjaunot savu dzīvotspēju. Turklāt Komisija piebilst, ka Ulstein ir atkāpies no SSN privatizācijas procesa, kas nozīmē, ka 12. septembra pārstrukturēšanas plānu nevar īstenot saskaņā ar plānā pieņemtajiem nosacījumiem. Katrā ziņā iepriekš minētais novērtējums rāda, ka, pat ja Ulstein būtu iesaistīts projektā vai ja Mostostal plānotu īstenot 12. septembra pārstrukturēšanas plānu viens pats (kā paziņots tā 2008. gada 22. septembra vēstulē), minēto plānu nevarētu uzskatīt par pietiekamu. |
| --- | --- |

(299)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plānu, nav pierādīta būvētavas spēja atjaunot savu dzīvotspēju. Turklāt Komisija piebilst, ka Ulstein ir atkāpies no SSN privatizācijas procesa, kas nozīmē, ka 12. septembra pārstrukturēšanas plānu nevar īstenot saskaņā ar plānā pieņemtajiem nosacījumiem. Katrā ziņā iepriekš minētais novērtējums rāda, ka, pat ja Ulstein būtu iesaistīts projektā vai ja Mostostal plānotu īstenot 12. septembra pārstrukturēšanas plānu viens pats (kā paziņots tā 2008. gada 22. septembra vēstulē), minēto plānu nevarētu uzskatīt par pietiekamu.

| (300) | Nesekmīgie privatizācijas mēģinājumi nozīmē, ka būvētava nespēj tirgus apstākļos iegūt pietiekamu kapitālu, lai īstenotu 2006. gada pārstrukturēšanas plānu, nemaz nerunājot par vajadzīgās tālejošās pārstrukturēšanas stratēģijas īstenošanu, kas nodrošinātu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspēju bez vajadzības pastāvīgi saņemt valsts atbalstu. Tas arī nozīmē, ka SSN nespēj iegūt vadības un tirgus zinātību, kas vajadzīga tā pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(300)

Nesekmīgie privatizācijas mēģinājumi nozīmē, ka būvētava nespēj tirgus apstākļos iegūt pietiekamu kapitālu, lai īstenotu 2006. gada pārstrukturēšanas plānu, nemaz nerunājot par vajadzīgās tālejošās pārstrukturēšanas stratēģijas īstenošanu, kas nodrošinātu būvētavas ilgtermiņa dzīvotspēju bez vajadzības pastāvīgi saņemt valsts atbalstu. Tas arī nozīmē, ka SSN nespēj iegūt vadības un tirgus zinātību, kas vajadzīga tā pārstrukturēšanai.

| (301) | Tā kā nav reālistiska un tālejoša pārstrukturēšanas plāna, tad Komisija secina, ka atbalsts, kas piešķirts SSN un aprakstīts iepriekš 2.7. daļā, ir tikai pamatdarbības atbalsts, nevis pārstrukturēšanas atbalsts, kas būtu saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(301)

Tā kā nav reālistiska un tālejoša pārstrukturēšanas plāna, tad Komisija secina, ka atbalsts, kas piešķirts SSN un aprakstīts iepriekš 2.7. daļā, ir tikai pamatdarbības atbalsts, nevis pārstrukturēšanas atbalsts, kas būtu saderīgs ar kopējo tirgu.

3.3.3.   LĪDZ MINIMUMAM IEROBEŽOTS ATBALSTS

| (302) | Saskaņā ar pamatnostādņu 43. punktu atbalsta summai jābūt ierobežotai līdz pārstrukturēšanas izmaksu pilnīgam minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu. Sagaidāms, ka saņēmējs veiks nozīmīgu ieguldījumu, lai finansētu pārstrukturēšanu no saviem resursiem vai no ārēja finansējuma ar tirgus noteikumiem. Tāds ieguldījums, no vienas puses, ir zīme, ka tirgus tic dzīvotspējas atgriešanās iespējamībai, un, no otras puses, ir veids, kā nodrošināt, lai valsts atbalsts būtu ierobežots līdz minimumam. Lielu uzņēmumu gadījumā, piemēram, SSN, tādam ieguldījumam jābūt vismaz 50 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(302)

Saskaņā ar pamatnostādņu 43. punktu atbalsta summai jābūt ierobežotai līdz pārstrukturēšanas izmaksu pilnīgam minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu. Sagaidāms, ka saņēmējs veiks nozīmīgu ieguldījumu, lai finansētu pārstrukturēšanu no saviem resursiem vai no ārēja finansējuma ar tirgus noteikumiem. Tāds ieguldījums, no vienas puses, ir zīme, ka tirgus tic dzīvotspējas atgriešanās iespējamībai, un, no otras puses, ir veids, kā nodrošināt, lai valsts atbalsts būtu ierobežots līdz minimumam. Lielu uzņēmumu gadījumā, piemēram, SSN, tādam ieguldījumam jābūt vismaz 50 % apmērā no pārstrukturēšanas izmaksām.

| (303) | Pirmkārt, no SSN stāvokļa iepriekšējā apraksta izriet, ka būvētava nav īsti spējusi piesaistīt jebkādu ārēju finansējumu savai pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(303)

Pirmkārt, no SSN stāvokļa iepriekšējā apraksta izriet, ka būvētava nav īsti spējusi piesaistīt jebkādu ārēju finansējumu savai pārstrukturēšanai.

| (304) | Attiecībā uz pašu ieguldījumu saskaņā ar 2006. gada pārstrukturēšanas plānu pārstrukturēšanas izmaksas, tostarp pamatdarbības izmaksas, būtu 11 500 miljoni PLN, bet ierosinātais pašu ieguldījums būtu 3 600 miljoni PLN, t. i., 30 %. Ja no izmaksām un finansējuma izslēdz pamatdarbības izmaksas, tad pārstrukturēšanas izmaksu summa būtu 374,7 miljoni PLN, un pašu ieguldījums – 190 miljoni PLN. |
| --- | --- |

(304)

Attiecībā uz pašu ieguldījumu saskaņā ar 2006. gada pārstrukturēšanas plānu pārstrukturēšanas izmaksas, tostarp pamatdarbības izmaksas, būtu 11 500 miljoni PLN, bet ierosinātais pašu ieguldījums būtu 3 600 miljoni PLN, t. i., 30 %. Ja no izmaksām un finansējuma izslēdz pamatdarbības izmaksas, tad pārstrukturēšanas izmaksu summa būtu 374,7 miljoni PLN, un pašu ieguldījums – 190 miljoni PLN.

| (305) | Komisijai bija šaubas par to, vai cerības saņemt 190 miljonus PLN tirgū bija reālistiskas. Tolaik nebija norādes, ka SSN varētu piesaistīt minēto kapitālu tirgū. Līdz ar to ierosināto ieguldījumu nevarēja uzskatīt par faktisku un reālu, kā to prasa pamatnostādnes. Tik tiešām, vairāki nesekmīgie KPS un ARP mēģinājumi – vispirms piesaistīt mazākuma akcionārus un tad pārdot 100 % būvētavas akciju – ir pierādījuši, ka tirgus nav ieinteresēts ieguldīt uzņēmumā SSN. |
| --- | --- |

(305)

Komisijai bija šaubas par to, vai cerības saņemt 190 miljonus PLN tirgū bija reālistiskas. Tolaik nebija norādes, ka SSN varētu piesaistīt minēto kapitālu tirgū. Līdz ar to ierosināto ieguldījumu nevarēja uzskatīt par faktisku un reālu, kā to prasa pamatnostādnes. Tik tiešām, vairāki nesekmīgie KPS un ARP mēģinājumi – vispirms piesaistīt mazākuma akcionārus un tad pārdot 100 % būvētavas akciju – ir pierādījuši, ka tirgus nav ieinteresēts ieguldīt uzņēmumā SSN.

| (306) | Attiecībā uz darbību finansēšanu 2006. gada pārstrukturēšanas plānā pieņemts, ka ražošanu finansētu ar komerciāliem aizdevumiem un KUKE negarantētiem kuģu īpašnieku avansa maksājumiem, kuru kopējai vērtībai pārstrukturēšanas periodā 2002.–2009. gadā bija jābūt 3 200 miljoniem PLN salīdzinājumā ar 4 200 miljoniem PLN, ko finansēja KUKE garantiju dēļ. Tolaik atkal nebija norādes, ka SSN spētu iegūt tādu finansējumu tirgū. Līdz ar to ierosināto ieguldījumu komerciālo aizdevumu un garantiju veidā nevarēja uzskatīt par faktisku un reālu, kā to prasa pamatnostādnes. Komisija atzīmē, ka līdz šai dienai būvētava nav spējusi saņemt finansējumu savām darbībām tirgū bez valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(306)

Attiecībā uz darbību finansēšanu 2006. gada pārstrukturēšanas plānā pieņemts, ka ražošanu finansētu ar komerciāliem aizdevumiem un KUKE negarantētiem kuģu īpašnieku avansa maksājumiem, kuru kopējai vērtībai pārstrukturēšanas periodā 2002.–2009. gadā bija jābūt 3 200 miljoniem PLN salīdzinājumā ar 4 200 miljoniem PLN, ko finansēja KUKE garantiju dēļ. Tolaik atkal nebija norādes, ka SSN spētu iegūt tādu finansējumu tirgū. Līdz ar to ierosināto ieguldījumu komerciālo aizdevumu un garantiju veidā nevarēja uzskatīt par faktisku un reālu, kā to prasa pamatnostādnes. Komisija atzīmē, ka līdz šai dienai būvētava nav spējusi saņemt finansējumu savām darbībām tirgū bez valsts atbalsta.

| (307) | Turklāt 2006. gada pārstrukturēšanas plānā bija teikts, ka kuģu īpašnieku papildu maksājumi 628,7 miljonu PLN apmērā pēc atkārtotām sarunām par līgumiem jāuzskata par pašu ieguldījumu. Par dažiem līgumiem faktiski ir veiktas atkārtotas sarunas. Komisija uzsver, ka atbilstīgi pamatnostādnēm pašu ieguldījumam jābūt zīmei, ka tirgi tic dzīvotspējas atgriešanās iespējamībai. Kuģu īpašnieku vēlme, saskaroties ar kuģu – līguma priekšmetu – nepiegādes risku un ņemot vērā ārējus faktorus (piemēram, tērauda cenu pieaugumu), palielināt kuģu – līguma priekšmetu – cenu nepierāda, ka viņi ticētu būvētavas spējai kļūt dzīvotspējīgai un konkurētspējīgai ilgtermiņā. Turklāt kuģu īpašnieki nav piekrituši veikt papildu maksājumus, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, bet tikai (un tikai līdz konkrētam apjomam), lai segtu kuģu – līguma priekšmetu – ražošanas izmaksas. Tāpēc Komisija nevar pieņemt kuģu īpašnieku papildu maksājumus kā pašu ieguldījumu pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(307)

Turklāt 2006. gada pārstrukturēšanas plānā bija teikts, ka kuģu īpašnieku papildu maksājumi 628,7 miljonu PLN apmērā pēc atkārtotām sarunām par līgumiem jāuzskata par pašu ieguldījumu. Par dažiem līgumiem faktiski ir veiktas atkārtotas sarunas. Komisija uzsver, ka atbilstīgi pamatnostādnēm pašu ieguldījumam jābūt zīmei, ka tirgi tic dzīvotspējas atgriešanās iespējamībai. Kuģu īpašnieku vēlme, saskaroties ar kuģu – līguma priekšmetu – nepiegādes risku un ņemot vērā ārējus faktorus (piemēram, tērauda cenu pieaugumu), palielināt kuģu – līguma priekšmetu – cenu nepierāda, ka viņi ticētu būvētavas spējai kļūt dzīvotspējīgai un konkurētspējīgai ilgtermiņā. Turklāt kuģu īpašnieki nav piekrituši veikt papildu maksājumus, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, bet tikai (un tikai līdz konkrētam apjomam), lai segtu kuģu – līguma priekšmetu – ražošanas izmaksas. Tāpēc Komisija nevar pieņemt kuģu īpašnieku papildu maksājumus kā pašu ieguldījumu pamatnostādņu nozīmē.

