# Euroopa Liidu L 282/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.282.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 282 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide29. oktoober 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.282.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 282

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide29. oktoober 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1018/2009, 28. oktoober 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1019/2009, 28. oktoober 2009, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Pouligny-Saint-Pierre (KPN)) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1020/2009, 28. oktoober 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta eesmärgiga kohandada selle määruse I, III, IV ja V lisa tehnika arenguga (
  1
  ) | 7 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/134/EÜ, 28. oktoober 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  ) | 15 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1018/2009, 28. oktoober 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1019/2009, 28. oktoober 2009, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Pouligny-Saint-Pierre (KPN))

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1020/2009, 28. oktoober 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta eesmärgiga kohandada selle määruse I, III, IV ja V lisa tehnika arenguga (
  1
  )

1

7

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2009/134/EÜ, 28. oktoober 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (
  1
  )

1

15

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/789/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa II osa kohaste arvutimonitori spetsifikaatide muutmist (
  1
  ) | 23 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/789/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. oktoober 2009, millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa II osa kohaste arvutimonitori spetsifikaatide muutmist (
  1
  )

1

23

| | | IV   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EMP ühiskomitee |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 245/09/COL, 27. mai 2009, mis käsitleb väidetavat ebaseaduslikku riigiabi ettevõtjale NordBook AS (endine Rotanor Bokproduksjon AS) (Norra) | 41 |

IV   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EMP ühiskomitee

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 245/09/COL, 27. mai 2009, mis käsitleb väidetavat ebaseaduslikku riigiabi ettevõtjale NordBook AS (endine Rotanor Bokproduksjon AS) (Norra)

41

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandus (EÜT L 147, 30.6.1995) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 3. peatükk, 17. köide, lk 442) | 44 |

Parandused

*

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandus (EÜT L 147, 30.6.1995) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 3. peatükk, 17. köide, lk 442)

EÜT L 147, 30.6.1995

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 282/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1018/2009,

28. oktoober 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 29. oktoobril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. oktoober 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 35,7 |
| MK | 23,3 |
| TR | 57,4 |
| ZZ | 38,8 |
| 0707 00 05 | TR | 128,1 |
| ZZ | 128,1 |
| 0709 90 70 | MA | 78,2 |
| TR | 113,5 |
| ZZ | 95,9 |
| 0805 50 10 | AR | 77,6 |
| TR | 72,8 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 77,5 |
| 0806 10 10 | BR | 198,8 |
| EG | 89,1 |
| TR | 117,8 |
| US | 238,2 |
| ZZ | 161,0 |
| 0808 10 80 | AU | 182,8 |
| CA | 74,5 |
| CL | 114,8 |
| NZ | 90,0 |
| TR | 91,6 |
| US | 116,2 |
| ZA | 70,9 |
| ZZ | 105,8 |
| 0808 20 50 | CN | 64,7 |
| ZZ | 64,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

35,7

MK

23,3

TR

57,4

ZZ

38,8

0707 00 05

TR

128,1

ZZ

128,1

0709 90 70

MA

78,2

TR

113,5

ZZ

95,9

0805 50 10

AR

77,6

TR

72,8

ZA

82,2

ZZ

77,5

0806 10 10

BR

198,8

EG

89,1

TR

117,8

US

238,2

ZZ

161,0

0808 10 80

AU

182,8

CA

74,5

CL

114,8

NZ

90,0

TR

91,6

US

116,2

ZA

70,9

ZZ

105,8

0808 20 50

CN

64,7

ZZ

64,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 282/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 282/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1019/2009,

28. oktoober 2009,

millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Pouligny-Saint-Pierre” (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (EÜ) nr 510/2006, (1) eriti selle artikli 9 lõike 2 teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 tutvus komisjon Prantsusmaa taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre” spetsifikaadi muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 tutvus komisjon Prantsusmaa taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre” spetsifikaadi muudatustele.

| (2) | Taotluses soovitakse muuta spetsifikaati, täpsustades toote „Pouligny-Saint-Pierre” töötlemisviisi tingimusi ja piimas kasutatavaid lisaaineid. Sellega oleks tagatud päritolunimetuse põhiomaduste säilitamine. |
| --- | --- |

(2)

Taotluses soovitakse muuta spetsifikaati, täpsustades toote „Pouligny-Saint-Pierre” töötlemisviisi tingimusi ja piimas kasutatavaid lisaaineid. Sellega oleks tagatud päritolunimetuse põhiomaduste säilitamine.

| (3) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Kokkuvõte spetsifikaadi põhielementidest on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

---

I LISA

Kaitstud päritolunimetuse „Pouligny-Saint-Pierre” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused:

„Tootmismeetod”

Toote tootmismeetodi kirjeldust käsitlevat spetsifikaadi punkti nr 5 täiendatakse järgmiste sätetega:

„(...) Piima kalgendamisel tuleb kasutada üksnes laapi.

Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel on enne kalgendamist keelatud.

(...) Toorpiimasaaduste, valmistamisjärgus toodete ja värske juustu hoidmine miinuskraadide juures on keelatud.

Lisaks toorpiimasaadustele lubatakse piima koostises ja juustu valmistamisel koostis- ja abiainetena või lisanditena kasutada laapi, bakterite puhaskultuure, pärme, hallitusseeni ja soola.

(...) Värske ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.”

---

II LISA

KOKKUVÕTE

Nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta

„POULIGNY-SAINT-PIERRE”

EÜ nr: FR-PDO-0117-0128/29.3.2006

KPN (X) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus

| Nimi | : | Institut national de l’origine et de la qualité |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE |
| Tel | : | +33 153898000 |
| Faks | : | +33 153898060 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Nimi

:

Institut national de l’origine et de la qualité

Aadress

:

51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE

Tel

:

+33 153898000

Faks

:

+33 153898060

E-post

:

info@inao.gouv.fr

2.   Taotlejate rühm

| Nimi | : | Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, FRANCE |
| Tel | : | +33 254375213 |
| Faks | : | +33 254370421 |
| E-post | : | syndicataocpouligny@tele2.fr |
| Koosseis | : | tootjad/töötlejad (X) muud ( ) |

Nimi

:

Syndicat des producteurs de Pouligny-Saint-Pierre

Aadress

:

Maison de l’agriculture, 65 avenue Gambetta, 36300 Le Blanc, FRANCE

Tel

:

+33 254375213

Faks

:

+33 254370421

E-post

:

syndicataocpouligny@tele2.fr

Koosseis

:

tootjad/töötlejad (X) muud ( )

3.   Toote liik

| Klass 1.3: | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3:

Juust

4.   Spetsifikaat

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte):

4.1.   Nimetus

Pouligny-Saint-Pierre

4.2.   Kirjeldus

Kitsepiimast valmistatud, täisrasvane, pehme, kergelt soolane, kuumtöötlemata, pindhallitusega juust, millel on nelinurkse põhjaga tüvipüramiidi kuju.

Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 45 % ja kuivainekaal peab olema juustu kohta vähemalt 90 grammi.

4.3.   Geograafiline piirkond

Indre’i departemangu 22 kommuuni:

| | Blanci ja Tournon-Saint-Martini kantonid: kõik kommuunid |
| --- | --- |

Blanci ja Tournon-Saint-Martini kantonid: kõik kommuunid

| | Bélâbre’i kanton: Mauvières’i ja Saint-Hilaire-sur-Bénaize’i kommuunid |
| --- | --- |

Bélâbre’i kanton: Mauvières’i ja Saint-Hilaire-sur-Bénaize’i kommuunid

| | Mézières-en-Brenne’i kanton: Azay-le-Ferroni kommuun |
| --- | --- |

Mézières-en-Brenne’i kanton: Azay-le-Ferroni kommuun

4.4.   Päritolutõend

Kõik piimatootjad, meiereid ja juustukojad täidavad riikliku päritolunimetuste instituudi INAO registreeritud vastavusdeklaratsiooni, mille abil saab instituut kõik asjaomased ettevõtjad kindlaks teha. Ettevõtjad peavad INAO jaoks pidama registreid ning säilitama kõik piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid.

Toote päritolunimetuse omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.

4.5.   Tootmismeetod

Piima tootmine, juustu valmistamine ja laagerdamine peab toimuma geograafilises piirkonnas.

Juust saadakse peamiselt piima kalgendamisel, mille käigus lisatakse veidi laapi. Kalgendit hoitakse vormides 24–36 tundi, enne kui see välja võetakse ja soolatakse. Laagerdumine kestab vähemalt 10 päeva.

4.6.   Seos piirkonnaga

See Touraine’i kitsejuust on erinenud naaberpiirkondade juustudest juba alates 18. sajandist oma eripärase kuju tõttu, mis on pärimuse kohaselt kujundatud Pouligny kommuuni kirikutorni järgi. Juust kogus kiiresti mainet, mille kinnituseks on Pariisi konkursil 1901. aastal saadud medal. Tootjate ametiühing asus juustu eripära säilitamise nimel aegsasti tegutsema ning saavutas 1976. aastal tunnustuse päritolunimetuse andmise näol.

Päritolunimetusega juustu tootmispiirkonna klimaatilised (soojem ja kuivem kui ümbritsevad piirkonnad), geoloogilised (väheviljakad, suure savi- ja liivasisaldusega mullad) ja taimestikuga seotud tingimused soodustavad kitsekasvatust ning on kaasa toonud kõnealuse juustu traditsioonilise tootmise.

4.7.   Kontrolliasutus

| Nimi | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE |
| Tel | : | + 33 153898000 |
| Faks | : | + 33 153898060 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Nimi

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Aadress

:

51 rue d’Anjou, 75008 Paris, FRANCE

Tel

:

- 33 153898000

Faks

:

- 33 153898060

E-post

:

info@inao.gouv.fr

Riiklik päritolunimetuste instituut (INAO) on iseseisev juriidiline isik, kes täidab avalikku haldusfunktsiooni ning kuulub põllumajandusministeeriumi haldusalasse.

INAO vastutab päritolunimetusega toodete tootmistingimuste kontrollimise eest.

| Nimi | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 59, boulevard Vincent Auriol, 75703 Paris Cédex 13, FRANCE |
| Tel | : | +33 144871717 |
| Faks | : | +33 144973037 |

Nimi

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Aadress

:

59, boulevard Vincent Auriol, 75703 Paris Cédex 13, FRANCE

Tel

:

+33 144871717

Faks

:

+33 144973037

DGCCRF on majandus-, rahandus- ja tööstusministeeriumi talitus.

4.8.   Märgistus

Juustu märgistusel peab kaitstud päritolunimetus „Pouligny-Saint-Pierre” olema esitatud tähtedega, mille suurus moodustab märgistusel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku.