| (308) | 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā nebija nekādu būtisku uzlabojumu šajā ziņā. Lai gan ieguldītājs apņēmās ieguldīt 149,5 miljonus PLN, kas jāizmanto, lai daļēji finansētu ieguldījumu programmu, tas prasīja arī papildu kapitāla ieguldījumu no valsts 588 miljonu PLN kopapjomā un aizdevumu 68 miljonu PLN apmērā no ARP. Ieguldītājs arī prasīja papildu garantijas no KUKE, lai finansētu apgrozāmo kapitālu. |
| --- | --- |

(308)

2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā nebija nekādu būtisku uzlabojumu šajā ziņā. Lai gan ieguldītājs apņēmās ieguldīt 149,5 miljonus PLN, kas jāizmanto, lai daļēji finansētu ieguldījumu programmu, tas prasīja arī papildu kapitāla ieguldījumu no valsts 588 miljonu PLN kopapjomā un aizdevumu 68 miljonu PLN apmērā no ARP. Ieguldītājs arī prasīja papildu garantijas no KUKE, lai finansētu apgrozāmo kapitālu.

| (309) | Pārstrukturēšanas izmaksas, ko varēja identificēt uz 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietvertās ierobežotās informācijas pamata, atbilda vismaz prognozētajai summai, kas vajadzīga, lai segtu gaidāmos zaudējumus par esošajiem kuģu būves līgumiem par 2008.–2009. gadu (588 miljoni PLN), un ieguldījuma vajadzībām, kas paredzēts 2008.–2012. gadam (264 miljoni PLN). |
| --- | --- |

(309)

Pārstrukturēšanas izmaksas, ko varēja identificēt uz 2008. gada jūnija pārstrukturēšanas plānā ietvertās ierobežotās informācijas pamata, atbilda vismaz prognozētajai summai, kas vajadzīga, lai segtu gaidāmos zaudējumus par esošajiem kuģu būves līgumiem par 2008.–2009. gadu (588 miljoni PLN), un ieguldījuma vajadzībām, kas paredzēts 2008.–2012. gadam (264 miljoni PLN).

| (310) | Valsts atbalstam bija jāsedz vairākums no minētajām izmaksām. Faktiski vienīgais paredzētais ieguldītāja paša ieguldījums bija kapitāla ieguldījums 149,5 miljonu PLN apmērā, kas atbilda 17 % no iepriekš uzrādītajām pārstrukturēšanas izmaksām. Saskaņā ar izveidojušos praksi (35) Komisija uzskata, ka nākotnes naudas plūsmu nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu pamatnostādņu nozīmē, jo tā neraksturo uzņēmuma vai tā akcionāru faktisku un reālu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segumā. Turklāt Komisijai jāņem vērā viss pārstrukturēšanas periods, kas sākās 2002. gadā. Ņemot vērā ievērojamo valsts atbalstu, ko būvētava minētajā laikposmā bija saņēmusi, pašu ieguldījums attiecībā pret kopējām pārstrukturēšanas izmaksām ir vēl mazāks. Tāpēc ir acīmredzams, ka pašu ieguldījums pat netuvojās pamatnostādnēs prasītajam slieksnim – 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(310)

Valsts atbalstam bija jāsedz vairākums no minētajām izmaksām. Faktiski vienīgais paredzētais ieguldītāja paša ieguldījums bija kapitāla ieguldījums 149,5 miljonu PLN apmērā, kas atbilda 17 % no iepriekš uzrādītajām pārstrukturēšanas izmaksām. Saskaņā ar izveidojušos praksi (35) Komisija uzskata, ka nākotnes naudas plūsmu nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu pamatnostādņu nozīmē, jo tā neraksturo uzņēmuma vai tā akcionāru faktisku un reālu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segumā. Turklāt Komisijai jāņem vērā viss pārstrukturēšanas periods, kas sākās 2002. gadā. Ņemot vērā ievērojamo valsts atbalstu, ko būvētava minētajā laikposmā bija saņēmusi, pašu ieguldījums attiecībā pret kopējām pārstrukturēšanas izmaksām ir vēl mazāks. Tāpēc ir acīmredzams, ka pašu ieguldījums pat netuvojās pamatnostādnēs prasītajam slieksnim – 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām.

| (311) | 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plāns arī neuzlabo pašu ieguldījuma plānoto līmeni pārstrukturēšanas izmaksās. |
| --- | --- |

(311)

2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plāns arī neuzlabo pašu ieguldījuma plānoto līmeni pārstrukturēšanas izmaksās.

| (312) | 12. septembra pārstrukturēšanas plānā ir sniegta sīkāka informācija par plānotajām pārstrukturēšanas izmaksām un finansējuma avotiem. Plānotajās pārstrukturēšanas izmaksās ietilpst: ieguldījuma izmaksas (104 miljoni PLN), izmaksas par ražošanas aktīvu pārvietošanu uz citu būvētavas zonu (50 miljoni PLN), nodarbinātības pārstrukturēšana (53,4 miljoni PLN), esošo līgumu nākotnes zaudējumu segums (840 miljoni PLN) un būvētavas uzkrāto saistību pret ARP un KPS segums (197,5 miljoni PLN) (36). |
| --- | --- |

(312)

12. septembra pārstrukturēšanas plānā ir sniegta sīkāka informācija par plānotajām pārstrukturēšanas izmaksām un finansējuma avotiem. Plānotajās pārstrukturēšanas izmaksās ietilpst: ieguldījuma izmaksas (104 miljoni PLN), izmaksas par ražošanas aktīvu pārvietošanu uz citu būvētavas zonu (50 miljoni PLN), nodarbinātības pārstrukturēšana (53,4 miljoni PLN), esošo līgumu nākotnes zaudējumu segums (840 miljoni PLN) un būvētavas uzkrāto saistību pret ARP un KPS segums (197,5 miljoni PLN) (36).

| (313) | Pārstrukturēšanas izmaksu kopsumma ir 1,354 miljardi PLN. |
| --- | --- |

(313)

Pārstrukturēšanas izmaksu kopsumma ir 1,354 miljardi PLN.

| (314) | Turklāt plāns skata apgrozāmā kapitāla prasības 227,6 miljonu PLN apmērā kā daļu no pārstrukturēšanas izmaksām. Komisija uzskata, ka apgrozāmā kapitāla prasības ir daļa no uzņēmuma parastās darbības, nevis pārstrukturēšanas izmaksas, un tāpēc to finansējums jānovērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

(314)

Turklāt plāns skata apgrozāmā kapitāla prasības 227,6 miljonu PLN apmērā kā daļu no pārstrukturēšanas izmaksām. Komisija uzskata, ka apgrozāmā kapitāla prasības ir daļa no uzņēmuma parastās darbības, nevis pārstrukturēšanas izmaksas, un tāpēc to finansējums jānovērtē atsevišķi.

| (315) | Attiecībā uz pašu ieguldījumiem plāns paredz šādas kategorijas: kuģu īpašnieku papildu maksājumi pēc atkārtotām sarunām par līgumiem (376 miljoni PLN), ieguldītāju veikti kapitāla ieguldījumi (242 miljoni PLN), ieņēmumi no aktīvu pārdošanas (118 miljoni PLN) un apgrozāmā kapitāla finansējums (aizdevums un tirdzniecības aizdevums no Mostostal 170 miljonu PLN apmērā). |
| --- | --- |

(315)

Attiecībā uz pašu ieguldījumiem plāns paredz šādas kategorijas: kuģu īpašnieku papildu maksājumi pēc atkārtotām sarunām par līgumiem (376 miljoni PLN), ieguldītāju veikti kapitāla ieguldījumi (242 miljoni PLN), ieņēmumi no aktīvu pārdošanas (118 miljoni PLN) un apgrozāmā kapitāla finansējums (aizdevums un tirdzniecības aizdevums no Mostostal 170 miljonu PLN apmērā).

| (316) | Attiecībā uz apgrozāmā kapitāla prasību finansēšanu Komisija uzskata, ka ilgo ražošanas ciklu dēļ un galaproduktu augstās vērtības dēļ kuģu būves nozarē apgrozāmā kapitāla finansēšana ir īpaša problēma. Kuģu būvē apgrozāmo kapitālu lielā mērā iegūst no ārējiem avotiem. Daļu apgrozāmā kapitāla iegūst no kuģu īpašnieku avansa maksājumiem, parasti pret garantiju, ko Polijā visbiežāk sniedz KUKE. Tā kā avansa maksājumi parasti nepārsniedz 80 % no pirkuma cenas, tad kuģu būvētavas izmanto pārejas posma aizdevumus vai tirdzniecības aizdevumu no saviem piegādātājiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka, ievērojot īpašo situāciju kuģu būves nozarē, apgrozāmā kapitāla prasību izpildei vajadzīgs strukturāls risinājums, un tās nav daļa no vienreizējām pārstrukturēšanas izmaksām. Tāpēc Komisija uzskata, ka kuģu būves nozarē aizdevumus apgrozāmajam kapitālam nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu, jo tie kalpo pastāvīgo darbību, nevis pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai. |
| --- | --- |

(316)

Attiecībā uz apgrozāmā kapitāla prasību finansēšanu Komisija uzskata, ka ilgo ražošanas ciklu dēļ un galaproduktu augstās vērtības dēļ kuģu būves nozarē apgrozāmā kapitāla finansēšana ir īpaša problēma. Kuģu būvē apgrozāmo kapitālu lielā mērā iegūst no ārējiem avotiem. Daļu apgrozāmā kapitāla iegūst no kuģu īpašnieku avansa maksājumiem, parasti pret garantiju, ko Polijā visbiežāk sniedz KUKE. Tā kā avansa maksājumi parasti nepārsniedz 80 % no pirkuma cenas, tad kuģu būvētavas izmanto pārejas posma aizdevumus vai tirdzniecības aizdevumu no saviem piegādātājiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka, ievērojot īpašo situāciju kuģu būves nozarē, apgrozāmā kapitāla prasību izpildei vajadzīgs strukturāls risinājums, un tās nav daļa no vienreizējām pārstrukturēšanas izmaksām. Tāpēc Komisija uzskata, ka kuģu būves nozarē aizdevumus apgrozāmajam kapitālam nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu, jo tie kalpo pastāvīgo darbību, nevis pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai.

| (317) | Kā paskaidrots iepriekš, Komisija uzskata, ka kuģu īpašnieku papildu maksājumus pēc atkārtotām sarunām par līgumiem, lai palielinātu pirkuma cenu, nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu pamatnostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(317)

Kā paskaidrots iepriekš, Komisija uzskata, ka kuģu īpašnieku papildu maksājumus pēc atkārtotām sarunām par līgumiem, lai palielinātu pirkuma cenu, nevar uzskatīt par pašu ieguldījumu pamatnostādņu nozīmē.

| (318) | Attiecībā uz plānotajiem ieņēmumiem no lieko aktīvu pārdošanas, kuru aplēstā vērtība ir 118 miljoni PLN, Komisija uzskata par nepierādītu, ka tādu finansējuma avotu var uzskatīt par faktisku un reālu. |
| --- | --- |