---

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 282/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 282/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1020/2009,

28. oktoober 2009,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta eesmärgiga kohandada selle määruse I, III, IV ja V lisa tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta, (1) eelkõige selle artikli 31 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 3 on sätestatud, et I lisas loetletud väetiseliikide hulka kuuluva väetise puhul, mis vastab nimetatud määruses kehtestatud tingimustele, võib kasutada märget „EÜ väetis”. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 3 on sätestatud, et I lisas loetletud väetiseliikide hulka kuuluva väetise puhul, mis vastab nimetatud määruses kehtestatud tingimustele, võib kasutada märget „EÜ väetis”.

| (2) | Osaliselt lahustunud looduslik fosfaat on esmajärgulisi taimetoiteelemente sisaldav väetiseliik, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas. Kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt võib kõigile esmajärgulisi taimetoiteelemente sisaldavatele väetiseliikidele lisada teisejärgulisi taimetoiteelemente. Samas on praegu osaliselt lahustunud looduslikku fosfaati sisaldava väetiseliigi puhul fosforpentoksiidi ettenähtud miinimumsisaldus liiga suur selleks, et saaks lisada veel teisejärgulisi taimetoiteelemente. Seega tuleks lisada uus väetiseliik, et osaliselt lahustuvaks muudetud loodusliku fosfaadi ja magneesiumi segude turustamisel saaks kasutada märget „EÜ väetis”. |
| --- | --- |

(2)

Osaliselt lahustunud looduslik fosfaat on esmajärgulisi taimetoiteelemente sisaldav väetiseliik, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas. Kõnealuse määruse artikli 16 kohaselt võib kõigile esmajärgulisi taimetoiteelemente sisaldavatele väetiseliikidele lisada teisejärgulisi taimetoiteelemente. Samas on praegu osaliselt lahustunud looduslikku fosfaati sisaldava väetiseliigi puhul fosforpentoksiidi ettenähtud miinimumsisaldus liiga suur selleks, et saaks lisada veel teisejärgulisi taimetoiteelemente. Seega tuleks lisada uus väetiseliik, et osaliselt lahustuvaks muudetud loodusliku fosfaadi ja magneesiumi segude turustamisel saaks kasutada märget „EÜ väetis”.

| (3) | Looduslikule fosfaadile on lisatud magneesiumsulfaati ja magneesiumoksiidi selleks, et teatavate põllumajanduses kasutatavate muldade fosfori- ja magneesiumisisaldust parandada. Osaline lahustuvus võimaldab põllukultuuridel lühikese aja jooksul omastada fosforit ja magneesiumi kiiresti, samas kui aeglaselt lahustuvate väetiste puhul on fosfori ja magneesiumi omastamine aeglasem, kuid püsivam. Põlluharijatele oleks kasulik, kui ühes väetiseliigis sisalduksid nii fosfor kui ka magneesium. |
| --- | --- |

(3)

Looduslikule fosfaadile on lisatud magneesiumsulfaati ja magneesiumoksiidi selleks, et teatavate põllumajanduses kasutatavate muldade fosfori- ja magneesiumisisaldust parandada. Osaline lahustuvus võimaldab põllukultuuridel lühikese aja jooksul omastada fosforit ja magneesiumi kiiresti, samas kui aeglaselt lahustuvate väetiste puhul on fosfori ja magneesiumi omastamine aeglasem, kuid püsivam. Põlluharijatele oleks kasulik, kui ühes väetiseliigis sisalduksid nii fosfor kui ka magneesium.

| (4) | Magneesiumsulfaat on teisejärgulist taimetoiteelementi sisaldav väetiseliik, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas. Kõnealuse määruse artikli 20 kohaselt võivad kõik teisejärgulisi taimetoiteelemente sisaldavad väetised sisaldada mikroelemente. Samas on praeguse magneesiumsulfaati sisaldava väetiseliigi puhul vääveltrioksiidi ja magneesiumoksiidi ettenähtud miinimumsisaldus liiga suur selleks, et saaks lisada veel mikroelemente. Kuna huvi taimede tasakaalustatud toitumistingimuste vastu on kasvanud, on suurenenud mikroelementide kasutamine. Kui magneesiumsulfaat oleks segatud mikroelementidega, oleks põlluharijatel mikroelemente lihtsam kasutada. Seega tuleks läbi vaadata magneesiumsulfaati sisaldava väetiseliigi koostis, et magneesiumsulfaadi ja mikroelementide segude turustamisel saaks kasutada märget „EÜ väetis”. |
| --- | --- |

(4)

Magneesiumsulfaat on teisejärgulist taimetoiteelementi sisaldav väetiseliik, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisas. Kõnealuse määruse artikli 20 kohaselt võivad kõik teisejärgulisi taimetoiteelemente sisaldavad väetised sisaldada mikroelemente. Samas on praeguse magneesiumsulfaati sisaldava väetiseliigi puhul vääveltrioksiidi ja magneesiumoksiidi ettenähtud miinimumsisaldus liiga suur selleks, et saaks lisada veel mikroelemente. Kuna huvi taimede tasakaalustatud toitumistingimuste vastu on kasvanud, on suurenenud mikroelementide kasutamine. Kui magneesiumsulfaat oleks segatud mikroelementidega, oleks põlluharijatel mikroelemente lihtsam kasutada. Seega tuleks läbi vaadata magneesiumsulfaati sisaldava väetiseliigi koostis, et magneesiumsulfaadi ja mikroelementide segude turustamisel saaks kasutada märget „EÜ väetis”.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisas on esitatud tehnilised sätted suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetiste kontrollimiseks. Oleks vaja selgitada, et neid analüüsimeetodeid võib kasutada ammooniumnitraatväetiste koostise erinevate vormide (mikrograanulid või graanulid) puhul. Lisaks on nende analüüsimeetodite kirjeldamisel enamasti kasutatud vananenud rõhuühikuid, mitte praegu kasutusel olevaid SI-ühikuid. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisas on esitatud tehnilised sätted suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatväetiste kontrollimiseks. Oleks vaja selgitada, et neid analüüsimeetodeid võib kasutada ammooniumnitraatväetiste koostise erinevate vormide (mikrograanulid või graanulid) puhul. Lisaks on nende analüüsimeetodite kirjeldamisel enamasti kasutatud vananenud rõhuühikuid, mitte praegu kasutusel olevaid SI-ühikuid.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 29 lõikes 2 on nõutud, et proovide võtmised ja analüüsid kõnealuse määruse I lisas loetletud liikidesse kuuluvate EÜ väetiste ametlikuks kontrollimiseks tuleb teha selle määruse III ja IV lisas kirjeldatud analüüsimeetodite kohaselt. Kuna neil meetoditel puudub rahvusvaheline tunnustus, tehti Euroopa Standardikomiteele (CEN) ülesandeks töötada olemasolevate meetodite asendamiseks välja Euroopa standardid (EN standardid). |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 29 lõikes 2 on nõutud, et proovide võtmised ja analüüsid kõnealuse määruse I lisas loetletud liikidesse kuuluvate EÜ väetiste ametlikuks kontrollimiseks tuleb teha selle määruse III ja IV lisas kirjeldatud analüüsimeetodite kohaselt. Kuna neil meetoditel puudub rahvusvaheline tunnustus, tehti Euroopa Standardikomiteele (CEN) ülesandeks töötada olemasolevate meetodite asendamiseks välja Euroopa standardid (EN standardid).

| (7) | Väetiste ja lupjamismaterjalide analüüsimeetodite ajakohastamist käsitleva Euroopa Standardikomitee (CEN) volituse M/335 mittetäielike järelduste alusel on välja töötatud 20 EN standardit, mis tuleks lisada määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisasse. Mõned neist standardeist tuleks võtta kasutusele olemasolevate meetodite asemel, mõned on täiesti uued. |
| --- | --- |

(7)

Väetiste ja lupjamismaterjalide analüüsimeetodite ajakohastamist käsitleva Euroopa Standardikomitee (CEN) volituse M/335 mittetäielike järelduste alusel on välja töötatud 20 EN standardit, mis tuleks lisada määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisasse. Mõned neist standardeist tuleks võtta kasutusele olemasolevate meetodite asemel, mõned on täiesti uued.

| (8) | EN standarditena avaldatud tunnustatud meetodid eeldavad tavaliselt ringtesti (mitmes laboris tehtud võrdluskatsed), millega kontrollitakse analüüsimeetodi reprodutseeritavust erinevates laborites. Volitustesse lisatavate meetodite esialgsel hindamisel selgus siiski, et osa neist meetodeist kasutatakse vähe. Sel puhul leiti, et redaktsioonilistest täpsustustest piisab ning et ringtesti ei ole vaja teha. Et kontrollijad teaksid täpselt EN standardite statistilise usaldusväärsuse taset, oleks seega vaja eristada valideeritud EN standardid ja valideerimata meetodid, et oleks lihtsam kindlaks määrata neid EN standardeid, mille alusel on tehtud katseid mitmes laboris. |
| --- | --- |

(8)

EN standarditena avaldatud tunnustatud meetodid eeldavad tavaliselt ringtesti (mitmes laboris tehtud võrdluskatsed), millega kontrollitakse analüüsimeetodi reprodutseeritavust erinevates laborites. Volitustesse lisatavate meetodite esialgsel hindamisel selgus siiski, et osa neist meetodeist kasutatakse vähe. Sel puhul leiti, et redaktsioonilistest täpsustustest piisab ning et ringtesti ei ole vaja teha. Et kontrollijad teaksid täpselt EN standardite statistilise usaldusväärsuse taset, oleks seega vaja eristada valideeritud EN standardid ja valideerimata meetodid, et oleks lihtsam kindlaks määrata neid EN standardeid, mille alusel on tehtud katseid mitmes laboris.

| (9) | Õigusakti lihtsustamise ja edaspidise läbivaatamise hõlbustamiseks on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisas esitatud standardeid käsitlev tekst tervikuna ning lisada viited Euroopa Standardikomitee (CEN) poolt avaldatavatele EN standarditele. |
| --- | --- |

(9)

Õigusakti lihtsustamise ja edaspidise läbivaatamise hõlbustamiseks on asjakohane asendada määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisas esitatud standardeid käsitlev tekst tervikuna ning lisada viited Euroopa Standardikomitee (CEN) poolt avaldatavatele EN standarditele.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 30 on esitatud nõue, et ametliku kontrolli raames väetiseproove analüüsivad laboratooriumid peavad olema pädevad ja liikmesriikide poolt heaks kiidetud. Need heakskiidetud laboratooriumid peavad vastama V lisa B osas nimetatud akrediteerimisstandarditele. Kuna akrediteerimine on kestnud esialgu kavandatust kauem, tuleks muuta V lisa, et tagada tõhus kontroll, lubades liikmesriikidel volitada ametlikke kontrolle läbi viima laboratooriume, kes on pädevad, kuid veel akrediteerimata. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 artiklis 30 on esitatud nõue, et ametliku kontrolli raames väetiseproove analüüsivad laboratooriumid peavad olema pädevad ja liikmesriikide poolt heaks kiidetud. Need heakskiidetud laboratooriumid peavad vastama V lisa B osas nimetatud akrediteerimisstandarditele. Kuna akrediteerimine on kestnud esialgu kavandatust kauem, tuleks muuta V lisa, et tagada tõhus kontroll, lubades liikmesriikidel volitada ametlikke kontrolle läbi viima laboratooriume, kes on pädevad, kuid veel akrediteerimata.

| (11) | Määrust (EÜ) nr 2003/2003 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määrust (EÜ) nr 2003/2003 tuleks seega vastavalt muuta.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 32 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2003/2003 artikli 32 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2003/2003 muudetakse järgmiselt:

| 1) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

1)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 2) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale; |
| --- | --- |

2)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale;

| 3) | IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale; |
| --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale;

| 4) | V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

4)

V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. oktoober 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  ELT L 304, 21.11.2003, lk 1.

1

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelisse A.2 lisatakse punkt 3(a):










  Nr | Liigi nimetus | Andmed valmistamisviisi ja oluliste koostisosade kohta | Toitainete miinimumsisaldus
  (massiprotsent)
  Andmed toitainete väljendusviisi kohta. Muud nõuded | Muud andmed liigi nimetuse kohta | Toitained, mille sisaldus tuleb deklareerida
  Toitainevormid ja lahustuvvormid
  Muud kriteeriumid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| „3(a) | Osaliselt lahustunud looduslik fosfaat magneesiumilisandiga | Valmistis, mis saadakse loodusliku fosfaadi osalisel lahustamisel väävelhappes või fosforhappes ja millele lisatakse magneesiumsulfaati või magneesiumoksiidi ning mis sisaldab põhiliste koostisosadena monokaltsiumfosfaati, trikaltsiumfosfaati, kaaliumsulfaati ja magneesiumsulfaati | 16 % P2O5

  6 % MgO
  Fosfor väljendatakse neutraalses mineraalhappes lahustuva P2O5-na, kusjuures vähemalt 40 % deklareeritud P2O5 sisaldusest peab olema vees lahustuv
  Graanulite suurus:






  — | vähemalt 90 % osakestest peab mahtuma läbi 0,160 mm avadega sõela |

1)

Tabelisse A.2 lisatakse punkt 3(a):

Nr

Liigi nimetus

Andmed valmistamisviisi ja oluliste koostisosade kohta

Toitainete miinimumsisaldus

(massiprotsent)

Andmed toitainete väljendusviisi kohta. Muud nõuded

Muud andmed liigi nimetuse kohta

Toitained, mille sisaldus tuleb deklareerida

Toitainevormid ja lahustuvvormid

Muud kriteeriumid

1

2

3

4

5

6

„3(a)