(318)

Attiecībā uz plānotajiem ieņēmumiem no lieko aktīvu pārdošanas, kuru aplēstā vērtība ir 118 miljoni PLN, Komisija uzskata par nepierādītu, ka tādu finansējuma avotu var uzskatīt par faktisku un reālu.

| (319) | Pirmkārt, atbilstīgi privatizācijas līguma projektam starp ARP un KPS (SSN pašreizējiem īpašniekiem) un Mostostal, Mostostal jāpārdod iepriekš minētie aktīvi kādai ARP un KPS izvēlētai juridiskai personai par summu, kas nav mazāka par 118 miljoniem PLN. Tāds pieņēmums rada pamatu bažām, jo šķiet, ka šāda summa sasniedz valsts garantiju par ieņēmumu minimumu no minēto aktīvu pārdošanas pircējam, kuru izvēlējusies valsts. Tāpēc Komisija šaubās, vai tāda potenciālā pārdošana neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(319)

Pirmkārt, atbilstīgi privatizācijas līguma projektam starp ARP un KPS (SSN pašreizējiem īpašniekiem) un Mostostal, Mostostal jāpārdod iepriekš minētie aktīvi kādai ARP un KPS izvēlētai juridiskai personai par summu, kas nav mazāka par 118 miljoniem PLN. Tāds pieņēmums rada pamatu bažām, jo šķiet, ka šāda summa sasniedz valsts garantiju par ieņēmumu minimumu no minēto aktīvu pārdošanas pircējam, kuru izvēlējusies valsts. Tāpēc Komisija šaubās, vai tāda potenciālā pārdošana neietver valsts atbalstu.

| (320) | Otrkārt, zemes novērtējums bija pamatots uz salīdzinājumu ar nekustamā īpašuma pārdošanu pievilcīgos rajonos Ščecinas reģionā, kas jāizmanto mājokļu celtniecībai un pakalpojumu sniegšanai, nevis kā rūpnieciskais rajons. No minētā vērtējuma redzams, ka rūpnieciskiem nolūkiem pārdotas zemes cenas var būt pat desmitreiz mazākas nekā summas, kas pieņemtas novērtējumā. Turklāt novērtējumā ir pieņemts, ka pirms pārdošanas visas esošās ēkas un instalācijas tiks nojauktas un teritorija – iztīrīta un sagatavota. Vērtējumā atzīts, ka tāda sagatavošana nozīmētu izmaksas. Tādu izmaksu aplēse nav iesniegta, un pārstrukturēšanas plānā nav iekļauta nekāda informācija par šo jautājumu (37). |
| --- | --- |

(320)

Otrkārt, zemes novērtējums bija pamatots uz salīdzinājumu ar nekustamā īpašuma pārdošanu pievilcīgos rajonos Ščecinas reģionā, kas jāizmanto mājokļu celtniecībai un pakalpojumu sniegšanai, nevis kā rūpnieciskais rajons. No minētā vērtējuma redzams, ka rūpnieciskiem nolūkiem pārdotas zemes cenas var būt pat desmitreiz mazākas nekā summas, kas pieņemtas novērtējumā. Turklāt novērtējumā ir pieņemts, ka pirms pārdošanas visas esošās ēkas un instalācijas tiks nojauktas un teritorija – iztīrīta un sagatavota. Vērtējumā atzīts, ka tāda sagatavošana nozīmētu izmaksas. Tādu izmaksu aplēse nav iesniegta, un pārstrukturēšanas plānā nav iekļauta nekāda informācija par šo jautājumu (37).

| (321) | Treškārt, Komisija šaubās, vai minēto aktīvu vērtība ir pareizi atspoguļota SSN bilancē un līdz ar to vai tā bija pareizi atspoguļota cenā, ko Mostostal maksātu par SSN. Komisija piebilst, ka atbilstīgi SSN bilancei būvētavas pamatlīdzekļu kopējā vērtība 2007. gada beigās bija [...] miljoni PLN. Tomēr plānā ir paredzēts, ka būvētava pārdos savus ražošanas līdzekļus jaunajiem uzņēmumiem (SSN Ulstein, SSN Mostostal un SSN Wspólna) par to nominālvērtību [...] miljoniem PLN un pārdos liekos aktīvus trešām personām par aplēsto tirgus vērtību [...] miljoniem PLN. Tas pierāda, ka vai nu aktīvu uzskaites vērtība ir novērtēta pārāk zemu, vai arī prognozētie ieņēmumi no to pārdošanas ir novērtēti pārāk augstu. |
| --- | --- |

(321)

Treškārt, Komisija šaubās, vai minēto aktīvu vērtība ir pareizi atspoguļota SSN bilancē un līdz ar to vai tā bija pareizi atspoguļota cenā, ko Mostostal maksātu par SSN. Komisija piebilst, ka atbilstīgi SSN bilancei būvētavas pamatlīdzekļu kopējā vērtība 2007. gada beigās bija [...] miljoni PLN. Tomēr plānā ir paredzēts, ka būvētava pārdos savus ražošanas līdzekļus jaunajiem uzņēmumiem (SSN Ulstein, SSN Mostostal un SSN Wspólna) par to nominālvērtību [...] miljoniem PLN un pārdos liekos aktīvus trešām personām par aplēsto tirgus vērtību [...] miljoniem PLN. Tas pierāda, ka vai nu aktīvu uzskaites vērtība ir novērtēta pārāk zemu, vai arī prognozētie ieņēmumi no to pārdošanas ir novērtēti pārāk augstu.

| (322) | Visbeidzot, 2007. gada beigās SSN neto aktīvu vērtība bija [...] miljoni PLN. Kopš tā laika ARP un KPS ir veikuši “parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījumu 131,5 miljonu PLN apmērā, un tiek plānots jauns kapitāla ieguldījums 434 miljonu PLN apmērā. No otras puses, prognozētie zaudējumi par esošajiem līgumiem ir 465 miljoni PLN. Bilancē šķiet, ka, pieņemot, ka visi pārējie faktori paliks nemainīgi, iegādājoties SSN, Mostostal praktiski bez maksas pārņemtu aktīvus, kuru neto vērtība ir [...] miljoni PLN. Visi ieņēmumi no aktīvu pārdošanas būvētavai (t. i., SSN Nowa) jāizmanto pārstrukturēšanas nolūkos (piemēram, nodarbinātības pārstrukturēšanai) un kā apgrozāmais kapitāls to kuģu pabeigšanai, kas iekļauti pašreizējā pasūtījumu grāmatā. Tāpēc Komisija secina, ka šķiet, ka papildu valsts atbalsts būvētavai ir piešķirts tās privatizācijas kontekstā kā aktīvu nodošana par cenu, kas ir zem to tirgus vērtības (38). Samazinot pārdošanas cenu par akcijām apmaiņā pret pircēja apņemšanos īstenot pārstrukturēšanas pasākumus, valsts netieši finansē tādus pasākumus. Līdz ar to Komisija nevar pieņemt, ka aktīvu pārdošanu, ko ieguldītājs nopircis par cenu, kas zemāka par to tirgus vērtību, var uzskatīt par pašu ieguldījumu (39). |
| --- | --- |

(322)

Visbeidzot, 2007. gada beigās SSN neto aktīvu vērtība bija [...] miljoni PLN. Kopš tā laika ARP un KPS ir veikuši “parāds pret pašu kapitālu” mijmaiņas darījumu 131,5 miljonu PLN apmērā, un tiek plānots jauns kapitāla ieguldījums 434 miljonu PLN apmērā. No otras puses, prognozētie zaudējumi par esošajiem līgumiem ir 465 miljoni PLN. Bilancē šķiet, ka, pieņemot, ka visi pārējie faktori paliks nemainīgi, iegādājoties SSN, Mostostal praktiski bez maksas pārņemtu aktīvus, kuru neto vērtība ir [...] miljoni PLN. Visi ieņēmumi no aktīvu pārdošanas būvētavai (t. i., SSN Nowa) jāizmanto pārstrukturēšanas nolūkos (piemēram, nodarbinātības pārstrukturēšanai) un kā apgrozāmais kapitāls to kuģu pabeigšanai, kas iekļauti pašreizējā pasūtījumu grāmatā. Tāpēc Komisija secina, ka šķiet, ka papildu valsts atbalsts būvētavai ir piešķirts tās privatizācijas kontekstā kā aktīvu nodošana par cenu, kas ir zem to tirgus vērtības (38). Samazinot pārdošanas cenu par akcijām apmaiņā pret pircēja apņemšanos īstenot pārstrukturēšanas pasākumus, valsts netieši finansē tādus pasākumus. Līdz ar to Komisija nevar pieņemt, ka aktīvu pārdošanu, ko ieguldītājs nopircis par cenu, kas zemāka par to tirgus vērtību, var uzskatīt par pašu ieguldījumu (39).

| (323) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka nav pierādīts, ka plānotos ieņēmumus no lieko aktīvu pārdošanas 118 miljonu PLN apmērā var uzskatīt par faktisku un reālu avotu pārstrukturēšanas izmaksu finansējumam. |
| --- | --- |

(323)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka nav pierādīts, ka plānotos ieņēmumus no lieko aktīvu pārdošanas 118 miljonu PLN apmērā var uzskatīt par faktisku un reālu avotu pārstrukturēšanas izmaksu finansējumam.

| (324) | Attiecībā uz plānotajiem privāto ieguldītāju kapitāla ieguldījumiem Komisija uzskata, ka nav pierādīts, ka tos var pilnībā uzskatīt par faktiskiem un reāliem. |
| --- | --- |

(324)

Attiecībā uz plānotajiem privāto ieguldītāju kapitāla ieguldījumiem Komisija uzskata, ka nav pierādīts, ka tos var pilnībā uzskatīt par faktiskiem un reāliem.

| (325) | Pirmkārt, pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Ulstein kopējais finansiālais ieguldījums būs 114,9 miljoni PLN. Tomēr saskaņā ar sadarbības priekšlīgumu starp Mostostal un Ulstein, ko neparakstītu iesniedza Komisijai 5. septembrī, Ulstein apņēmās palielināt kapitālu uzņēmumā SSN Ulstein par summu līdz 52,5 miljoniem PLN (nevis 67,3 miljoniem PLN, kā paredzēts plānā), uzņēmumā SSN Wspólna par summu līdz 44,65 miljoniem PLN (lai gan plānā paredzēta Ulstein dalība 47,5 miljonu PLN apmērā) un uzņēmumā SSN Biuro Projektowe par summu līdz 0,85 miljoniem PLN (plāns paredz 0,1 miljonu PLN). Tādējādi kopējais ieguldījums, ko Ulstein apņēmās veikt līgumā, ir 98 miljoni PLN, t. i., par 16,9 miljoniem PLN mazāk nekā paredzēts pārstrukturēšanas plānā. |
| --- | --- |

(325)

Pirmkārt, pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Ulstein kopējais finansiālais ieguldījums būs 114,9 miljoni PLN. Tomēr saskaņā ar sadarbības priekšlīgumu starp Mostostal un Ulstein, ko neparakstītu iesniedza Komisijai 5. septembrī, Ulstein apņēmās palielināt kapitālu uzņēmumā SSN Ulstein par summu līdz 52,5 miljoniem PLN (nevis 67,3 miljoniem PLN, kā paredzēts plānā), uzņēmumā SSN Wspólna par summu līdz 44,65 miljoniem PLN (lai gan plānā paredzēta Ulstein dalība 47,5 miljonu PLN apmērā) un uzņēmumā SSN Biuro Projektowe par summu līdz 0,85 miljoniem PLN (plāns paredz 0,1 miljonu PLN). Tādējādi kopējais ieguldījums, ko Ulstein apņēmās veikt līgumā, ir 98 miljoni PLN, t. i., par 16,9 miljoniem PLN mazāk nekā paredzēts pārstrukturēšanas plānā.

| (326) | Otrkārt, lai gan pārstrukturēšanas plānā ir pieņemts, ka ieguldītāji ieguldīs būvētavā paši savu kapitālu, tajā ir arī atzīta iespēja, ka uzņēmumam Ulstein finansējums var būt jāiegūst tirgū. Nav iesniegti pierādījumi tam, ka Ulstein spēs nodrošināt tādu finansējumu, ko tāpēc nevar uzskatīt par faktisku un reālu. Turklāt 2008. gada 10. septembra sanāksmē Ulstein pārstāvji paskaidroja, ka Ulstein plānoja dot kapitālu kopumā 98 miljonu PLN apmērā (t. i., saskaņā ar iepriekš aprakstīto sadarbības līgumu), no kuriem tikai 30 miljoni PLN būtu kapitāla ieguldījums. Atlikušo daļu būtu bijis jāiegūst tirgū. Ulstein paskaidroja, ka, ja tas nespētu saņemt tādu finansējumu tirgū, tas neieguldītu kapitālu (40). Nekas no tā nav atspoguļots plānā, kurā ir tikai apgalvojums, ka neatkarīgi no tā, vai Ulstein finansē projektu no saviem resursiem vai no ārēja aizdevuma, “tas nemaina ne uzņēmuma operatīvās darbības principus un rezultātus, ne ieguldītāju pašu ieguldījumu līmeni”. |
| --- | --- |

(326)

Otrkārt, lai gan pārstrukturēšanas plānā ir pieņemts, ka ieguldītāji ieguldīs būvētavā paši savu kapitālu, tajā ir arī atzīta iespēja, ka uzņēmumam Ulstein finansējums var būt jāiegūst tirgū. Nav iesniegti pierādījumi tam, ka Ulstein spēs nodrošināt tādu finansējumu, ko tāpēc nevar uzskatīt par faktisku un reālu. Turklāt 2008. gada 10. septembra sanāksmē Ulstein pārstāvji paskaidroja, ka Ulstein plānoja dot kapitālu kopumā 98 miljonu PLN apmērā (t. i., saskaņā ar iepriekš aprakstīto sadarbības līgumu), no kuriem tikai 30 miljoni PLN būtu kapitāla ieguldījums. Atlikušo daļu būtu bijis jāiegūst tirgū. Ulstein paskaidroja, ka, ja tas nespētu saņemt tādu finansējumu tirgū, tas neieguldītu kapitālu (40). Nekas no tā nav atspoguļots plānā, kurā ir tikai apgalvojums, ka neatkarīgi no tā, vai Ulstein finansē projektu no saviem resursiem vai no ārēja aizdevuma, “tas nemaina ne uzņēmuma operatīvās darbības principus un rezultātus, ne ieguldītāju pašu ieguldījumu līmeni”.

| (327) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka tā nav saņēmusi pietiekamu apliecinājumu par summu, ko Ulstein ir ar mieru ieguldīt, un par tā vēlmi ieguldīt no pašu resursiem, ja neizdotos saņemt ārēju finansējumu. Tāpēc Komisija secina, ka no plānotā kapitāla palielinājuma 242 miljonu PLN apmērā tikai 157,2 miljonus PLN var uzskatīt par faktiskiem un reāliem. Turklāt Ulstein atkāpšanās no privatizācijas procesa, kas paziņota tā 22. septembra vēstulē, un informācija, ka Mostostal varētu vienatnē īstenot 12. septembra pārstrukturēšanas plānu, padara plānā paredzēto finansējumu vēl nedrošāku. |
| --- | --- |

(327)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka tā nav saņēmusi pietiekamu apliecinājumu par summu, ko Ulstein ir ar mieru ieguldīt, un par tā vēlmi ieguldīt no pašu resursiem, ja neizdotos saņemt ārēju finansējumu. Tāpēc Komisija secina, ka no plānotā kapitāla palielinājuma 242 miljonu PLN apmērā tikai 157,2 miljonus PLN var uzskatīt par faktiskiem un reāliem. Turklāt Ulstein atkāpšanās no privatizācijas procesa, kas paziņota tā 22. septembra vēstulē, un informācija, ka Mostostal varētu vienatnē īstenot 12. septembra pārstrukturēšanas plānu, padara plānā paredzēto finansējumu vēl nedrošāku.

| (328) | Noslēgumā, pat ņemot vērā tikai pārstrukturēšanas izmaksas, kas radīsies ieguldītājam (1,354 miljardi PLN), pašu ieguldījums, kas ir faktisks, reāls un bez valsts atbalsta (157,1 miljons PLN), ir tikai 12 %. Turklāt Komisijai jāņem vērā viss pārstrukturēšanas periods, kas sākās no 2002. gada. Ņemot vērā ievērojamo valsts atbalstu, ko būvētava minētajā laikposmā bija saņēmusi, pašu ieguldījums attiecībā pret kopējām pārstrukturēšanas izmaksām ir vēl mazāks. Tāpēc ir acīmredzams, ka pašu ieguldījums pat netuvojas pamatnostādnēs prasītajam slieksnim – 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(328)

Noslēgumā, pat ņemot vērā tikai pārstrukturēšanas izmaksas, kas radīsies ieguldītājam (1,354 miljardi PLN), pašu ieguldījums, kas ir faktisks, reāls un bez valsts atbalsta (157,1 miljons PLN), ir tikai 12 %. Turklāt Komisijai jāņem vērā viss pārstrukturēšanas periods, kas sākās no 2002. gada. Ņemot vērā ievērojamo valsts atbalstu, ko būvētava minētajā laikposmā bija saņēmusi, pašu ieguldījums attiecībā pret kopējām pārstrukturēšanas izmaksām ir vēl mazāks. Tāpēc ir acīmredzams, ka pašu ieguldījums pat netuvojas pamatnostādnēs prasītajam slieksnim – 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām.

| (329) | Komisija piebilst, ka pēc Ulstein atkāpšanās no SSN privatizēšanas un pārstrukturēšanas Mostostal savam 2008. gada 25. septembra iesniegumam pievienoja vēstuli no vadošās Kazahstānas bankas BTA par bankas potenciālo interesi par SSN projektu. Minētajā vēstulē banka apgalvoja, ka būtu gatava sniegt SSN projektam finansējumu 100 miljonu USD apmērā un lūdza, lai Mostostal tai nosūta pārstrukturēšanas plānu, kad Eiropas Komisija būs to apstiprinājusi. Komisija piebilst, ka vēstule ir datēta ar 2008. gada 26. jūniju un tāpēc nevar būt saistīta ar 2008. gada septembra plānu, bet drīzāk ar jūnija plānu, kas vairs nav spēkā. Tāpēc Komisija uzskata, ka tāda vēstule nevar būt pierādījums faktiskam un reālam 2008. gada 12. septembra plāna finansējumam. Katrā ziņā, pat ja minēto finansējumu uzskatītu par faktisku un reālu, un pat analizējot tikai plānotās pārstrukturēšanas izmaksas, pašu ieguldījums būtu ne vairāk par 17 % no pārstrukturēšanas izmaksām (41), t. i., ievērojami mazāks par pamatnostādnēs prasīto. |
| --- | --- |

(329)

Komisija piebilst, ka pēc Ulstein atkāpšanās no SSN privatizēšanas un pārstrukturēšanas Mostostal savam 2008. gada 25. septembra iesniegumam pievienoja vēstuli no vadošās Kazahstānas bankas BTA par bankas potenciālo interesi par SSN projektu. Minētajā vēstulē banka apgalvoja, ka būtu gatava sniegt SSN projektam finansējumu 100 miljonu USD apmērā un lūdza, lai Mostostal tai nosūta pārstrukturēšanas plānu, kad Eiropas Komisija būs to apstiprinājusi. Komisija piebilst, ka vēstule ir datēta ar 2008. gada 26. jūniju un tāpēc nevar būt saistīta ar 2008. gada septembra plānu, bet drīzāk ar jūnija plānu, kas vairs nav spēkā. Tāpēc Komisija uzskata, ka tāda vēstule nevar būt pierādījums faktiskam un reālam 2008. gada 12. septembra plāna finansējumam. Katrā ziņā, pat ja minēto finansējumu uzskatītu par faktisku un reālu, un pat analizējot tikai plānotās pārstrukturēšanas izmaksas, pašu ieguldījums būtu ne vairāk par 17 % no pārstrukturēšanas izmaksām (41), t. i., ievērojami mazāks par pamatnostādnēs prasīto.

| (330) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija piebilst, ka faktiski būvētava nav saņēmusi pašu ieguldījumu pamatnostādņu nozīmē, un katrā ziņā pašu ieguldījums nav nozīmīgs. Turklāt Mostostal iesniegtais pārstrukturēšanas plāns nenodrošina pietiekamu pašu ieguldījuma līmeni. Tā kā ar pašu ieguldījumu bija jāpanāk valsts atbalsta minimāls līmenis, un tā kā pašu ieguldījuma nav, tad Komisijai jāsecina, ka prasība par to, lai atbalsts būtu ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam, nav ievērota. Gluži pretēji, Mostostal pārstrukturēšanas plāns pamatojas uz pieņēmumu, ka tiks piešķirts papildu valsts atbalsts, un pats apgalvo, ka plāna īstenošana ir atkarīga no minētā papildu valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(330)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija piebilst, ka faktiski būvētava nav saņēmusi pašu ieguldījumu pamatnostādņu nozīmē, un katrā ziņā pašu ieguldījums nav nozīmīgs. Turklāt Mostostal iesniegtais pārstrukturēšanas plāns nenodrošina pietiekamu pašu ieguldījuma līmeni. Tā kā ar pašu ieguldījumu bija jāpanāk valsts atbalsta minimāls līmenis, un tā kā pašu ieguldījuma nav, tad Komisijai jāsecina, ka prasība par to, lai atbalsts būtu ierobežots līdz vajadzīgajam minimumam, nav ievērota. Gluži pretēji, Mostostal pārstrukturēšanas plāns pamatojas uz pieņēmumu, ka tiks piešķirts papildu valsts atbalsts, un pats apgalvo, ka plāna īstenošana ir atkarīga no minētā papildu valsts atbalsta.

| (331) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka prasība par to, lai atbalsts būtu ierobežots līdz minimumam un tam sekotu reāls ieguldījums bez valsts atbalsta, nav izpildīta. |
| --- | --- |

(331)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka prasība par to, lai atbalsts būtu ierobežots līdz minimumam un tam sekotu reāls ieguldījums bez valsts atbalsta, nav izpildīta.

3.3.4.   NEPAMATOTU KONKURENCES KROPĻOJUMU NOVĒRŠANA

| (332) | Komisija atgādina savu priekšlīgumu ar Poliju par stāpeļa Wulkan 1 slēgšanu. Tomēr, ņemot vērā turpmākos notikumus pēc minētā līguma, un ņemot vērā minētos secinājumus par pirmajiem diviem pamatnostādņu nosacījumiem, šajā posmā nav vajadzīgs novērtējums tam, vai Polijas ierosinātie kompensācijas pasākumi bijuši pietiekami. |
| --- | --- |

(332)

Komisija atgādina savu priekšlīgumu ar Poliju par stāpeļa Wulkan 1 slēgšanu. Tomēr, ņemot vērā turpmākos notikumus pēc minētā līguma, un ņemot vērā minētos secinājumus par pirmajiem diviem pamatnostādņu nosacījumiem, šajā posmā nav vajadzīgs novērtējums tam, vai Polijas ierosinātie kompensācijas pasākumi bijuši pietiekami.