Osaliselt lahustunud looduslik fosfaat magneesiumilisandiga

Valmistis, mis saadakse loodusliku fosfaadi osalisel lahustamisel väävelhappes või fosforhappes ja millele lisatakse magneesiumsulfaati või magneesiumoksiidi ning mis sisaldab põhiliste koostisosadena monokaltsiumfosfaati, trikaltsiumfosfaati, kaaliumsulfaati ja magneesiumsulfaati

16 % P2O5

6 % MgO

Fosfor väljendatakse neutraalses mineraalhappes lahustuva P2O5-na, kusjuures vähemalt 40 % deklareeritud P2O5 sisaldusest peab olema vees lahustuv

Graanulite suurus:

—

vähemalt 90 % osakestest peab mahtuma läbi 0,160 mm avadega sõela

| — | vähemalt 98 % osakestest peab mahtuma läbi 0,630 mm avadega sõela |
| --- | --- |

—

vähemalt 98 % osakestest peab mahtuma läbi 0,630 mm avadega sõela

(Mineraalhapetes lahustuv) fosforpentaoksiid (kokku)

Vees lahustuv fosforpentaoksiid

Magneesiumoksiid (kokku)

Vees lahustuv magneesiumoksiid”

| 2) | Tabelis D asendatakse punkt 5 järgmisega:










  Nr | Liigi nimetus | Andmed valmistamisviisi ja oluliste koostisosade kohta | Toitainete miinimumsisaldus
  (massiprotsent)
  Andmed toitainete väljendusviisi kohta
  Muud nõuded | Muud andmed liigi nimetuse kohta | Toitained, mille sisaldus tuleb deklareerida
  Toitainevormid ja lahustuvvormid
  Muud kriteeriumid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| „5 | Magneesiumsulfaat | Valmistis, mille põhiline koostisosa on magneesiumsulfaatheptahüdraat | 15 % MgO
  28 % SO3

  Kui lisatakse mikroelemente, deklareeritakse need vastavalt artikli 6 lõigetele 4 ja 6:
  10 % MgO
  17 % SO3

  Magneesium ja väävel väljendatakse vees lahustuva magneesiumoksiidi ja vääveltrioksiidina | Võib lisada tavapäraseid kaubanimesid | Vees lahustuv magneesiumoksiid
  Vees lahustuv vääveltrioksiid” |

2)

Tabelis D asendatakse punkt 5 järgmisega:

Nr

Liigi nimetus

Andmed valmistamisviisi ja oluliste koostisosade kohta

Toitainete miinimumsisaldus

(massiprotsent)

Andmed toitainete väljendusviisi kohta

Muud nõuded

Muud andmed liigi nimetuse kohta

Toitained, mille sisaldus tuleb deklareerida

Toitainevormid ja lahustuvvormid

Muud kriteeriumid

1

2

3

4

5

6

„5

Magneesiumsulfaat

Valmistis, mille põhiline koostisosa on magneesiumsulfaatheptahüdraat

15 % MgO

28 % SO3

Kui lisatakse mikroelemente, deklareeritakse need vastavalt artikli 6 lõigetele 4 ja 6:

10 % MgO

17 % SO3

Magneesium ja väävel väljendatakse vees lahustuva magneesiumoksiidi ja vääveltrioksiidina

Võib lisada tavapäraseid kaubanimesid

Vees lahustuv magneesiumoksiid

Vees lahustuv vääveltrioksiid”

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 III lisa 3. osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Meetodi 2 punkt 6.2 asendatakse järgmisega:
  6.2.   Proovisõela (5.4) abil eemaldatakse osakesed, mille läbimõõt on alla 0,5 mm. 0,01-grammise täpsusega kaalutud 50-grammine proov pannakse keeduklaasi (5.2). Lisatakse piisavalt gaasiõli (punkt 4), nii et mikrograanulid ja graanulid oleksid täielikult kaetud, ja segatakse hästi, et tagada kõigi mikrograanulite ja graanulite pinna märgumine. Keeduklaas kaetakse uuriklaasiga ja jäetakse seisma üheks tunniks 25 (± 2) °C juures.” |
| --- | --- |

1)

Meetodi 2 punkt 6.2 asendatakse järgmisega:

6.2.   Proovisõela (5.4) abil eemaldatakse osakesed, mille läbimõõt on alla 0,5 mm. 0,01-grammise täpsusega kaalutud 50-grammine proov pannakse keeduklaasi (5.2). Lisatakse piisavalt gaasiõli (punkt 4), nii et mikrograanulid ja graanulid oleksid täielikult kaetud, ja segatakse hästi, et tagada kõigi mikrograanulite ja graanulite pinna märgumine. Keeduklaas kaetakse uuriklaasiga ja jäetakse seisma üheks tunniks 25 (± 2) °C juures.”

| 2) | Meetodi 3 punkt 4.3.5 asendatakse järgmisega:
  4.3.5.   Dreschseli pudel D, mida kasutatakse võimaliku üledestilleerunud happe liia püüdurina.” |
| --- | --- |

2)

Meetodi 3 punkt 4.3.5 asendatakse järgmisega:

4.3.5.   Dreschseli pudel D, mida kasutatakse võimaliku üledestilleerunud happe liia püüdurina.”

| 3) | Meetodi 3 punktis 5.2 asendatakse esimene lõik järgmisega:
  „Proov pannakse analüüsimiseks reaktsioonikolbi B. Lisatakse 100 ml H2SO4 (3.2). Mikrograanulid või graanulid lahustuvad tavatemperatuuril ligikaudu 10 minutiga. Koostatakse joonisel kujutatud seade: absorptsioonitoru A üks ots ühendatakse tagasivoolu blokeeriva seadme abil lämmastikuallikaga (4.2), milles lämmastiku rõhk on 667–800 Pa, ning teine ots reaktsioonikolbi siseneva toitetoruga. Paigaldatakse Vigreux’ fraktsioneeriv rektifikatsioonikolonn C' ja jahuti C ühendatakse jahutusveeallikaga. Lämmastikuvool läbi lahuse reguleeritakse keskmisele tugevusele, lahus kuumutatakse keemistemperatuurini ja kuumutatakse veel kaks minutit. Pärast seda ei tohi lahusest enam mulle eralduda; kui mullide eraldumine siiski jätkub, kuumutatakse veel 30 minutit. Seejärel lastakse lahusel jahtuda vähemalt 20 minutit, voolutades sellest läbi lämmastikku.” |
| --- | --- |

3)

Meetodi 3 punktis 5.2 asendatakse esimene lõik järgmisega:

„Proov pannakse analüüsimiseks reaktsioonikolbi B. Lisatakse 100 ml H2SO4 (3.2). Mikrograanulid või graanulid lahustuvad tavatemperatuuril ligikaudu 10 minutiga. Koostatakse joonisel kujutatud seade: absorptsioonitoru A üks ots ühendatakse tagasivoolu blokeeriva seadme abil lämmastikuallikaga (4.2), milles lämmastiku rõhk on 667–800 Pa, ning teine ots reaktsioonikolbi siseneva toitetoruga. Paigaldatakse Vigreux’ fraktsioneeriv rektifikatsioonikolonn C' ja jahuti C ühendatakse jahutusveeallikaga. Lämmastikuvool läbi lahuse reguleeritakse keskmisele tugevusele, lahus kuumutatakse keemistemperatuurini ja kuumutatakse veel kaks minutit. Pärast seda ei tohi lahusest enam mulle eralduda; kui mullide eraldumine siiski jätkub, kuumutatakse veel 30 minutit. Seejärel lastakse lahusel jahtuda vähemalt 20 minutit, voolutades sellest läbi lämmastikku.”

---

III LISA

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 IV lisa B osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Meetod 1 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 1

  Uuritava proovi ettevalmistamine


  EN 1482-2: Väetised ja lupjamismaterjalid – Proovide võtmine ja proovi ettevalmistamine – 2. osa: Proovi ettevalmistamine.” |
| --- | --- |

1)

Meetod 1 asendatakse järgmisega:

„Meetod 1

Uuritava proovi ettevalmistamine

EN 1482-2: Väetised ja lupjamismaterjalid – Proovide võtmine ja proovi ettevalmistamine – 2. osa: Proovi ettevalmistamine.”

| 2) | Meetod 2 asendatakse järgmisega:






  a) | meetod 2.1 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.1

  Ammooniumlämmastiku määramine


  EN 15475: Väetised – Ammooniumlämmastiku määramine.

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Meetod 2 asendatakse järgmisega:

a)

meetod 2.1 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.1

Ammooniumlämmastiku määramine

EN 15475: Väetised – Ammooniumlämmastiku määramine.

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”;

| b) | meetod 2.2.1 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.2.1

  Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Ulschi meetodil


  EN 15558: Väetised – Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Ulschi meetodil.

  Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- |

b)

meetod 2.2.1 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.2.1

Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Ulschi meetodil

EN 15558: Väetised – Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Ulschi meetodil.

Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”;

| c) | meetod 2.2.2 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.2.2

  Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Arndi meetodil


  EN 15559: Väetised – Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Arndi meetodil.

  Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- |

c)

meetod 2.2.2 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.2.2

Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Arndi meetodil

EN 15559: Väetised – Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Arndi meetodil.

Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”;

| d) | meetod 2.2.3 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.2.3

  Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Devarda meetodil


  EN 15476: Väetised – Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Devarda meetodil.

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- |

d)

meetod 2.2.3 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.2.3

Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Devarda meetodil

EN 15476: Väetised – Nitraat- ja ammooniumlämmastiku määramine Devarda meetodil.

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”;

| e) | meetod 2.3.1 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.3.1

  Üldlämmastiku määramine kaltsiumtsüaanamiidis, mis ei sisalda nitraate


  EN 15560: Väetised – Üldlämmastiku määramine kaltsiumtsüaanamiidis, mis ei sisalda nitraate.

  Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- |

e)

meetod 2.3.1 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.3.1

Üldlämmastiku määramine kaltsiumtsüaanamiidis, mis ei sisalda nitraate

EN 15560: Väetised – Üldlämmastiku määramine kaltsiumtsüaanamiidis, mis ei sisalda nitraate.

Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”;

| f) | meetod 2.3.2 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.3.2

  Üldlämmastiku määramine kaltsiumtsüaanamiidis, mis sisaldab nitraate


  EN 15561: Väetised – Üldlämmastiku määramine kaltsiumtsüaanamiidis, mis sisaldab nitraate.

  Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- |

f)

meetod 2.3.2 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.3.2

Üldlämmastiku määramine kaltsiumtsüaanamiidis, mis sisaldab nitraate

EN 15561: Väetised – Üldlämmastiku määramine kaltsiumtsüaanamiidis, mis sisaldab nitraate.

Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”;

| g) | meetod 2.3.3 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.3.3

  Üldlämmastiku määramine karbamiidis


  EN 15478: Väetised – Üldlämmastiku määramine karbamiidis.

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- |

g)

meetod 2.3.3 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.3.3

Üldlämmastiku määramine karbamiidis

EN 15478: Väetised – Üldlämmastiku määramine karbamiidis.

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”;

| h) | meetod 2.4 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.4

  Tsüaanamiidlämmastiku määramine


  EN 15562: Väetised – Tsüaanamiidlämmastiku määramine.

  Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- |

h)

meetod 2.4 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.4

Tsüaanamiidlämmastiku määramine

EN 15562: Väetised – Tsüaanamiidlämmastiku määramine.

Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”;

| i) | meetod 2.5 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.5

  Biureedi spektrofotomeetriline määramine karbamiidis


  EN 15479: Väetised – Biureedi spektrofotomeetriline määramine karbamiidis.

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”; |
| --- | --- |

i)

meetod 2.5 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.5

Biureedi spektrofotomeetriline määramine karbamiidis

EN 15479: Väetised – Biureedi spektrofotomeetriline määramine karbamiidis.

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”;

| j) | meetod 2.6.1 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 2.6.1

  Erinevate lämmastikuvormide määramine ühes ja samas proovis väetiste korral, milles lämmastik esineb nitraat-, ammoonium-, karbamiid- või tsüaanamiidlämmastikuna


  EN 15604: Väetised – Erinevate lämmastikuvormide määramine ühes ja samas proovis väetiste korral, milles lämmastik esineb nitraat-, ammoonium-, karbamiid- või tsüaanamiidlämmastikuna.

  Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”. |
| --- | --- |

j)

meetod 2.6.1 asendatakse järgmisega:

„Meetod 2.6.1

Erinevate lämmastikuvormide määramine ühes ja samas proovis väetiste korral, milles lämmastik esineb nitraat-, ammoonium-, karbamiid- või tsüaanamiidlämmastikuna

EN 15604: Väetised – Erinevate lämmastikuvormide määramine ühes ja samas proovis väetiste korral, milles lämmastik esineb nitraat-, ammoonium-, karbamiid- või tsüaanamiidlämmastikuna.

Seda analüüsimeetodit ei ole kontrollitud ringtestiga.”.

| 3) | Meetod 4.1 asendatakse järgmisega:
  „Meetod 4.1

  Vees lahustuva kaaliumi sisalduse määramine


  EN 15477: Väetised – Vees lahustuva kaaliumi sisalduse määramine.

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.” |
| --- | --- |

3)

Meetod 4.1 asendatakse järgmisega:

„Meetod 4.1

Vees lahustuva kaaliumi sisalduse määramine

EN 15477: Väetised – Vees lahustuva kaaliumi sisalduse määramine.

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”

| 4) | Lisatakse järgmised meetodid:
  „Meetod 11

  Kelaadimoodustajad


  Meetod 11.1

  Kelaatsete mikroelementide sisalduse ja mikroelementide kelaatse fraktsiooni määramine


  EN 13366: Väetised – Töötlemine katioonivahetusvaiguga, et määrata kelaatsete mikroelementide sisaldust ja mikroelementide kelaatset fraktsiooni

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

  Meetod 11.2

  EDTA, HEDTA ja DTPA määramine


  EN 13368-1: Väetised – Kelaadimoodustajate määramine väetistes ioonvahetuskromatograafia meetodil – 1. osa: EDTA, HEDTA ja DTPA

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

  Meetod 11.3

  o,o-EDDHA ja o,o-EDDHMA abil moodustatud kelaatse raua määramine


  EN 13368-2: 2007 Väetised – Kelaadimoodustajate määramine väetistes kromatograafia meetodil. 2. osa: o,o-EDDHA ja o,o-EDDHMA abil moodustatud kelaatse raua (Fe) määramine ioonpaarkromatograafia meetodil

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

  Meetod 11.4

  EDDHSA abil moodustatud kelaatse raua määramine


  EN 15451: Väetised – Kelaadimoodustajate määramine – EDDHSA abil moodustatud kelaatse raua määramine ioonpaarkromatograafia meetodil

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

  Meetod 11.5

  o,p-EDDHA abil moodustatud kelaatse raua määramine


  EN 15452: Väetised – Kelaadimoodustajate määramine – o,p-EDDHA abil moodustatud kelaatse raua määramine pöördfaasilise kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetodil

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

  Meetodid 12

  Nitrifikatsiooni ja ureaasi inhibiitorid


  Meetod 12.1

  Ditsüaandiamiidi määramine


  EN 15360: Väetised – Ditsüaandiamiidi määramine – kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetod

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

  Meetod 12.2

  NBPT määramine


  EN 15688: Väetised – Ureaasi inhibiitori N-(n-butüül)tiofosfortriamiidi (NBPT) määramine kasutades kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetodit

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

  Meetod 13

  Raskmetallid


  Meetod 13.1

  Kaadmiumisisalduse määramine


  EN 14888: Väetised ja lupjamismaterjalid – Kaadmiumisisalduse määramine.

  Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.” |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmised meetodid:

„Meetod 11

Kelaadimoodustajad

Meetod 11.1

Kelaatsete mikroelementide sisalduse ja mikroelementide kelaatse fraktsiooni määramine

EN 13366: Väetised – Töötlemine katioonivahetusvaiguga, et määrata kelaatsete mikroelementide sisaldust ja mikroelementide kelaatset fraktsiooni

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

Meetod 11.2

EDTA, HEDTA ja DTPA määramine

EN 13368-1: Väetised – Kelaadimoodustajate määramine väetistes ioonvahetuskromatograafia meetodil – 1. osa: EDTA, HEDTA ja DTPA

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

Meetod 11.3

o,o-EDDHA ja o,o-EDDHMA abil moodustatud kelaatse raua määramine

EN 13368-2: 2007 Väetised – Kelaadimoodustajate määramine väetistes kromatograafia meetodil. 2. osa: o,o-EDDHA ja o,o-EDDHMA abil moodustatud kelaatse raua (Fe) määramine ioonpaarkromatograafia meetodil

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

Meetod 11.4

EDDHSA abil moodustatud kelaatse raua määramine

EN 15451: Väetised – Kelaadimoodustajate määramine – EDDHSA abil moodustatud kelaatse raua määramine ioonpaarkromatograafia meetodil

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

Meetod 11.5

o,p-EDDHA abil moodustatud kelaatse raua määramine

EN 15452: Väetised – Kelaadimoodustajate määramine – o,p-EDDHA abil moodustatud kelaatse raua määramine pöördfaasilise kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetodil

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

Meetodid 12

Nitrifikatsiooni ja ureaasi inhibiitorid

Meetod 12.1

Ditsüaandiamiidi määramine

EN 15360: Väetised – Ditsüaandiamiidi määramine – kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetod

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

Meetod 12.2

NBPT määramine

EN 15688: Väetised – Ureaasi inhibiitori N-(n-butüül)tiofosfortriamiidi (NBPT) määramine kasutades kõrgefektiivse vedelikkromatograafia (HPLC) meetodit

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.

Meetod 13

Raskmetallid

Meetod 13.1

Kaadmiumisisalduse määramine

EN 14888: Väetised ja lupjamismaterjalid – Kaadmiumisisalduse määramine.

Seda analüüsimeetodit on kontrollitud ringtestiga.”

---

IV LISA

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 V lisa B osa asendatakse järgmisega:

„B.   NÕUDED, MIDA VOLITUSTE SAAMISEKS PEAVAD TÄITMA LABORATOORIUMID, KES ON PÄDEVAD OSUTAMA VAJALIKKE TEENUSEID, ET KONTROLLIDA EÜ VÄETISTE VASTAVUST KÄESOLEVA MÄÄRUSE JA SELLE LISADE NÕUETELE

| 1. | Laboratooriumide tasemel rakendatav standard.






  — | Laboratooriumid, kes on akrediteeritud standardi EN ISO/IEC 17025 „Pädevuse üldnõuded katse- ja mõõtelaboratooriumidele” kohaselt pädevad kasutama vähemalt üht III või IV lisas esitatud meetodit. |
| --- | --- | --- |

1.

Laboratooriumide tasemel rakendatav standard.

—

Laboratooriumid, kes on akrediteeritud standardi EN ISO/IEC 17025 „Pädevuse üldnõuded katse- ja mõõtelaboratooriumidele” kohaselt pädevad kasutama vähemalt üht III või IV lisas esitatud meetodit.

| — | Kuni 18. novembrini 2014 laboratooriumid, kes ei ole veel akrediteeritud järgmistel tingimustel:






  — | laboratoorium tõestab, et ta on alustanud ja teostab standardi EN ISO/IEC 17025 täitmiseks vajalikke akrediteerimismenetlusi ühe või mitme III ja IV lisas esitatud meetodi kasutamise suhtes ning |
| --- | --- | --- |

—

Kuni 18. novembrini 2014 laboratooriumid, kes ei ole veel akrediteeritud järgmistel tingimustel:

—

laboratoorium tõestab, et ta on alustanud ja teostab standardi EN ISO/IEC 17025 täitmiseks vajalikke akrediteerimismenetlusi ühe või mitme III ja IV lisas esitatud meetodi kasutamise suhtes ning

| — | laboratoorium esitab pädevale asutusele tõendid, et ta osaleb edukalt laboritevaheliste katsete läbiviimisel. |
| --- | --- |

—

laboratoorium esitab pädevale asutusele tõendid, et ta osaleb edukalt laboritevaheliste katsete läbiviimisel.

| 2. | Akrediteerimisasutuste tasemel rakendatav standard.
  EN ISO/IEC 17011; Vastavushindamine: Üldnõuded vastavushindamisasutusi akrediteerivatele akrediteerimisasutustele.” |
| --- | --- |

2.

Akrediteerimisasutuste tasemel rakendatav standard.

EN ISO/IEC 17011; Vastavushindamine: Üldnõuded vastavushindamisasutusi akrediteerivatele akrediteerimisasutustele.”

---

DIREKTIIVID

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 282/15

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/134/EÜ,

28. oktoober 2009,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles konsulteerinud tarbijaohutuse komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tarbekaupade teaduskomitee, mis on asendatud tarbijaohutuse komiteega, (2) järeldas oma 29. märtsil 2007 avaldatud märgukirjas, milles käsitletakse juuksevärvide koostisaineid ja nende naha tundlikkust mõjutavaid omadusi („Memorandum on hair dye substances and their skin sensitizing properties”), et juuksevärvide põhjustatud kontaktallergia tekitab tarbijatele ja kogu ühiskonnale järjest suuremaid terviseprobleeme ning et juuksevärvid tekitavad inimestele tihti akuutset ja rasket dermatiiti. Isikutel, kellel on tundlikkus juuksevärvides kasutatavate koostisainete suhtes, võib areneda nende ainete suhtes nahaallergia. |
| --- | --- |

(1)

Tarbekaupade teaduskomitee, mis on asendatud tarbijaohutuse komiteega, (2) järeldas oma 29. märtsil 2007 avaldatud märgukirjas, milles käsitletakse juuksevärvide koostisaineid ja nende naha tundlikkust mõjutavaid omadusi („Memorandum on hair dye substances and their skin sensitizing properties”), et juuksevärvide põhjustatud kontaktallergia tekitab tarbijatele ja kogu ühiskonnale järjest suuremaid terviseprobleeme ning et juuksevärvid tekitavad inimestele tihti akuutset ja rasket dermatiiti. Isikutel, kellel on tundlikkus juuksevärvides kasutatavate koostisainete suhtes, võib areneda nende ainete suhtes nahaallergia.

| (2) | Et tarbijaid juuste värvimise võimaliku kahjuliku mõju osas paremini teavitada ning et vähendada juuksevärvide kasutamisega kaasneva ülitundlikkuse teket tarbijate hulgas, tuleks lisada hoiatused märgistusele, mida kasutatakse oksüdatiivsete juuksevärvide ja teatavate mitteoksüdatiivsete juuksevärvide puhul, mis sisaldavad ülitundlikkust tekitavaid aineid. Seega tuleks muuta kohustuslikke kasutustingimusi ja hoiatusi, mis on sätestatud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa f tulbas selliste juuksevärvide koostisainete suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Et tarbijaid juuste värvimise võimaliku kahjuliku mõju osas paremini teavitada ning et vähendada juuksevärvide kasutamisega kaasneva ülitundlikkuse teket tarbijate hulgas, tuleks lisada hoiatused märgistusele, mida kasutatakse oksüdatiivsete juuksevärvide ja teatavate mitteoksüdatiivsete juuksevärvide puhul, mis sisaldavad ülitundlikkust tekitavaid aineid. Seega tuleks muuta kohustuslikke kasutustingimusi ja hoiatusi, mis on sätestatud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa f tulbas selliste juuksevärvide koostisainete suhtes.

| (3) | Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. mail 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pärast 1. novembrit 2011. aastal ei vii ühenduse tootjad või ühenduses registrisse kantud importijad turule kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pärast 1. novembrit 2012. aastal ei müüda ega võõrandata lõpptarbijale kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. oktoober 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

1

(2)  Komitee nime muudeti komisjoni otsusega 2008/721/EÜ (ELT L 241, 10.9.2008, lk 21).

2

---

LISA

| 1. | III lisa 1. osa muudetakse järgmiselt.






  a) | Viitenumbrite 8 ja 8a juures f tulbas asendatakse punktides a ja b tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

III lisa 1. osa muudetakse järgmiselt.

a)

Viitenumbrite 8 ja 8a juures f tulbas asendatakse punktides a ja b tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Viitenumbri 9 juures asendatakse f tulbas esitatud tekst järgmisega:






  „a) | Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Viitenumbri 9 juures asendatakse f tulbas esitatud tekst järgmisega:

„a)

Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab fenüleendiamiine (toluenediamiine). Ei tohi kasutada ripsmete ega kulmude värvimiseks.

| b) | Ainult professionaalseks kasutuseks.