3.3.5.   SECINĀJUMS

| (333) | Komisija secina, ka paziņoto valsts atbalstu, kas piešķirts par labu SSN, nevar atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, un tāpēc tas jāatgūst. |
| --- | --- |

(333)

Komisija secina, ka paziņoto valsts atbalstu, kas piešķirts par labu SSN, nevar atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, un tāpēc tas jāatgūst.

4.   ĪSTENOŠANA

| (334) | Atbalsta elements, kas ietverts uzņēmumam SSN piešķirtajos pasākumos, kuri uzrādīti šā lēmuma 187.–201. apsvērumā, ir jāatgūst. Parasti atgūstamais atbalsta elements, t. i., atbalsta saņēmēja saņemtā priekšrocība, ir vienāds ar starpību starp noteikumiem, kas saņēmējam būtu iegūstami tirgū, un noteikumiem, ar kādiem pasākums tika piešķirts. |
| --- | --- |

(334)

Atbalsta elements, kas ietverts uzņēmumam SSN piešķirtajos pasākumos, kuri uzrādīti šā lēmuma 187.–201. apsvērumā, ir jāatgūst. Parasti atgūstamais atbalsta elements, t. i., atbalsta saņēmēja saņemtā priekšrocība, ir vienāds ar starpību starp noteikumiem, kas saņēmējam būtu iegūstami tirgū, un noteikumiem, ar kādiem pasākums tika piešķirts.

| (335) | Komisijas paziņotās atsauces likmes un diskonta likmes izmanto par tuvinājumu tirgus likmei, lai izmērītu atbalsta elementu, jo īpaši, ja to izmaksā vairākos maksājumos, un lai aprēķinātu atbalsta elementu, kas rodas no procentu subsīdiju shēmas (42). Grūtībās nonākušu uzņēmumu gadījumā, piemēram, SSN, Komisija uzskata, ka atsauces likme jāpalielina par vismaz 400 bāzes punktiem, lai atspoguļotu darījumā iesaistīto paaugstināto risku, un par papildu 200 bāzes punktiem, jo nav saņēmēja piedāvāta nodrošinājuma vai arī tas ir vājš. Kā paskaidrots iepriekš, būvētavas sniegtā nodrošinājuma vērtība ir apšaubāma, ņemot vērā uzņēmuma saistību/aktīvu attiecību. Grūtībās nonākušu uzņēmumu gadījumā, ja uzņēmums nevar saņemt tirgū finansējumu, tad atbalsta elementa apmērs var sasniegt līdz 100 % no saņemto līdzekļu nominālvērtības (43). |
| --- | --- |

(335)

Komisijas paziņotās atsauces likmes un diskonta likmes izmanto par tuvinājumu tirgus likmei, lai izmērītu atbalsta elementu, jo īpaši, ja to izmaksā vairākos maksājumos, un lai aprēķinātu atbalsta elementu, kas rodas no procentu subsīdiju shēmas (42). Grūtībās nonākušu uzņēmumu gadījumā, piemēram, SSN, Komisija uzskata, ka atsauces likme jāpalielina par vismaz 400 bāzes punktiem, lai atspoguļotu darījumā iesaistīto paaugstināto risku, un par papildu 200 bāzes punktiem, jo nav saņēmēja piedāvāta nodrošinājuma vai arī tas ir vājš. Kā paskaidrots iepriekš, būvētavas sniegtā nodrošinājuma vērtība ir apšaubāma, ņemot vērā uzņēmuma saistību/aktīvu attiecību. Grūtībās nonākušu uzņēmumu gadījumā, ja uzņēmums nevar saņemt tirgū finansējumu, tad atbalsta elementa apmērs var sasniegt līdz 100 % no saņemto līdzekļu nominālvērtības (43).

| (336) | Komisija uzskata, ka analizētajā periodā, kad SSN saņēma 187.–201. apsvērumā aprakstīto atbalstu, tas bija nopietnās finansiālās grūtībās (kā aprakstīts 45.–57. apsvērumā) un nespēja iegūt finansējumu tirgū. Būvētava turpināja radīt zaudējumus un analizētajā periodā nesaņēma faktiski nekādu finansējumu no tirgus. Tādos apstākļos tirgus ekonomikas uzņēmējs nebūtu ar mieru sniegt būvētavai finansējumu, ņemot vērā iesaistīto augsto risku. Līdz ar to Komisija uzskata, ka neviena banka nebūtu piekritusi aizdot būvētavai, pat par augstām procentu likmēm, un neviena banka nebūtu piekritusi sniegt garantiju, pat apmaiņā pret lielu garantijas prēmiju. |
| --- | --- |

(336)

Komisija uzskata, ka analizētajā periodā, kad SSN saņēma 187.–201. apsvērumā aprakstīto atbalstu, tas bija nopietnās finansiālās grūtībās (kā aprakstīts 45.–57. apsvērumā) un nespēja iegūt finansējumu tirgū. Būvētava turpināja radīt zaudējumus un analizētajā periodā nesaņēma faktiski nekādu finansējumu no tirgus. Tādos apstākļos tirgus ekonomikas uzņēmējs nebūtu ar mieru sniegt būvētavai finansējumu, ņemot vērā iesaistīto augsto risku. Līdz ar to Komisija uzskata, ka neviena banka nebūtu piekritusi aizdot būvētavai, pat par augstām procentu likmēm, un neviena banka nebūtu piekritusi sniegt garantiju, pat apmaiņā pret lielu garantijas prēmiju.

| (337) | Tā kā SSN nebūtu saņēmis aizdevumu vai garantiju tirgū, tad jebkurš aizdevums vai garantija, kas būvētavai piešķirti analizētajā laikposmā, automātiski ir atbalsts. Tāpēc visas vēl spēkā esošās garantijas tūlīt jāaptur un visi aizdevumi tūlīt jāatlīdzina. |
| --- | --- |

(337)

Tā kā SSN nebūtu saņēmis aizdevumu vai garantiju tirgū, tad jebkurš aizdevums vai garantija, kas būvētavai piešķirti analizētajā laikposmā, automātiski ir atbalsts. Tāpēc visas vēl spēkā esošās garantijas tūlīt jāaptur un visi aizdevumi tūlīt jāatlīdzina.

| (338) | Ar visu būvētavai piešķirto aizdevumu atmaksu tomēr nepietiek, lai atjaunotu sākotnējo stāvokli, jo līdz atmaksāšanas dienai būvētavas rīcībā ir bijis finansējums, ko tā parasti nebūtu saņēmusi tirgū. Lai atjaunotu sākotnējo stāvokli, jāatgūst arī minētā priekšrocība, kuras apjomu var noteikt tikai aptuveni, izmantojot procentu likmi par ļoti augsta riska aizdevumu. Tāpēc par laikposmu no dienas, kad aizdevums tika piešķirts būvētavai, līdz dienai, kad būvētava to atlīdzina, Komisijai jāizdod rīkojums, saskaņā ar kuru jāatgūst starpība starp SSN faktiski samaksāto procentu likmi un procentu likmi, kas teorētiski piemērota ļoti augsta riska aizdevumam. Lai noteiktu pēdējo procentu likmi, Komisija piebilst, ka Komisijas paziņojums par metodi, kā noteikt atsauces likmi un diskonta likmi, norāda, ka riska prēmija var būt par vairāk nekā 400 bāzes punktiem virs atsauces likmes, “ja neviena privāta banka nebūtu piekritusi piešķirt attiecīgo aizdevumu”, kas arī ir situācija konkrētajā gadījumā. Vairākos lēmumos Komisija ir konstatējusi, ka prēmija, kas ir 600 bāzes punkti virs atsauces likmes, bija piemērots minimums, lai atspoguļotu paaugstināta riska situāciju (44). Komisija uzskata, ka tas ir minimums aizdevumiem konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

(338)

Ar visu būvētavai piešķirto aizdevumu atmaksu tomēr nepietiek, lai atjaunotu sākotnējo stāvokli, jo līdz atmaksāšanas dienai būvētavas rīcībā ir bijis finansējums, ko tā parasti nebūtu saņēmusi tirgū. Lai atjaunotu sākotnējo stāvokli, jāatgūst arī minētā priekšrocība, kuras apjomu var noteikt tikai aptuveni, izmantojot procentu likmi par ļoti augsta riska aizdevumu. Tāpēc par laikposmu no dienas, kad aizdevums tika piešķirts būvētavai, līdz dienai, kad būvētava to atlīdzina, Komisijai jāizdod rīkojums, saskaņā ar kuru jāatgūst starpība starp SSN faktiski samaksāto procentu likmi un procentu likmi, kas teorētiski piemērota ļoti augsta riska aizdevumam. Lai noteiktu pēdējo procentu likmi, Komisija piebilst, ka Komisijas paziņojums par metodi, kā noteikt atsauces likmi un diskonta likmi, norāda, ka riska prēmija var būt par vairāk nekā 400 bāzes punktiem virs atsauces likmes, “ja neviena privāta banka nebūtu piekritusi piešķirt attiecīgo aizdevumu”, kas arī ir situācija konkrētajā gadījumā. Vairākos lēmumos Komisija ir konstatējusi, ka prēmija, kas ir 600 bāzes punkti virs atsauces likmes, bija piemērots minimums, lai atspoguļotu paaugstināta riska situāciju (44). Komisija uzskata, ka tas ir minimums aizdevumiem konkrētajā gadījumā.

| (339) | Attiecībā uz garantijām Komisija izmantos to pašu pieeju: par laikposmu no dienas, kad garantiju piešķīra, līdz tās pārtraukšanas dienai Komisijai jāizdod rīkojums par garantijā ietvertā piešķirtā atbalsta ekvivalenta atgūšanu. |
| --- | --- |

(339)

Attiecībā uz garantijām Komisija izmantos to pašu pieeju: par laikposmu no dienas, kad garantiju piešķīra, līdz tās pārtraukšanas dienai Komisijai jāizdod rīkojums par garantijā ietvertā piešķirtā atbalsta ekvivalenta atgūšanu.

| (340) | Attiecībā uz garantijām Komisija uzskata, ka, kā paskaidrots Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (45), piešķirtā atbalsta ekvivalents ir vienāds vai nu ar procentu subsīdiju, kas saņemta ar garantijas palīdzību (ja garantija sedz aizdevumu, kas piešķirts ar procentu likmi, kura zemāka par tirgus likmi), vai ar riska faktoru par garantēto summu, no kuras atskaitītas saņēmēja samaksātās prēmijas. |
| --- | --- |

(340)

Attiecībā uz garantijām Komisija uzskata, ka, kā paskaidrots Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (45), piešķirtā atbalsta ekvivalents ir vienāds vai nu ar procentu subsīdiju, kas saņemta ar garantijas palīdzību (ja garantija sedz aizdevumu, kas piešķirts ar procentu likmi, kura zemāka par tirgus likmi), vai ar riska faktoru par garantēto summu, no kuras atskaitītas saņēmēja samaksātās prēmijas.