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Ainult professionaalseks kasutuseks.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab fenüleendiamiine (toluenediamiine). Kasutage kaitsekindaid.”

| c) | Viitenumbri 9a juures asendatakse f tulbas esitatud tekst järgmisega:






  „a) | Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Viitenumbri 9a juures asendatakse f tulbas esitatud tekst järgmisega:

„a)

Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab fenüleendiamiine (toluenediamiini). Ei tohi kasutada ripsmete ega kulmude värvimiseks.

| b) | Ainult professionaalseks kasutuseks.

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Ainult professionaalseks kasutuseks.

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

Sisaldab fenüleendiamiine (toluenediamiini). Kasutage kaitsekindaid.”

| d) | Viitenumbrite 8a ja 9a juures f tulbas lisatakse punktidesse a ja b järgmine tekst „Seguvahekord on trükitud märgistusele”. |
| --- | --- |

d)

Viitenumbrite 8a ja 9a juures f tulbas lisatakse punktidesse a ja b järgmine tekst „Seguvahekord on trükitud märgistusele”.

| e) | Viitenumbri 16 juures f tulbas asendatakse tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

e)

Viitenumbri 16 juures f tulbas asendatakse tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| f) | Viitenumbri 22 juures f tulbas lisatakse punkti a alapunktidesse 1 ja 2 järgmine tekst:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

f)

Viitenumbri 22 juures f tulbas lisatakse punkti a alapunktidesse 1 ja 2 järgmine tekst:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| g) | Viitenumbrite 202 ja 203 juures f tulbas asendatakse punktis a tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

g)

Viitenumbrite 202 ja 203 juures f tulbas asendatakse punktis a tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| h) | Viitenumbrite 193 ja 205 juures f tulbas lisatakse punkti a järgmine tekst:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

h)

Viitenumbrite 193 ja 205 juures f tulbas lisatakse punkti a järgmine tekst:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| 2. | III lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | Viitenumbri 3 juures f tulbas asendatakse punktides a ja b tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

III lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

Viitenumbri 3 juures f tulbas asendatakse punktides a ja b tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| b) | Viitenumbrite 4, 20, 26, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39 ja 44 juures lisatakse f tulpa järgmine tekst:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Viitenumbrite 4, 20, 26, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39 ja 44 juures lisatakse f tulpa järgmine tekst:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| c) | Viitenumbrite 5, 6, 12, 19, 21, 22, 25 ja 33 juures asendatakse f tulbas tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

c)

Viitenumbrite 5, 6, 12, 19, 21, 22, 25 ja 33 juures asendatakse f tulbas tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| d) | Viitenumbrite 10, 11 ja 16 juures f tulbas asendatakse punktis a tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

d)

Viitenumbrite 10, 11 ja 16 juures f tulbas asendatakse punktis a tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| e) | Viitenumbrite 10, 11 ja 16 juures f tulbas kustutatakse punkt b. |
| --- | --- |

e)

Viitenumbrite 10, 11 ja 16 juures f tulbas kustutatakse punkt b.

| f) | Viitenumbrite 27, 48 ja 56 juures lisatakse f tulpa järgmised punktid a ja b:






  „a) | Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Viitenumbrite 27, 48 ja 56 juures lisatakse f tulpa järgmised punktid a ja b:

„a)

Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone. |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

| b) | Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

b)

Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

| g) | Viitenumbrite 31, 49, 50 ja 55 juures f tulbas lisatakse punkti a järgmine tekst:
  „

  Lugege juhend läbi ja järgige seda.
  Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
  „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
  Ärge värvige juukseid,






  — | kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud; |
| --- | --- | --- |

g)

Viitenumbrite 31, 49, 50 ja 55 juures f tulbas lisatakse punkti a järgmine tekst:

„Image

Lugege juhend läbi ja järgige seda.

Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.

„Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.

Ärge värvige juukseid,

—

kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

| — | kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone; |
| --- | --- |

—

kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

| — | kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.” |
| --- | --- |

—

kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 282/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 282/23

---

KOMISJONI OTSUS,

26. oktoober 2009,

millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa II osa kohaste arvutimonitori spetsifikaatide muutmist

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/789/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust 2006/1005/EÜ Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Arvutimonitori spetsifikaadid tuleb läbi vaadata selle tagamiseks, et tarbijatel on võimalus teha kindlaks tõhusad tooted, muutes seeläbi lepingu C lisa. |
| --- | --- |

(1)

Arvutimonitori spetsifikaadid tuleb läbi vaadata selle tagamiseks, et tarbijatel on võimalus teha kindlaks tõhusad tooted, muutes seeläbi lepingu C lisa.

| (2) | Ühenduse seisukoha seoses spetsifikaatide muutmisega peab kindlaks määrama komisjon. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse seisukoha seoses spetsifikaatide muutmisega peab kindlaks määrama komisjon.

| (3) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmete puhul võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 106/2008 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta) (2) artiklis 8 osutatud Euroopa Ühenduse Energy Stari komisjoni arvamust. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmete puhul võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 106/2008 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta) (2) artiklis 8 osutatud Euroopa Ühenduse Energy Stari komisjoni arvamust.

| (4) | Alates 30. oktoobrist 2009 tuleks kehtetuks tunnistada C lisa II osa kohased arvutimonitori spetsifikaadid selliste arvutimonitoride puhul, mille ekraani diagonaal on alla 30 tolli, ja asendada need käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega. |
| --- | --- |

(4)

Alates 30. oktoobrist 2009 tuleks kehtetuks tunnistada C lisa II osa kohased arvutimonitori spetsifikaadid selliste arvutimonitoride puhul, mille ekraani diagonaal on alla 30 tolli, ja asendada need käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega.

| (5) | Alates 30. jaanuarist 2010 tuleks kehtetuks tunnistada C lisa II osa kohased arvutimonitori spetsifikaadid selliste arvutimonitoride puhul, mille ekraani diagonaal on 30–60 (k.a) tolli, ja asendada need käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega, |
| --- | --- |

(5)

Alates 30. jaanuarist 2010 tuleks kehtetuks tunnistada C lisa II osa kohased arvutimonitori spetsifikaadid selliste arvutimonitoride puhul, mille ekraani diagonaal on 30–60 (k.a) tolli, ja asendada need käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Euroopa Ühenduse seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa II osa kohaste arvutimonitori spetsifikaatide muutmist, põhineb lisatud otsuse eelnõul.

Brüssel, 26. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

---

(1)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 24.

1

(2)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 1.

2

---

LISA

OTSUSE EELNÕU,

[kuupäev],

mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa II osa kohaste arvutimonitori spetsifikaatide muutmist

JUHTORGANID,

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelist kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingut, eriti selle XII artiklit,

ning arvestades asjaolu, et alates 1. jaanuarist 2006 kehtinud C lisa II osa kohased arvutimonitori spetsifikaadid tuleks kehtetuks tunnistada ja asendada muudetud spetsifikaatidega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Lepingu C lisa II osa kohased arvutimonitori spetsifikaadid tunnistatakse kehtetuks selliste arvutimonitoride puhul, mille ekraani diagonaal on alla 30 tolli, ja asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud spetsifikaatidega alates 30. oktoobrist 2009.

Lepingu C lisa II osa kohased arvutimonitori spetsifikaadid tunnistatakse kehtetuks selliste arvutimonitoride puhul, mille ekraani diagonaal on 30–60 (k.a) tolli, ja asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud spetsifikaatidega alates 30. jaanuarist 2010.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla kaaseesistujad.

Alla kirjutatud Washingtonis, [...]

[...]

Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseagentuuri nimel

Alla kirjutatud Brüsselis, [...]

[...]

Euroopa Ühenduse nimel

LISA

LEPINGU C LISA II OSA

„II.   KUVARI SPETSIFIKAADID

1.   Mõisted

A.   Elektrooniline kuvar (või „kuvar”)– kaubanduslikult kättesaadav toode, mille ekraan ja sellega seotud elektroonika on sageli paigutatud ühte korpusesse ning mis oma peamise funktsioonina esitab visuaalset teavet i) arvutist, tööjaamast või serverist ühe või mitme sisendi (nagu VGA, DVI, HDMI või IEEE 1394) kaudu või ii) USB-välkmälust, mälukaardilt või juhtmeta internetiühendusest. Levinud kuvamistehnoloogiad on vedelkristallkuvar (LCD), valgusdiood (LED), kineskoopkuvar (CRT) ja plasmakuvar (PDP).

B.   Väline toiteallikas– komponent, mis on paigutatud kuvari korpusest väljapoole jäävasse eraldi korpusesse ning on ette nähtud elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu toitepinge muundamiseks madalama(te)ks alalisvoolu pinge(te)ks eesmärgiga anda kuvarile toidet. Väline toiteallikas peab olema kuvariga ühendatud eemaldatava või aparatuurse elektrilise sõrm-haaratsühenduse, kaabli, juhtme või muu ühendusega.

C.   Sisselülitatud seisund– kuvari talitlusseisund, kui i) kuvar on ühendatud toiteallikaga, ii) kuvari kõik mehaanilised toitelülitid on sisse lülitatud ja iii) kuvar täidab oma esmast kujutise tootmise funktsiooni.

D.   Puhkeseisund– kuvari talitlusseisund, kui i) kuvar on ühendatud toiteallikaga, ii) kuvari kõik mehaanilised toitelülitid on sisse lülitatud ja iii) kuvar on viidud väikese energiatarbega seisundisse signaali saamisega mõnelt ühendatud seadmelt (nt arvutilt, mängukonsoolilt või teleriboksilt) või sisemise funktsiooni, näiteks unetaimeri või kasutaja kohaloleku anduri abil. Puhkeseisundit loetakse nn pehmeks väikese energiatarbega seisundiks, sest kuvari saab puhkeseisundist välja tuua ühendatud seadme signaali saamisel või sisemise funktsiooni abil.

E.   Väljalülitatud seisund– kuvari talitlusseisund, kui i) kuvar on ühendatud toiteallikaga, ii) kuvarit saab sisse lülitada toitelüliti abil ja iii) kuvar ei täida ühtegi funktsiooni. Seadme väljalülitatud seisundist väljatoomiseks peab kasutaja vajutama mehaanilist lülitit. Kui selliseid lüliteid on mitu, kasutab katse korraldaja kõige hõlpsamini kättesaadavat lülitit.

F.   Heledus– valgustugevuse fotomeetriline suurus etteantud suunas kiirguva valguse pindalaühiku kohta. See näitaja iseloomustab valguse hulka, mis läbib või mida kiiratakse läbi konkreetse ala ning mis langeb etteantud ruuminurka. Heleduse standardne ühik on kandelat ruutmeetri kohta (cd/m2).

G.   Paistvuse automaatne juhtimine– kuvarite puhul on paistvuse automaatne juhtimine isetoimiv mehhanism, mis reguleerib kuvari paistvust ümbruse valgustuse funktsioonina.

2.   Toodete kvalifitseerumine

Selleks et kvalifitseeruda Energy Stari vääriliseks, peab kuvar vastama järgmistele kriteeriumidele.

A.   Ekraani maksimaalse nähtava osa diagonaal: kuvari ekraani nähtava osa diagonaal peab olema kuni (≤) 60 tolli.

B.   Toiteallikas: kuvar peab saama toidet eraldi vahelduvvoolusüsteemi seinakontaktist, koos vahelduvvooluadapteriga müüdavast akuplokist või andme- või võrguühendusest.

C.   TV-tuunerid: kui kuvaril on integreeritud TV-tuuner, võib see kvalifitseeruda Energy Stari vääriliseks käesoleva spetsifikaadi alusel, kui seda turustatakse ja müüakse tarbijatele peamiselt kuvarina või kuvari ja telerina toimiva kahefunktsioonilise seadmena. TV-tuuneriga kuvar, mida turustatakse ja müüakse ainult telerina, ei kvalifitseeru käesoleva spetsifikaadi alusel. Käesoleva spetsifikaadi teise etapi alusel võivad kvalifitseeruda üksnes tuunerita kuvarid; tuuneriga kuvarid võivad kvalifitseeruda Energy Stari telerispetsifikaadi versiooni 3.0 teise etapi alusel.

D.   Paistvuse automaatne juhtimine: selleks et kvalifitseeruda Energy Stari vääriliseks, kasutades energiatarbimise võrrandit, mis käsitleb paistvuse automaatset juhtimist sisselülitatud seisundis, peab kuvari tarnimisel olema paistvuse automaatne juhtimine vaikimisi aktiveeritud.

E.   Väline toiteallikas: kui kuvar tarnitakse välise toiteallikaga, peab väline toiteallikas kvalifitseeruma Energy Stari vääriliseks või vastama koormuseta ja aktiivse seisundi kasuteguri tasemele, mis on esitatud ühe pingega väliste vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu toiteallikate Energy Stari programmi nõuetes. Energy Stari spetsifikaat ja kvalifitseerunud toodete loetelu on kättesaadav veebiaadressil www.energystar.gov/powersupplies

F.   Toitehalduse nõuded: kuvaril peab olema vaikimisi aktiveeritud vähemalt üks mehhanism, mis võimaldab kuvaril automaatselt puhke- või väljalülitatud seisundisse minna. Näiteks peavad andme- või võrguühendused toetama kuvari väljalülitamist vastavalt standardsetele mehhanismidele, näiteks kuvari toitehalduse signaliseerimisele. Ise sisu loovatel kuvaritel peab olema vaikimisi aktiveeritud andur või taimer kuvari automaatseks viimiseks puhke- või väljalülitatud seisundisse.

3.   Energiatõhususe kriteeriumid

A.   Sisselülitatud seisundi nõuded

1.   Esimene etapp

Selleks et kvalifitseeruda Energy Stari vääriliseks, ei tohi kuvari energiatarbimine ületada sisselülitatud seisundi maksimaalse energiatarbimise näitajat (PO või PO1), mis arvutatakse järgmiste võrrandite alusel. Maksimaalset sisselülitatud seisundi energiatarbimist väljendatakse vattides ja ümardatakse lähima kümnendikvatini.

Tabel 1

Esimese etapi sisselülitatud seisundi energiatarbimise nõuded

| Kuvari kategooria | Maksimaalne sisselülitatud seisundi
  energiatarbimine (W) |
| --- | --- |
| Ekraani diagonaal < 30 tolli
  Ekraani eraldusvõime ≤ 1,1 MP | PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3 |
| Ekraani diagonaal < 30 tolli
  Ekraani eraldusvõime > 1,1 MP | PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3 |
| Ekraani diagonaal 30–60 tolli
  Mis tahes eraldusvõimega ekraanid | PO = 0,27*(A) + 8 |

Kuvari kategooria

Maksimaalne sisselülitatud seisundi

energiatarbimine (W)

Ekraani diagonaal < 30 tolli

Ekraani eraldusvõime ≤ 1,1 MP

PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3

Ekraani diagonaal < 30 tolli

Ekraani eraldusvõime > 1,1 MP

PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3

Ekraani diagonaal 30–60 tolli

Mis tahes eraldusvõimega ekraanid

PO = 0,27*(A) + 8

Kus:

| MP | = | kuvari eraldusvõime (megapikslites) |
| --- | --- | --- |
| A | = | ekraani nähtava osa pindala (ruuttollides) |

MP

=

kuvari eraldusvõime (megapikslites)

A

=

ekraani nähtava osa pindala (ruuttollides)

Näide: sellise kuvari puhul, mille eraldusvõime on 1 440 × 900 ehk 1 296 000 pikslit, ekraani nähtava osa diagonaal 19 tolli ja ekraani nähtava osa pindala 162 ruuttolli, oleks maksimaalne sisselülitatud seisundi energiatarbimine: ((9 × 1,296) + (0,05 × 162)) + 3 = 22,8 vatti (ümardatuna lähima kümnendikvatini).

Tabel 2

Esimese etapi maksimaalse sisselülitatud seisundi energiatarbimise näidisnõuded (1)

| Ekraani diagonaal
  (tollides) | Eraldusvõime | Megapiksleid | Ekraani mõõtmed
  (tollides) | Ekraani pindala
  (ruuttollides) | Maksimaalne sisselülitatud seisundi energiatarbimine
  (vattides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 7 | 800 × 480 | 0,384 | 5,9 × 3,5 | 21 | 6,4 |
| 19 | 1 440 × 900 | 1,296 | 16,07 × 10,05 | 162 | 22,8 |
| 26 | 1 920 × 1 200 | 2,304 | 21,7 × 13,5 | 293 | 38,4 |
| 42 | 1 360 × 768 | 1,044 | 36 × 20 | 720 | 202,4 |
| 50 | 1 920 × 1 080 | 2,074 | 44 × 24 | 1 056 | 293,1 |

Ekraani diagonaal

(tollides)

Eraldusvõime

Megapiksleid

Ekraani mõõtmed

(tollides)

Ekraani pindala

(ruuttollides)

Maksimaalne sisselülitatud seisundi energiatarbimine

(vattides)

7

800 × 480

0,384

5,9 × 3,5

21

6,4

19

1 440 × 900

1,296

16,07 × 10,05

162

22,8

26

1 920 × 1 200

2,304

21,7 × 13,5

293

38,4

42

1 360 × 768

1,044

36 × 20

720

202,4

50

1 920 × 1 080

2,074

44 × 24

1 056

293,1

2.   Teine etapp

Selleks et kvalifitseeruda Energy Stari vääriliseks, ei tohi kuvari energiatarbimine ületada sisselülitatud seisundi maksimaalse energiatarbimise näitajat, mis arvutatakse järgmiste võrrandite alusel: määratletakse hiljem (to be defined – TBD).

3.   Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarid

Selliste kuvarite puhul, mida tarnitakse paistvuse automaatse juhtimise funktsiooniga, mis on vaikimisi aktiveeritud, kasutatakse sisselülitatud seisundi maksimaalse energiatarbimise jaoks alternatiivset arvutuskäiku

PO1 = (0,8 * Ph) + (0,2 * Pl),

kus PO1 on keskmine sisselülitatud seisundi energiatarbimine vattides ümardatuna lähima kümnendikvatini, Ph on sisselülitatud seisundi energiatarbimine ümbruse tugeva valgustuse tingimustes ja Pl on sisselülitatud seisundi energiatarbimine ümbruse nõrga valgustuse tingimustes. Valem eeldab, et kuvar on 20 % ajast ümbruse nõrga valgustuse tingimustes.

B.   Puhkeseisundi ja väljalülitatud seisundi nõuded

1.   Esimene ja teine etapp

Selleks et kvalifitseeruda Energy Stari vääriliseks, ei tohi kuvari energiatarbimine ületada tabelis 3 esitatud puhke- ja väljalülitatud seisundi maksimaalse energiatarbimise näitajat. Mitme puhkeseisundiga (st puhkeseisund ja sügav puhkeseisund) kuvarid peavad vastama allpool esitatud puhkeseisundi nõudele kõikides puhkeseisundites.

Näide: kuvar, mille katsetatud näitajad on puhkeseisundis 3 vatti ja sügavas puhkeseisundis 2 vatti, ei kvalifitseeruks, kuna ühe puhkeseisundi energiatarbimine ületab esimese etapi piirmäära 2 vatti.

Tabel 3

Kõigi kuvarite puhkeseisundi ja väljalülitatud seisundi energiatarbimise nõuded

| Seisund | Esimene etapp | Teine etapp |
| --- | --- | --- |
| Maksimaalne puhkeseisundi energiatarbimine (W) | ≤ 2 | ≤ 1 |
| Maksimaalne väljalülitatud seisundi energiatarbimine (W) | ≤ 1 | ≤ 1 |

Seisund

Esimene etapp

Teine etapp

Maksimaalne puhkeseisundi energiatarbimine (W)

≤ 2

≤ 1

Maksimaalne väljalülitatud seisundi energiatarbimine (W)

≤ 1

≤ 1

4.   Katsenõuded

Käesoleva osa kasutamise viis

EPA ja Euroopa Komisjon kasutavad toodete tõhususe ja energiatarbimise mõõtmiseks tavalistes kasutustingimustes võimaluse korral tööstusharus laialdaselt kasutatavaid tavasid. Käesoleva spetsifikaadi katsemeetodite aluseks on Video- ja Elektroonikastandardite Assotsiatsiooni (VESA) ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardid. Kui VESA ja IEC standardid ei olnud Energy Stari programmi vajadusteks piisavad, töötati koostöös tööstusharu sidusrühmadega välja täiendavad katse- ja mõõtmismeetodid.

Selleks et tagada elektroonikatoodete energiatarbimise järjepidevad mõõtmise meetodid, mis võimaldavad katsetulemuste reprodutseerimist ja tagavad, et välised tegurid ei mõjuta katse tulemusi negatiivselt, tuleb järgida järgmist protokolli. Sellel on neli põhikomponenti:

| — | katsetingimused ja -seadmed; |
| --- | --- |

—

katsetingimused ja -seadmed;

| — | seadistus; |
| --- | --- |

—

seadistus;

| — | katsemeetod; |
| --- | --- |

—

katsemeetod;

| — | dokumentatsioon. |
| --- | --- |

—

dokumentatsioon.

Märkus: katsemeetod on esitatud 1. ja 2. liites. 1. liites kirjeldatakse selliste kuvarite katsetamise menetlust, mille ekraani nähtava osa diagonaal on alla (<) 30 tolli. 2. liites kirjeldatakse selliste kuvarite katsetamise menetlust, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 30–60 (k.a) tolli.

Partnerid võivad katsetulemuste saamiseks kasutada ettevõttesisest või sõltumatut laborit.

Käitise kvaliteedikontroll

Partnerid peavad tegema katsed ja sertifitseerima tootemudelid, mis vastavad Energy Stari suunistele. Energy Stari vääriliseks kvalifitseerimist toetavate katsete tegemiseks tuleb toodet katsetada käitises, millel on kvaliteedikontrolli meetmed järelevalve teostamiseks katsete ja kalibreerimise usaldusväärsuse üle. Energy Star soovitab neid katseid teha käitises, kus järgitakse rahvusvahelises standardis ISO/IEC 17025 kirjeldatud katse- ja kalibreerimislaborite kompetentsuse üldnõudeid.

Katsetingimused ja -seadmed

A.   Energiatarbimise mõõtmise protokollid

Kuvari keskmist tegelikku energiatarbimist mõõdetakse sisselülitatud seisundis, puhkeseisundis ja väljalülitatud seisundis. Tootemudeli sertifitseerimiseks mõõtmisi tehes peab katsetatav seade olema alguses samas olukorras (nt konfiguratsioon ja sätted) nagu tarbijale tarnimisel, kui ei ole vaja reguleerida vastavalt allpool toodud juhistele.

| 1. | Energiatarvet mõõdetakse seinakontakti või toiteallika ja katsetatava seadme vahelises punktis. |
| --- | --- |

1.

Energiatarvet mõõdetakse seinakontakti või toiteallika ja katsetatava seadme vahelises punktis.

| 2. | Kui toode saab elektrit elektrivõrgust, USBst, liidesest IEEE1394, Ethernetist, telefonisüsteemist või mingist muust vahendist või seadmete kombinatsioonist, peab kvalifitseerimiseks kasutama toote tarbitud võrgu vahelduvvoolu elektrivõimsust (võttes arvesse vahelduvvoolu-alalisvoolu muundumiskadu). |
| --- | --- |

2.

Kui toode saab elektrit elektrivõrgust, USBst, liidesest IEEE1394, Ethernetist, telefonisüsteemist või mingist muust vahendist või seadmete kombinatsioonist, peab kvalifitseerimiseks kasutama toote tarbitud võrgu vahelduvvoolu elektrivõimsust (võttes arvesse vahelduvvoolu-alalisvoolu muundumiskadu).

| 3. | Standardse madalapingelise alalisvoolutoitega tooted (näiteks USB, USB PlusPower, IEEE 1394 ja toide Etherneti kaudu) peavad kasutama sobivat vahelduvvoolutoitega alalisvoolu toiteallikat. Sellise vahelduvvoolu toiteallika energiatarbimine tuleb mõõta ja kirja panna katsetatava seadme energiatarbimisena. |
| --- | --- |

3.