| (341) | Tomēr avansa maksājumu garantiju gadījumā Komisija piebilst, ka KUKE garantētie avansa maksājumi ir pārdošanas līguma, nevis aizdevuma līguma aspekts, un par avansa maksājumiem procenti netiek iekasēti. Tāpēc Komisija uzskata, ka, lai aprēķinātu saņēmēja saņemto atbalsta elementu, jāņem vērā salīdzinājums starp būvētavas samaksātajām prēmijām un tām prēmijām, ko parasti iekasētu tirgū. Komisija uzskata, ka prēmijas, kas iekasētas saskaņā ar shēmu “bez valsts atbalsta”, atbilstīgi kurai KUKE vada savu eksporta apdrošināšanas programmu, kuru garantē Valsts kase un kas apstiprināta ar Komisijas 2007. gada 18. jūlija lēmumu, var noderēt par atsauces prēmijām minētajam aprēķinam. Turklāt minētās prēmijas būtu jāpalielina par vismaz 400 bāzes punktiem, lai tās atspoguļotu to, ka būvētava nebija tiesīga saņemt garantijas saskaņā ar shēmu. Garantiju sniegšana būvētavai līdz ar to nozīmēja pakļautību ievērojami lielākam riskam. |
| --- | --- |

(341)

Tomēr avansa maksājumu garantiju gadījumā Komisija piebilst, ka KUKE garantētie avansa maksājumi ir pārdošanas līguma, nevis aizdevuma līguma aspekts, un par avansa maksājumiem procenti netiek iekasēti. Tāpēc Komisija uzskata, ka, lai aprēķinātu saņēmēja saņemto atbalsta elementu, jāņem vērā salīdzinājums starp būvētavas samaksātajām prēmijām un tām prēmijām, ko parasti iekasētu tirgū. Komisija uzskata, ka prēmijas, kas iekasētas saskaņā ar shēmu “bez valsts atbalsta”, atbilstīgi kurai KUKE vada savu eksporta apdrošināšanas programmu, kuru garantē Valsts kase un kas apstiprināta ar Komisijas 2007. gada 18. jūlija lēmumu, var noderēt par atsauces prēmijām minētajam aprēķinam. Turklāt minētās prēmijas būtu jāpalielina par vismaz 400 bāzes punktiem, lai tās atspoguļotu to, ka būvētava nebija tiesīga saņemt garantijas saskaņā ar shēmu. Garantiju sniegšana būvētavai līdz ar to nozīmēja pakļautību ievērojami lielākam riskam.

| (342) | Kā paskaidrots iepriekš, tā kā būvētava sava sliktā finansiālā stāvokļa dēļ nespētu iegūt garantijas tirgū, KUKE garantijas tūlīt pat jāpārtrauc, lai izbeigtu atbalsta izraisīto konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(342)

Kā paskaidrots iepriekš, tā kā būvētava sava sliktā finansiālā stāvokļa dēļ nespētu iegūt garantijas tirgū, KUKE garantijas tūlīt pat jāpārtrauc, lai izbeigtu atbalsta izraisīto konkurences kropļojumu.

| (343) | Pastāvīga parādu nepiedzīšana no valsts iestāžu puses arī ir valsts atbalsts un ir jāņem vērā (46). Tas ir līdzīgi apgrozības aizdevumam, ko piešķir ar atvieglotiem noteikumiem, un tāpēc atbalsts atbilst starpībai starp procentiem, ko iekasētu tirgū (no uzņēmuma ar līdzīgu reitingu līdzīgā finansiālajā un ekonomiskajā stāvoklī un ar līdzīgu nodrošinājumu), un piešķīrējas iestādes iekasētajiem procentiem. |
| --- | --- |

(343)

Pastāvīga parādu nepiedzīšana no valsts iestāžu puses arī ir valsts atbalsts un ir jāņem vērā (46). Tas ir līdzīgi apgrozības aizdevumam, ko piešķir ar atvieglotiem noteikumiem, un tāpēc atbalsts atbilst starpībai starp procentiem, ko iekasētu tirgū (no uzņēmuma ar līdzīgu reitingu līdzīgā finansiālajā un ekonomiskajā stāvoklī un ar līdzīgu nodrošinājumu), un piešķīrējas iestādes iekasētajiem procentiem.

| (344) | Komisija uzskata, ka, ņemot vērā būvētavas ilgstošo slikto finansiālo stāvokli, tirgus ekonomikas kreditors izvirzītu savas prasības, tiklīdz būtu pienācis maksāšanas termiņš. Līdz ar to tas, ka Polijas iestādes tūlīt neveica izpildes pasākumus, bija atbalsta piešķiršana, un tāpēc diena, kad atbalstu darīja pieejamu, ir jebkuru nenomaksāto saistību samaksas termiņš. Atbalsta elements būtu vienāds ar starpību starp procentiem, kas būtu iekasēti tirgū (no uzņēmuma ar līdzīgu reitingu līdzīgā finansiālajā un ekonomiskajā stāvoklī un ar līdzīgu nodrošinājumu), un iestāžu iekasētajiem procentiem. |
| --- | --- |

(344)

Komisija uzskata, ka, ņemot vērā būvētavas ilgstošo slikto finansiālo stāvokli, tirgus ekonomikas kreditors izvirzītu savas prasības, tiklīdz būtu pienācis maksāšanas termiņš. Līdz ar to tas, ka Polijas iestādes tūlīt neveica izpildes pasākumus, bija atbalsta piešķiršana, un tāpēc diena, kad atbalstu darīja pieejamu, ir jebkuru nenomaksāto saistību samaksas termiņš. Atbalsta elements būtu vienāds ar starpību starp procentiem, kas būtu iekasēti tirgū (no uzņēmuma ar līdzīgu reitingu līdzīgā finansiālajā un ekonomiskajā stāvoklī un ar līdzīgu nodrošinājumu), un iestāžu iekasētajiem procentiem.

| (345) | Tā kā jebkurš tirgus ekonomikas uzņēmējs prasītu būvētavai tūlītēju parādu atmaksu, tad ne tikai jāatmaksā atbalsta elements, kas rodas no nepietiekamajiem procentiem, bet tūlīt jāatmaksā arī uzkrātās saistības. |
| --- | --- |

(345)

Tā kā jebkurš tirgus ekonomikas uzņēmējs prasītu būvētavai tūlītēju parādu atmaksu, tad ne tikai jāatmaksā atbalsta elements, kas rodas no nepietiekamajiem procentiem, bet tūlīt jāatmaksā arī uzkrātās saistības.

| (346) | Komisija piebilst, ka kapitāla ieguldījumus, ko valsts vai valsts kontrolētas vienības, piemēram, ARP un KPS, veic grūtībās nonākušos uzņēmumos, no kuriem ieguldīšanas laikā peļņu nevar gaidīt, uzskata par neatmaksājamām dotācijām (47). Lai atlīdzinātu konkurences kropļojumu, ko izraisījis kapitāla ieguldījums, būvētavai būtu jāatmaksā visa ieguldītā kapitāla summa. |
| --- | --- |

(346)

Komisija piebilst, ka kapitāla ieguldījumus, ko valsts vai valsts kontrolētas vienības, piemēram, ARP un KPS, veic grūtībās nonākušos uzņēmumos, no kuriem ieguldīšanas laikā peļņu nevar gaidīt, uzskata par neatmaksājamām dotācijām (47). Lai atlīdzinātu konkurences kropļojumu, ko izraisījis kapitāla ieguldījums, būvētavai būtu jāatmaksā visa ieguldītā kapitāla summa.

| (347) | Polija 2008. gada 3. novembra vēstulē apņēmās īstenot šo lēmumu, pārdodot būvētavas aktīvus par tirgus cenu atklātā, pārredzamā, beznosacījumu un nediskriminējošā konkursa procedūrā (kas veikta saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kuri pirmoreiz izklāstīti Komisijas 2008. gada 27. oktobra vēstulē) un likvidējot SSN. Saskaņā ar šo lēmumu SSN likvidācijas procedūrā Polijai jāreģistrē visas valsts atbalsta atgūšanas prasības. Komisija 2008. gada 6. novembra vēstulē informēja Poliju, ka, ja minētie nosacījumi tiks ievēroti, tad aktīvu pārdošanā netiktu iesaistīts jauns atbalsts būvētavas aktīvu pircējam(iem), un aktīvus varētu nodot pircējam(iem) bez jebkādām saistībām attiecībā uz būvētavai agrāk piešķirtā nelikumīgā un nesaderīgā valsts atbalsta atlīdzināšanu saskaņā ar prasību, ka nedrīkst būt ekonomiskās nepārtrauktības starp atbalsta saņēmējiem un pircēju darbību (48). Lai novērtētu, vai šis lēmums tiek pareizi īstenots, Komisija cieši uzraudzīs, vai tiek ievēroti nosacījumi, kas izklāstīti Komisijas 2008. gada 27. oktobra vēstulē un kuriem Polijas iestādes ir piekritušas. |
| --- | --- |

(347)

Polija 2008. gada 3. novembra vēstulē apņēmās īstenot šo lēmumu, pārdodot būvētavas aktīvus par tirgus cenu atklātā, pārredzamā, beznosacījumu un nediskriminējošā konkursa procedūrā (kas veikta saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kuri pirmoreiz izklāstīti Komisijas 2008. gada 27. oktobra vēstulē) un likvidējot SSN. Saskaņā ar šo lēmumu SSN likvidācijas procedūrā Polijai jāreģistrē visas valsts atbalsta atgūšanas prasības. Komisija 2008. gada 6. novembra vēstulē informēja Poliju, ka, ja minētie nosacījumi tiks ievēroti, tad aktīvu pārdošanā netiktu iesaistīts jauns atbalsts būvētavas aktīvu pircējam(iem), un aktīvus varētu nodot pircējam(iem) bez jebkādām saistībām attiecībā uz būvētavai agrāk piešķirtā nelikumīgā un nesaderīgā valsts atbalsta atlīdzināšanu saskaņā ar prasību, ka nedrīkst būt ekonomiskās nepārtrauktības starp atbalsta saņēmējiem un pircēju darbību (48). Lai novērtētu, vai šis lēmums tiek pareizi īstenots, Komisija cieši uzraudzīs, vai tiek ievēroti nosacījumi, kas izklāstīti Komisijas 2008. gada 27. oktobra vēstulē un kuriem Polijas iestādes ir piekritušas.

| (348) | Minētie nosacījumi, ko Polija izteikti ir apņēmusies ievērot, ir šādi. |
| --- | --- |

(348)

Minētie nosacījumi, ko Polija izteikti ir apņēmusies ievērot, ir šādi.

| (349) | Aktīvus (bez saistībām) privatizēs atklātā, pārredzamā, nediskriminējošā un beznosacījumu konkursa procedūrā. SSN, ar atlikušajiem aktīviem un saistībām, tiks likvidēts. |
| --- | --- |

(349)

Aktīvus (bez saistībām) privatizēs atklātā, pārredzamā, nediskriminējošā un beznosacījumu konkursa procedūrā. SSN, ar atlikušajiem aktīviem un saistībām, tiks likvidēts.

| (350) | Aktīvi jāpārdod par tirgus cenu (augstākās cenas solītājam). Aktīvi jālaiž pārdošanā atsevišķi vai lielā skaitā nelielu komplektu, kas noteikti tā, lai maksimāli palielinātu pārdošanas ieņēmumus. Tādi komplekti nedrīkst sastāvēt no uzņēmuma vai uzņēmējdarbības organizētām daļām. Tomēr komplektu definīcijai nav jābūt tādai, lai neļautu potenciālajiem pircējiem iesniegt kopīgu piedāvājumu par vairākiem aktīviem/komplektiem. |
| --- | --- |

(350)