Standardse madalapingelise alalisvoolutoitega tooted (näiteks USB, USB PlusPower, IEEE 1394 ja toide Etherneti kaudu) peavad kasutama sobivat vahelduvvoolutoitega alalisvoolu toiteallikat. Sellise vahelduvvoolu toiteallika energiatarbimine tuleb mõõta ja kirja panna katsetatava seadme energiatarbimisena.

| 4. | USB toitega kuvari puhul tuleb kasutada üksnes katsetatavat kuvarit teenindavat toitega jaoturit. Etherneti või USB PlusPoweri toitega kuvari puhul on lubatud mõõta toitejaotusseadet ühendatud ja ühendamata kuvariga ning registreerida kahe näidu erinevus kuvari energiatarbimisena. Katse korraldaja peaks kinnitama, et see kajastab võimalikult adekvaatselt seadme alalisvoolutarbimist, millele lisandub teatav hälve seoses toiteallika ja jaotuse ebaefektiivsusega. |
| --- | --- |

4.

USB toitega kuvari puhul tuleb kasutada üksnes katsetatavat kuvarit teenindavat toitega jaoturit. Etherneti või USB PlusPoweri toitega kuvari puhul on lubatud mõõta toitejaotusseadet ühendatud ja ühendamata kuvariga ning registreerida kahe näidu erinevus kuvari energiatarbimisena. Katse korraldaja peaks kinnitama, et see kajastab võimalikult adekvaatselt seadme alalisvoolutarbimist, millele lisandub teatav hälve seoses toiteallika ja jaotuse ebaefektiivsusega.

| 5. | Toodet, mis on võimeline saama toidet nii vahelduvvoolu kui ka standardse madalapingelise alalisvoolu allikatest, katsetatakse vahelduvvoolu toitel töötamise ajal. |
| --- | --- |

5.

Toodet, mis on võimeline saama toidet nii vahelduvvoolu kui ka standardse madalapingelise alalisvoolu allikatest, katsetatakse vahelduvvoolu toitel töötamise ajal.

B.   Sisendi vahelduvpinge nõuded

| Toitepinge | Põhja-Ameerika/Taiwan | Vahelduvpinge 115 (± 1 %) volti, 60 Hz (± 1 %) |
| --- | --- | --- |
| Euroopa/Austraalia/Uus-Meremaa | Vahelduvpinge 230 (± 1 %) volti, 50 Hz (± 1 %) |
| Jaapan | Vahelduvpinge 100 (± 1 %) volti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

  Märkus: toodete puhul, mis on ette nähtud > 1,5 kW maksimumvõimsusele, on pinge vahemik ± 4 % |
| Harmooniliste komponentide summaarne moonutustegur (THD) (pinge) | < 2 % THD (< 5 % toodete puhul, mis on ette nähtud > 1,5 kW maksimumvõimsusele) |
| Ümbritseva õhu temperatuur | 23 oC ± 5 oC |
| Suhteline õhuniiskus | 10–80 % |
| (Viide: IEC 62301, väljaanne 1.0: Elektrilised majapidamisseadmed – puhkeseisundi võimsustarbe mõõtmine, punktid 4.2, 4.3) |

Toitepinge

Põhja-Ameerika/Taiwan

Vahelduvpinge 115 (± 1 %) volti, 60 Hz (± 1 %)

Euroopa/Austraalia/Uus-Meremaa

Vahelduvpinge 230 (± 1 %) volti, 50 Hz (± 1 %)

Jaapan

Vahelduvpinge 100 (± 1 %) volti, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

Märkus: toodete puhul, mis on ette nähtud > 1,5 kW maksimumvõimsusele, on pinge vahemik ± 4 %

Harmooniliste komponentide summaarne moonutustegur (THD) (pinge)

< 2 % THD (< 5 % toodete puhul, mis on ette nähtud > 1,5 kW maksimumvõimsusele)

Ümbritseva õhu temperatuur

23 oC ± 5 oC

Suhteline õhuniiskus

10–80 %

(Viide: IEC 62301, väljaanne 1.0: Elektrilised majapidamisseadmed – puhkeseisundi võimsustarbe mõõtmine, punktid 4.2, 4.3)

C.   Heakskiidetud mõõteseade

Heakskiidetud mõõteseadmed sisaldavad järgmisi atribuute (2):

| — | kättesaadav voolu amplituuditegur on vähemalt 3 hinnatava vooluvahemiku väärtusel ning |
| --- | --- |

—

kättesaadav voolu amplituuditegur on vähemalt 3 hinnatava vooluvahemiku väärtusel ning

| — | madalam side vooluvahemikul 10 mA või vähem. |
| --- | --- |

—

madalam side vooluvahemikul 10 mA või vähem.

Võimsuse mõõteseadme eraldusvõime peab olema järgmine:

| — | vähemalt 0,01 W, et mõõta 10 W või väiksemat võimsust; |
| --- | --- |

—

vähemalt 0,01 W, et mõõta 10 W või väiksemat võimsust;

| — | vähemalt 0,1 W, et mõõta võimsust vahemikus 10–100 W ning |
| --- | --- |

—

vähemalt 0,1 W, et mõõta võimsust vahemikus 10–100 W ning

| — | vähemalt 1 W, et mõõta suuremat võimsust kui 100 W. |
| --- | --- |

—

vähemalt 1 W, et mõõta suuremat võimsust kui 100 W.

Lisaks eespool nimetatutele on soovitatavad järgmised atribuudid:

| — | sagedusnäitaja vähemalt 3 kHZ ning |
| --- | --- |

—

sagedusnäitaja vähemalt 3 kHZ ning

| — | kalibreerimine vastavalt Ameerika Ühendriikide riikliku standardite ja tehnoloogia instituudi (NIST) standardile. |
| --- | --- |

—

kalibreerimine vastavalt Ameerika Ühendriikide riikliku standardite ja tehnoloogia instituudi (NIST) standardile.

Samuti on seadmete puhul soovitatav, et need suudaksid mõõta keskmist võimsust kasutaja valitud mis tahes ajavahemiku jooksul (täpseimad seadmed teevad sisemise arvutuse, et jagada akumuleerunud energia möödunud ajaga). Alternatiivina peaks mõõteseade suutma jaotada energia kasutaja valitud mis tahes ajavahemiku lõikes, kasutades energia vähima arvestusliku ühikuna 0,1 mWh või väiksemat ühikut ning jaotatava perioodi esitamisel peab vähim arvestuslik ühik olema 1 sekund või väiksem.

D.   Täpsus

0,5 W või suuremat võimsust mõõdetakse mõõtemääramatusega kuni 2 % usaldusnivool 95 %. Väiksemat kui 0,5 W võimsust mõõdetakse mõõtemääramatusega kuni 0,01 W usaldusnivool 95 % (3).

Kõik mõõtmised tuleb kirja panna vattides ja ümardada lähima kümnendikvatini.

E.   Pimikutingimused

Kõik heleduse katsed tuleb teha pimikutingimustes. Kuvari ekraani valgustatus (E) peab olema väljalülitatud seisundis 1,0 luksi või vähem. Mõõta tuleb valguse mõõtmise seadisega (LMD) risti ekraani keskmega ning kuvar peab olema väljalülitatud seisundis (viide: VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2F).

F.   Valguse mõõtmise protokollid

Kui on vaja teha valguse mõõtmisi, nagu valgustatuse ja heleduse mõõtmine, kasutatakse valguse mõõtmise seadist (LMD) ning kuvar on paigutatud pimikutingimustesse. LMD-d kasutatakse näitude võtmiseks kuvariekraani keskelt ning sellega risti (viide: VESA FPDM standard 2.0, lisa A115). Mõõdetav ekraani pinna ala katab vähemalt 500 pikslit, kui see ei ületa ekvivalenti ristkülikukujulisele alale, mille külgede pikkused on võrdsed 10 protsendiga ekraani nähtavast kõrgusest ja laiusest (sel juhul kohaldatakse viimati nimetatud piiri). Valgustatud ala ei või siiski mingil juhul olla väiksem LMD mõõdetavast alast (viide: VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2H).

Seadistus

A.   Välisseadmed

USB (Universal Serial Bus) jaoturitesse ja portidesse ei tohi olla ühendatud välisseadmeid. Sisseehitatud kõlarid, TV-tuunerid jne võivad olla seadistatud vähimale toitekonfiguratsioonile, mille saab valida kasutaja, et viia miinimumini kuvari endaga mitteseotud energiatarbimine.

B.   Modifikatsioonid

Keelatud on seadme modifikatsioonid, näiteks vooluringide eemaldamine või muud toimingud, mida tavakasutaja teha ei saa.

C.   Analoog- või digitaalliides

Partnerid peavad katsetama oma kuvareid analoogliidest kasutades, välja arvatud juhul, kui seadmel seda ei ole (st digitaalliidesega kuvarid, mis määratletakse käesoleva katsemeetodi eesmärgil kuvaritena, millel on ainult digitaalliides). Digitaalliidesega kuvarite pinge kohta teabe saamiseks vaadake 1. liite joonealust märkust ning järgige olenevalt katsetatava seadme ekraani nähtava osa diagonaali pikkusest 1. ja/või 2. liite katsemeetodit, kasutades digitaalset signaali tekitajat.

D.   Mudelid, mis on võimelised töötama eri pinge/sageduse kombinatsioonidega

Partnerid peavad katsetama, kvalifitseerima ja dokumenteerima tingimused, mida kohaldatakse kõigil turgudel, kus nende tooteid müüakse Energy Stari vääriliseks kvalifitseerituna.

Näide: selleks et toode saaks Energy Stari märgise nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas, peab ta kvalifitseeruma nii kombinatsiooni 115 V/60 Hz kui ka kombinatsiooni 230 V/50 Hz korral. Kui toode vastab Energy Stari nõuetele vaid ühe pinge/sageduse kombinatsiooni korral (nt 115 V/60 Hz), võib selle Energy Stari vääriliseks tunnistada ja sellisena reklaamida nendes piirkondades, kus rakendatakse katsetatud pinge/sageduse kombinatsiooni (nt Põhja-Ameerika ja Taiwan).

E.   Väline toiteallikas

Välise toiteallikaga tarnitavate kuvarite puhul tuleb katsetamisel kasutada tarnitavat välist toiteallikat. Vahelduvvoolu allikat ei tohi asendada.

F.   Värviseaded

Kõik värvi juhtelemendid (toon, küllastus, kontrastsustegur jne) peavad olema tehases seadistatud vaikesätetel.

G.   Eraldusvõime ja värskendussagedus

Eraldusvõime ja värskendussagedus on olenevalt tehnoloogiast erinevad:

| 1. | vedelkristallkuvari (LCD) ja muude püsipikseltehnoloogiate puhul tuleb pikslivorming seadistada loomulikule tasemele. LCD värskendussageduseks tuleb seadistada 60 Hz, kui partner ei soovita konkreetselt muud värskendussagedust, mida tuleb sel juhul kasutada; |
| --- | --- |

1.

vedelkristallkuvari (LCD) ja muude püsipikseltehnoloogiate puhul tuleb pikslivorming seadistada loomulikule tasemele. LCD värskendussageduseks tuleb seadistada 60 Hz, kui partner ei soovita konkreetselt muud värskendussagedust, mida tuleb sel juhul kasutada;

| 2. | kineskoopkuvari pikslivorming tuleb seadistada eelistatud pikslivormingule suurima eraldusvõimega, mis on ette nähtud kasutamiseks 75 Hz värskendussagedusel. Katsetamisel tuleb kasutada VESA diskreetset monitori ajastust (Discrete Monitor Timing – DMT) või uuemat standardset pikslivormingu ajastust. Katsetatavas vormingus peab kineskoopkuvar vastama kõikidele partneri deklareeritud kvaliteedispetsifikaatidele. |
| --- | --- |

2.

kineskoopkuvari pikslivorming tuleb seadistada eelistatud pikslivormingule suurima eraldusvõimega, mis on ette nähtud kasutamiseks 75 Hz värskendussagedusel. Katsetamisel tuleb kasutada VESA diskreetset monitori ajastust (Discrete Monitor Timing – DMT) või uuemat standardset pikslivormingu ajastust. Katsetatavas vormingus peab kineskoopkuvar vastama kõikidele partneri deklareeritud kvaliteedispetsifikaatidele.