Aktīvi jāpārdod par tirgus cenu (augstākās cenas solītājam). Aktīvi jālaiž pārdošanā atsevišķi vai lielā skaitā nelielu komplektu, kas noteikti tā, lai maksimāli palielinātu pārdošanas ieņēmumus. Tādi komplekti nedrīkst sastāvēt no uzņēmuma vai uzņēmējdarbības organizētām daļām. Tomēr komplektu definīcijai nav jābūt tādai, lai neļautu potenciālajiem pircējiem iesniegt kopīgu piedāvājumu par vairākiem aktīviem/komplektiem.

| (351) | Konkursam jābūt nediskriminējošam, kas nozīmē, ka tam jānodrošina, lai pārdošana būtu atvērta visām potenciālo pircēju kategorijām, nediskriminējot atkarībā no viņu ieguldījuma nolūka. |
| --- | --- |

(351)

Konkursam jābūt nediskriminējošam, kas nozīmē, ka tam jānodrošina, lai pārdošana būtu atvērta visām potenciālo pircēju kategorijām, nediskriminējot atkarībā no viņu ieguldījuma nolūka.

| (352) | Piedāvājumam nedrīkst pievienot nekādus nosacījumus (piemēram, nodarbinātības vai darbības saglabāšana vai jebkādu esošu līgumu pārņemšana). Vienīgais kritērijs, lai atlasītu veiksmīgo piedāvājumu, ir ieņēmumu maksimāla palielināšana būvētavas kreditoru labā. |
| --- | --- |

(352)

Piedāvājumam nedrīkst pievienot nekādus nosacījumus (piemēram, nodarbinātības vai darbības saglabāšana vai jebkādu esošu līgumu pārņemšana). Vienīgais kritērijs, lai atlasītu veiksmīgo piedāvājumu, ir ieņēmumu maksimāla palielināšana būvētavas kreditoru labā.

| (353) | Būvētavas publiskajiem un privātajiem kreditoriem, tostarp būvētavas klientiem, ir tāds pats ierindojums un tiesības attiecībā uz ieņēmumiem no aktīvu pārdošanas, kā tas būtu bankrota procedūrā. |
| --- | --- |

(353)

Būvētavas publiskajiem un privātajiem kreditoriem, tostarp būvētavas klientiem, ir tāds pats ierindojums un tiesības attiecībā uz ieņēmumiem no aktīvu pārdošanas, kā tas būtu bankrota procedūrā.

| (354) | Minētās pārdošanas kontekstā nevar piešķirt jaunu valsts atbalstu kā publisko tiesību saistību vai privāto kreditoru, kapitāla ieguldījumu, aizdevumu, garantiju vai citu pasākumu norakstījumu vai valsts finansētu atmaksu. Visas jaunās publiskās saistības, kuras uzkrājušās laikposmā, kas noteikti vajadzīgs pārdošanas procedūras pabeigšanai, jāatprasa no likvidācijas aktīviem. |
| --- | --- |

(354)

Minētās pārdošanas kontekstā nevar piešķirt jaunu valsts atbalstu kā publisko tiesību saistību vai privāto kreditoru, kapitāla ieguldījumu, aizdevumu, garantiju vai citu pasākumu norakstījumu vai valsts finansētu atmaksu. Visas jaunās publiskās saistības, kuras uzkrājušās laikposmā, kas noteikti vajadzīgs pārdošanas procedūras pabeigšanai, jāatprasa no likvidācijas aktīviem.

| (355) | Pārdošana jāvada neatkarīgam administratoram, kura tiesības un pienākumi ir līdzīgi tiem, kādi ir administratoram bankrota gadījumā. Jāizveido struktūra, kas ļautu kreditoriem efektīvi uzraudzīt pārdošanu un nodrošināt, ka tā tiek veikta, ievērojot tirgus nosacījumus, un ka tiek ievērots to ranžējums un tiesības attiecībā uz pārdošanas ieņēmumiem. Turklāt Polija un Komisija kopīgi iecels pārraudzības pilnvarnieku, kuram būs īpašs uzdevums palīdzēt Komisijai pārbaudīt, ka pārdošanas process un atbalsta atgūšana notiek pilnā atbilstībā iepriekš norādītajām prasībām. Tādēļ pārraudzības pilnvarnieks iesniegs Komisijai regulārus, detalizētus ziņojumus par katru procedūras posmu. |
| --- | --- |

(355)

Pārdošana jāvada neatkarīgam administratoram, kura tiesības un pienākumi ir līdzīgi tiem, kādi ir administratoram bankrota gadījumā. Jāizveido struktūra, kas ļautu kreditoriem efektīvi uzraudzīt pārdošanu un nodrošināt, ka tā tiek veikta, ievērojot tirgus nosacījumus, un ka tiek ievērots to ranžējums un tiesības attiecībā uz pārdošanas ieņēmumiem. Turklāt Polija un Komisija kopīgi iecels pārraudzības pilnvarnieku, kuram būs īpašs uzdevums palīdzēt Komisijai pārbaudīt, ka pārdošanas process un atbalsta atgūšana notiek pilnā atbilstībā iepriekš norādītajām prasībām. Tādēļ pārraudzības pilnvarnieks iesniegs Komisijai regulārus, detalizētus ziņojumus par katru procedūras posmu.

| (356) | Polija ir iesniegumā paziņojusi, ka tai jāveic likumdošanas darbības, lai īstenotu šo lēmumu. Komisija atzīst, ka līdz ar to ir pamatots ilgāks īstenošanas periods nekā parasti paredzēts, ņemot vērā arī atsevišķo valsts atbalsta pasākumu skaitu, uz ko attiecas šis lēmums, un to dažādos veidus un ilgumus. Tāpēc Komisija prasa Polijai īstenot šo lēmumu septiņos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas, |
| --- | --- |

(356)

Polija ir iesniegumā paziņojusi, ka tai jāveic likumdošanas darbības, lai īstenotu šo lēmumu. Komisija atzīst, ka līdz ar to ir pamatots ilgāks īstenošanas periods nekā parasti paredzēts, ņemot vērā arī atsevišķo valsts atbalsta pasākumu skaitu, uz ko attiecas šis lēmums, un to dažādos veidus un ilgumus. Tāpēc Komisija prasa Polijai īstenot šo lēmumu septiņos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma 187.–201. apsvērumā (2.9. iedaļa) aprakstītais valsts atbalsts, ko Polija piešķīrusi SSN, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

Turklāt jebkuras avansa maksājumu garantijas, ko Polija no 2007. gada 1. jūlija līdz šā lēmuma dienai piešķīrusi SSN, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu, nav saderīgas ar kopējo tirgu.

2. pants

Attiecībā uz aizdevumiem, kas saņemti no dažādām publiskām iestādēm, kā aprakstīts 187.–201. apsvērumā, Polija atgūst atbalstu, kas par laikposmu no aizdevuma piešķiršanas līdz tā atdošanai vienāds ar starpību starp SSN faktiski samaksāto procentu likmi un procentu likmi, par kuru saņēmējs būtu varējis saņemt aizdevumu tirgū. Turklāt nekavējoši jāatlīdzina visi aizdevumi, kas nav atlīdzināti līdz šā lēmuma pieņemšanai.

3. pants

Attiecībā uz KUKE piešķirtajām avansa maksājumu garantijām, kā aprakstīts 187.–201. apsvērumā, Polija atgūst atbalstu, kas par laikposmu no garantijas piešķiršanas līdz tās termiņa beigām vienāds ar starpību starp saņēmēja samaksāto garantijas prēmiju un garantijas prēmiju, par kuru saņēmējs būtu varējis saņemt garantiju tirgū. Turklāt nekavējoši jāpārtrauc visas garantijas, kas vēl ir spēkā šā lēmuma pieņemšanas brīdī.

4. pants

Šā lēmuma 3. pantu mutatis mutandis piemēro arī jebkurām avansa maksājumu garantijām, ko Polija no 2007. gada 1. jūlija līdz šā lēmuma dienai piešķīrusi SSN, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punktu.

5. pants

Attiecībā uz neizpildītajām saistībām pret dažādām publiskām iestādēm, kā aprakstīts 187.–201. apsvērumā, Polija atgūst atbalstu, kas par laikposmu no atbalsta piešķiršanas līdz publisko saistību atlīdzināšanai vienāds ar starpību starp SSN faktiski samaksāto procentu likmi un procentu likmi, par kuru saņēmējs būtu varējis saņemt savu saistību maksājuma termiņa pagarinājumu no tirgus ekonomikas kreditora. Turklāt nekavējoši jāatmaksā visas nenokārtotās publiskās saistības.

6. pants

Attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem no dažādām publiskām iestādēm, kā aprakstīts 187.–201. apsvērumā, Polija atgūst atbalstu, kas vienāds ar visu ieguldītā kapitāla apjomu.

7. pants

1.   Polija atgūst atbalstu no saņēmēja, kā noteikts 2. līdz 6. pantā. Atbalstu atgūst saskaņā ar pamatnostādnēm, kas paskaidrotas 334.–347. apsvērumā.

2.   Atgūstamām summām jāpieskaita procenti no dienas, kad tās nodeva SSN rīcībā, līdz to faktiskajai atgūšanai.

3.   Procentus aprēķina uz salikta pamata saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (49) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (50), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   No šā lēmuma paziņošanas dienas Polija dzēš visus nesamaksātos 1. pantā minētā atbalsta maksājumus.

8. pants

1.   Lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Polija nodrošina, lai šis lēmums tiktu īstenots septiņu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas.

9. pants

1.   Divos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas Polija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējā summa (pamatsumma un atmaksāšanas procenti), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējā summa (pamatsumma un atmaksāšanas procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | sīks to pasākumu apraksts, kas jau veikti un kas plānoti, lai panāktu atbilstību šim lēmumam; |
| --- | --- |

b)

sīks to pasākumu apraksts, kas jau veikti un kas plānoti, lai panāktu atbilstību šim lēmumam;

| c) | dokumenti, kas pierāda, ka saņēmējs ir saņēmis rīkojumu atmaksāt atbalstu; |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas pierāda, ka saņēmējs ir saņēmis rīkojumu atmaksāt atbalstu;

| d) | pierādījums, ka ir pārtrauktas visas joprojām aktīvās avansa maksājumu garantijas. |
| --- | --- |

d)

pierādījums, ka ir pārtrauktas visas joprojām aktīvās avansa maksājumu garantijas.

2.   Polija pastāvīgi informē Komisiju par turpmākiem valsts pasākumiem, kas veikti šā lēmuma īstenošanai, līdz 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir pabeigta.

Pēc Komisijas pieprasījuma Polija tūlīt iesniedz informāciju par pasākumiem, kas jau veikti un kas plānoti, lai panāktu atbilstību šim lēmumam.

Tā arī iesniedz sīku informāciju par atbalsta apjomiem un atgūšanas procentiem, kas jau atgūti no saņēmēja.

Šis lēmums ir adresēts Polijai.

Briselē, 2008. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 23, 1.2.2007., 20. lpp.

1

(2)  OV C 222, 2.9.2005., 7. lpp.

2

(3)  5. panta 1. un 3. punkts Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2006. gada 4. augusta Lēmums 2006/596/EK, ar ko izveido to dalībvalstu sarakstu, kuras ir atbilstīgas finansējuma saņemšanai no Kohēzijas fonda laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam (OV L 243, 6.9.2006., 47. lpp.).

4

(5)  2008. gada 9. janvāra vēstule.

5

(6)  Pirmās instances tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedums lietā T-109/01 “Fleuren Compost” pret Komisiju [2004] ECR II-127.

6

“Fleuren Compost” pret Komisiju

(7)  Ministru padomes 2005. gada 25. janvāra un 2005. gada 5. oktobra protokols, kas publicēts tās tīmekļa vietnē.

7

(8)  2006. gada 13. marta vēstule.

8

(9)  “SSN pārstrukturēšanas plāna pirmā redakcija kopā ar SSN uzņēmējdarbības plānu 2008.–2012. gadam, ņemot vērā informāciju, kas iegūta kuģu būvētavā veiktas padziļinātas pārbaudes gaitā” un 2008. gada 29. februāra“Papildu paskaidrojumi, pārstrukturēšanas programmas izklāsts un deklarētās saistības attiecībā uz SSN pirkšanu, ko iesniedza Amber”.

9

SSN

SSN

SSN

Amber

(10)  Šā teksta daļas ir svītrotas, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju; to norāda daudzpunkte kvadrātiekavās.

10

(11)  2007. gada 11. jūlija vēstule.

11

(12)  2008. gada 9. janvāra vēstule.

12

(13)  2008. gada 9. janvāra vēstule, 15. lpp.

13

(14)  2006. gada 17. februāra vēstule.

14

(15)  Stratēģija kuģu būves nozarei (jūras konstrukciju kuģu būvētavām) Polijā 2006.–2010. gadā, ko pieņēma 2006. gada augustā, 30. lpp.

15

(16)  2008. gada 6. jūnija vēstules 1. pielikums.

16

(17)  2008. gada 26. jūnija vēstule.

17

(18)  Minēto garantiju sarakstu Polija iesniedza 11. pielikumā Mostostal pārstrukturēšanas plānam, ko iesniedza 2008. gada 26. jūnijā.

18

Mostostal

(19)  Skatīt arī Komisijas 2007. gada 18. jūlija lēmumu lietā N 105/07, Garantiju shēma eksporta līgumiem, kopsavilkuma paziņojums OV C 214, 13.9.2007., 3. lpp.

19

(20)  Iepriekš minētais Pirmās instances tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedums lietā T-109/01 “Fleuren Compost” pret Komisiju, 74. punkts.

20

“Fleuren Compost” pret Komisiju

(21)  Ģenerāladvokāta Jacobs atzinums lietā C-256/97 DM Transport [1999] ECR I-3915; lietā C-480/98 Spānija pret Komisiju (“Magefesa”) [2000] ECR I-8717.

21

Jacobs

DM Transport

Spānija pret Komisiju

Magefesa

(22)  Pirmās instances tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedums lietā T-109/01 “Fleuren Compost” pret Komisiju, 74. punkts.

22

“Fleuren Compost” pret Komisiju

(23)  Šo pasākumu iekļāva A daļā pielikumā lēmumam sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru kā pasākumu, kas ieviests pirms pievienošanās.

23

(24)  Ģenerāladvokāta Jacobs atzinums lietā C-256/97 DM Transport [1999] ECR I-3915; lietā C-480/98 Spānija pret Komisiju (“Magefesa”) [2000] ECR I-8717.

24

Jacobs

DM Transport

Spānija pret Komisiju

Magefesa

(25)  OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.

25

(26)  Stratēģija kuģu būves nozarei (jūras konstrukciju kuģu būvētavām) Polijā 2006.–2010. gadā, ko pieņēma 2006. gada augustā, 7. lpp.

26

(27)  Lēmums lietā N 105/07.

27

(28)  Eksporta apdrošināšanas politikas komitejas 2006. gada 20. decembra Rezolūcijas 111/2006 3. panta 1. punkta 1. apakšpunkts.

28

(29)  OV C 71, 11.3.2001., 14. lpp.

29

(30)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

30

(31)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

31

(32)  OV C 317, 30.12.2003., 12. lpp.

32

(33)  2005. gada 4. oktobra vēstule, kurā ietvertas Polijas atsauksmes par lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru.

33

(34)  Amber norādīja, ka minētā analīze uzrādījusi, ka būvētava nekļūs rentabla pēc pārstrukturēšanas, ko Amber plānoja īstenot.

34

Amber

Amber

(35)  Skatīt pamatnostādņu 43. punktu.

35

(36)  Daļu no šīm saistībām mijmaiņas darījumā apmainīja pret pašu kapitālu 2008. gada augustā (131,5 miljoni PLN; skatīt 201. apsvērumu, 4. tabulu, 16. un 17. punktu), un daļa paliek atmaksāšanai (66 miljoni PLN).

36

(37)  Turklāt Komisija piebilst, ka atbilstīgi vienam no 2008. gada 12. septembra pārstrukturēšanas plāna pielikumiem, kurā sniegti pārstrukturēšanas procesa vispārīgie pieņēmumi, minētās zemes vērtība sākotnēji tika lēsta [...] miljonu PLN apmērā.

37

(38)  Tas ir līdzīgi Automobile Craiova lietai (lieta Nr. 46/07), kurā Komisija secināja, ka atbilstīgi Automobile Craiova privatizācijas procesam Rumānijas iestādes bija noteikušas pircējam zināmus nosacījumus (attiecībā uz nodarbinātības minimumu un ieguldījuma līmeni pārdotajā uzņēmumā) apmaiņā pret samazinātu pārdošanas cenu, kas bija valsts atbalsts pārdotā uzņēmuma labā.

38

Automobile Craiova

Automobile Craiova

(39)  Komisija piebilst, ka pēc esošo līgumu izpildes un plānoto pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas SSN Nowa ir jālikvidē, un, ja paliks pāri kāda lieka nauda, tad tā līdzīgi jāsadala starp Mostostal un valsti. Komisija uzskata, ka tas var augstākais novest pie valsts atbalsta, ko piešķīra privatizācijas procesa ietvaros, samazinājuma, bet tas negrozītu faktu, ka aktīvu nodošana par cenu, kas zemāka par to tirgus vērtību, ir “piesārņota” ar valsts atbalstu, un tāpēc to pārdošana nevar būt pašu ieguldījums, kas neietver valsts atbalstu.

39

SSN Nowa

Mostostal

(40)  2008. gada 10. septembra sanāksmē kļuva skaidrs, ka pārstrukturēšanas plāna projektu bija sastādījis Mostostal, nevis Ulstein. Ulstein pat nebija redzējis Komisijai 2008. gada 3. septembrī nosūtīto projektu, un bija pārsteigts, izdzirdot, ka kapitāla saistībām bija jābūt 114 miljonu PLN apmērā.

40

Mostostal

Ulstein

Ulstein

(41)  Pieņemot, ka USD 1 = PLN 2,3.

41

(42)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (OV C 273, 9.9.1997., 3. lpp.).

42

(43)  Skatīt, piemēram, Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (2000/C 71/07) (OV C 71, 11.3.2000., 14. lpp.). Paziņojuma 3.2. punktā ir noteikts, ka, ja aizdevuma piešķiršanas laikā ir liela iespēja, ka aizņēmējs nespēs to atmaksāt, piemēram, tāpēc, ka viņš ir finansiālās grūtībās, tad garantijas vērtība var būt tikpat liela, cik summa, ko garantija faktiski sedz.

43

(44)  68. apsvērums Komisijas 2004. gada 16. jūnija Lēmumā 2005/827/EK par pasākumiem, ko Spānija īstenojusi attiecībā uz Siderùrgica Anón SA (OV L 311, 26.11.2005., 22. lpp); 42. apsvērums Komisijas 2002. gada 11. decembra Lēmumā 2003/284/EK par valsts atbalstu, ko Spānija īstenojusi attiecībā uz Sniace SA (OV L 108, 30.4.2003., 35. lpp.).

44

Siderùrgica Anón SA

Sniace SA

(45)  Ibidem.

45

Ibidem

(46)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2007. gada 23. oktobra lēmumu par valsts atbalstu C 23/06, ko Polija īstenojusi attiecībā uz tērauda ražotāju Technologie Buczek Group (vēl nav publicēts).

46

Technologie Buczek Group

(47)  Skatīt, piemēram, Komisijas 2004. gada 20. oktobra Lēmumu 2005/652/EK par valsts atbalstu C 38/03, ko īstenojusi Spānija (papildu pārstrukturēšanas atbalsts publiskajām Spānijas kuģu būvētavām) (OV L 240, 16.9.2005., 45. lpp.).

47

(48)  Skatīt lietu C-277/00 Vācija pret Komisiju (“SMI”) [2004] ECR I-3925 un lietas C-328/99 un C-399/00 Itālija un “SMI 2 Multimedia Spa” pret Komisiju [2003] ECR I-4035.

48

Vācija pret Komisiju

SMI

Itālija un “SMI 2 Multimedia Spa” pret Komisiju

(49)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

49

(50)  OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.

50

---

PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR ŠĀ LĒMUMA ĪSTENOŠANU

1.   Atgūstamās summas aprēķins

| 1.1. | Lūgums sniegt šādu informāciju par nelikumīga valsts atbalsta summu, kas nodots saņēmēja rīcībā:







  Datums(-i) (1) | Atbalsta summa (2) | Valūta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1.

Lūgums sniegt šādu informāciju par nelikumīga valsts atbalsta summu, kas nodots saņēmēja rīcībā:

Datums(-i) (1)

Atbalsta summa (2)

Valūta

Atsauksmes:

| 1.2. | Lūgums sīki paskaidrot, kā tiks aprēķināti procenti, kas jāmaksā par atgūstamā atbalsta summu. |
| --- | --- |

1.2.

Lūgums sīki paskaidrot, kā tiks aprēķināti procenti, kas jāmaksā par atgūstamā atbalsta summu.

2.   Pasākumi, kas plānoti un jau veikti, lai atgūtu atbalstu

| 2.1. | Lūgums sīki aprakstīt, kādi pasākumi ir plānoti un kādi pasākumi ir jau veikti, lai tūlīt un efektīvi atgūtu atbalstu. Lūgums attiecīgā gadījumā norādīt arī veikto/plānoto pasākumu juridisko pamatu. |
| --- | --- |

2.1.

Lūgums sīki aprakstīt, kādi pasākumi ir plānoti un kādi pasākumi ir jau veikti, lai tūlīt un efektīvi atgūtu atbalstu. Lūgums attiecīgā gadījumā norādīt arī veikto/plānoto pasākumu juridisko pamatu.

| 2.2. | Kāds ir atgūšanas procesa grafiks? Kad atbalsta atgūšana tiks pabeigta? |
| --- | --- |

2.2.

Kāds ir atgūšanas procesa grafiks? Kad atbalsta atgūšana tiks pabeigta?

3.   Jau veiktā atgūšana

| 3.1. | Lūgums sniegt šādu informāciju par atbalsta summām, kas jau atgūtas no saņēmēja:







  Datums(-i) (3) | Atmaksātā atbalsta summa | Valūta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1.

Lūgums sniegt šādu informāciju par atbalsta summām, kas jau atgūtas no saņēmēja:

Datums(-i) (3)

Atmaksātā atbalsta summa

Valūta

| 3.2. | Lūgums pievienot pierādījumu par iepriekš tabulā 3.1. punktā precizēto atbalsta summu atmaksu. |
| --- | --- |

3.2.

Lūgums pievienot pierādījumu par iepriekš tabulā 3.1. punktā precizēto atbalsta summu atmaksu.

---

(1)  Datums(-i), kad atbalsts (atbalsta atsevišķi maksājumi) tika nodots(-i) saņēmēja rīcībā.

(2)  Atbalsta summa, kas nodota saņēmēja rīcībā (bruto atbalsta ekvivalentos).

(3)  Datums(-i), kad atbalstu atmaksāja.

---