H.   Ülessoojenemine

Katsetatavat seadet tuleb üles soojendada vähemalt 20 minutit enne katsemõõtmise tegemist (viide: VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2D või 305-3 soojenemiskatse jaoks).

I.   Stabiilsus

Kõik energiatarbimise mõõtmise tulemused registreeritakse pärast seda, kui seadme näidud on kolmeminutilise ajavahemiku vältel 1 % piires stabiilsed (viide: IEC 4.3.1).

Katsemeetod

Nimetatud katsete tegemisel nõustub partner kasutama 1. ja/või 2. liites esitatud katsemenetlusi olenevalt katsetatava seadme ekraani nähtava osa diagonaali pikkusest.

Kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on alla (<) 30 tolli, kasutatakse 1. liidet.

Kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 30–60 tolli, kasutatakse 2. liidet.

Dokumentatsioon

A.   Kvalifitseerunud toote andmete esitamine vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile

Partnerid peavad ise sertifitseerima Energy Stari suunistele vastavad tootemudelid ja esitama teabe vastavalt vajadusele kas EPA-le toodete veebipõhise esitusvahendi abil või Euroopa Komisjonile. Energy Stari vääriliseks kvalifitseeruvate toodete andmed, sealhulgas teave uute mudelite kohta, tuleb esitada kord aastas või sagedamini, kui partner soovib.

B.   Tootepere kvalifitseerumine

Selliste kuvarimudelite perekonnad, mis on ehitatud samal alusel ja mis on igas mõttes identsed, välja arvatud korpus ja värv, võivad kvalifitseeruda ühe, tüüpilise mudeli katseandmete esitamisega. Mudelid, mida ei ole muudetud, ja mudelid, mis erinevad eelmisel aastal müüdud mudelitest üksnes viimistluse poolest, võib lugeda jätkuvalt kvalifitseerituks uusi katseandmeid esitamata.

C.   Katsetamiseks vajalik seadmete arv

Võttes aluseks Euroopa standardi 50301 (viide: BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, „Audio- ja videoseadmete ning nendega seotud seadmete energiatarbimise mõõtmise meetodid”, A lisa), on EPA ja Euroopa Komisjon kehtestanud katsemenetluse, mille kohaselt sõltub katsetamisele kuuluvate seadmete arv esimese seadme katsetamise tulemustest:

| 1. | kui katsetatava seadme energiatarbimine stabiilses seisundis on ühes kolmest talitlusseisundist suurem kui 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast, võetakse katsetamiseks sama mudeli kaks lisanäidist; |
| --- | --- |

1.

kui katsetatava seadme energiatarbimine stabiilses seisundis on ühes kolmest talitlusseisundist suurem kui 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast, võetakse katsetamiseks sama mudeli kaks lisanäidist;

| 2. | kõigi kolme katseseadme energiatarbimise andmed ning sisselülitatud seisundi, puhkeseisundi ja väljalülitatud seisundi energiatarbimise kohta kolme katse käigus saadud keskmised näitajad teatatakse vastavalt vajadusele kas EPA-le toodete veebipõhise esitusvahendi kaudu või Euroopa Komisjonile; |
| --- | --- |

2.

kõigi kolme katseseadme energiatarbimise andmed ning sisselülitatud seisundi, puhkeseisundi ja väljalülitatud seisundi energiatarbimise kohta kolme katse käigus saadud keskmised näitajad teatatakse vastavalt vajadusele kas EPA-le toodete veebipõhise esitusvahendi kaudu või Euroopa Komisjonile;

| 3. | lisanäidiseid ei pea katsetama, kui esimese katseseadme energiatarbimine stabiilses seisundis on kõigi talitlusseisundite puhul kuni 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast; |
| --- | --- |

3.

lisanäidiseid ei pea katsetama, kui esimese katseseadme energiatarbimine stabiilses seisundis on kõigi talitlusseisundite puhul kuni 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast;

| 4. | et mudel kvalifitseeruks Energy Stari vääriliseks, ei või ühegi katsetatava seadme ükski katsetulemus ületada Energy Stari spetsifikaadiga ettenähtut; |
| --- | --- |

4.

et mudel kvalifitseeruks Energy Stari vääriliseks, ei või ühegi katsetatava seadme ükski katsetulemus ületada Energy Stari spetsifikaadiga ettenähtut;

| 5. | seda lähenemisviisi iseloomustab järgmine näide.
  Näide: oletagem lihtsuse huvides, et spetsifikaadi nõue on 100 vatti või vähem ja see on kohaldatav ainult ühe talitlusseisundi suhtes. 85 vatti oleks 15 % lävi.






  — | Kui esimese seadme näit on 80 vatti, ei ole rohkem katsetada vaja ning mudel kvalifitseerub (80 vatti ei ole rohkem kui 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast). |
| --- | --- | --- |

5.

seda lähenemisviisi iseloomustab järgmine näide.

Näide: oletagem lihtsuse huvides, et spetsifikaadi nõue on 100 vatti või vähem ja see on kohaldatav ainult ühe talitlusseisundi suhtes. 85 vatti oleks 15 % lävi.

—

Kui esimese seadme näit on 80 vatti, ei ole rohkem katsetada vaja ning mudel kvalifitseerub (80 vatti ei ole rohkem kui 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast).

| — | Kui esimese seadme näit on 85 vatti, ei ole rohkem katsetada vaja ning mudel kvalifitseerub (85 vatti on täpselt 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast). |
| --- | --- |

—

Kui esimese seadme näit on 85 vatti, ei ole rohkem katsetada vaja ning mudel kvalifitseerub (85 vatti on täpselt 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast).

| — | Kui esimese seadme näit on 85,1 vatti, tuleb katsetada veel kaht seadet, et mudeli kvalifitseerumise kindlaks teha (85,1 vatti on rohkem kui 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast). |
| --- | --- |

—

Kui esimese seadme näit on 85,1 vatti, tuleb katsetada veel kaht seadet, et mudeli kvalifitseerumise kindlaks teha (85,1 vatti on rohkem kui 85 % Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast).

| — | Kui kolme seadme katsetulemusteks on 90, 98 ja 105 vatti, ei kvalifitseeru mudel Energy Stari vääriliseks, kuigi keskmine on 98 vatti, sest üks väärtustest (105) ületab Energy Stari spetsifikaadiga ettenähtut. |
| --- | --- |

—

Kui kolme seadme katsetulemusteks on 90, 98 ja 105 vatti, ei kvalifitseeru mudel Energy Stari vääriliseks, kuigi keskmine on 98 vatti, sest üks väärtustest (105) ületab Energy Stari spetsifikaadiga ettenähtut.

5.   Kasutajaliides

Partneritel soovitatakse tungivalt kavandada tooteid vastavalt kasutajaliidest käsitlevale standardile IEEE P1621 „Kontori- või tarbijakeskkonnas kasutatavate elektroonikaseadmete toite juhtelementide kasutajaliidese elementide standard”. Toitehalduse juhtelementide projektiga töötati kõnealune standard välja selleks, et muuta kõigi elektroonikaseadmete toite juhtelemendid sarnasemaks ja intuitiivselt kasutatavaks. Üksikasjalikku teavet saab aadressilt http://eetd.LBL.gov/Controls

6.   Jõustumiskuupäev

Kuupäev, millest alates partnerid võivad alustada toodete kvalifitseerimist Energy Stari vääriliseks vastavalt spetsifikaadi versioonile 5.0, määratletakse lepingu jõustumise kuupäevana. Kõik Energy Stari vääriliseks kvalifitseerunud kuvaritega seoses varem koostatud lepingud kaotavad kehtivuse 29. oktoobril 2009 kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on alla 30 tolli, või 29. jaanuaril 2010 kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 30–60 (k.a) tolli.

A.   Toodete kvalifitseerumine spetsifikaadi versiooni 5.0 esimese etapi alusel

Kuupäev, millest alates spetsifikaadi versiooni 5.0 esimene etapp jõustub, sõltub kuvari suurusest ning on esitatud järgmises tabelis. Kõik tooted (sealhulgas mudelid, mis algselt kvalifitseerusid versiooni 4.1 kohaselt), mille valmistamiskuupäev on jõustumiskuupäev või sellest hilisem, peavad Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumiseks vastama uutele versiooni 5.0 nõuetele (sealhulgas algselt versiooni 4.1 kohaselt kvalifitseerunud mudelite täiendavad saadetised). Valmistamiskuupäev on olemas igal seadmel ning selleks on kuupäev (nt kuu ja aasta), mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.

| Kuvari kategooria | Esimese etapi jõustumise kuupäev |
| --- | --- |
| Ekraani diagonaal < 30 tolli | 30. oktoober 2009 |
| Ekraani diagonaal 30–60 tolli | 30. jaanuar 2010 |

Kuvari kategooria

Esimese etapi jõustumise kuupäev

Ekraani diagonaal < 30 tolli

30. oktoober 2009

Ekraani diagonaal 30–60 tolli

30. jaanuar 2010

B.   Toodete kvalifitseerumine spetsifikaadi versiooni 5.0 teise etapi alusel

Käesoleva spetsifikaadi teine faas ehk teine etapp jõustub 30. oktoobril 2011 ja seda kohaldatakse selliste toodete suhtes, mille valmistamise kuupäev on 30. oktoober 2011 või sellest hilisem. Näiteks seade valmistamiskuupäevaga 30. oktoober 2011 peab Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumiseks vastama teise etapi spetsifikaadile.

C.   Seniste õiguste kaitse kaotamine

EPA ja Euroopa Komisjon ei võimalda Energy Stari spetsifikaadi versiooni 5.0 alusel seniste õiguste kaitset. Versiooni 4.1 alusel Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumine ei jätku automaatselt tootemudelite kogu valmistamisaja jooksul. Seetõttu peab iga toode, mida tootmispartner müüb, turustab või tunnustab Energy Stari väärilisena, vastama toote valmistamise ajal kehtinud spetsifikaadile.

7.   Spetsifikaatide edasine muutmine

EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse spetsifikaat läbi vaadata, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijatele või tööstusele või seoses keskkonnaga. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega.

EPA ja Euroopa Komisjon hindavad korrapäraselt turgu, pidades silmas energiatõhusust ja uusi tehnoloogilisi lahendusi. Nagu varemgi, on sidusrühmadel võimalus vahetada andmeid, teha ettepanekuid ja väljendada mis tahes muresid. EPA ja Euroopa Komisjon püüavad tagada, et kõige energiatõhusamad turul olevad mudelid leiaksid esimese ja teise etapi spetsifikaatides tunnustamist ja energiatõhususe suurendamiseks pingutanud partnerid saaksid selle eest tasu.

1. liide

Katsemenetlused kuvarite jaoks, mille ekraani nähtava osa diagonaal on alla (<) 30 tolli

KÄESOLEVA DOKUMENDI KASUTAMINE

Käesolevas dokumendis kirjeldatakse Energy Stari programmi kuvaritele esitatavate nõuete versioonis 5.0 esitatud katsemenetlusi selliste kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on alla (<) 30 tolli. Neid menetlusi tuleb kasutada katsetatava seadme energiatarbimise kindlakstegemiseks sisselülitatud seisundis, puhkeseisundis ja väljalülitatud seisundis. Käesolev liide sisaldab eraldi menetlusi järgmiste tooteliikide jaoks:

| — | kineskoopkuvarid; |
| --- | --- |

—

kineskoopkuvarid;

| — | vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimiseta püsipikselkuvarid ja |
| --- | --- |

—

vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimiseta püsipikselkuvarid ja

| — | vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimisega püsipikselkuvarid. |
| --- | --- |

—

vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimisega püsipikselkuvarid.

1.   Kineskoopkuvarite katsetamise meetod

A.   Katsetingimused, -seadmed ja -seadistus

Enne katsetatava seadme katsetamist tagage nõuetekohased katsetingimused, -seadmed ja -seadistus vastavalt kuvarite spetsifikaadis toote katsetingimuste, -seadmete ja -seadistuse osas esitatule.

B.   Sisselülitatud seisund

| 1. | Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega. |
| --- | --- |

1.

Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega.

| 2. | Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust. |
| --- | --- |

2.

Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust.

| 3. | Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud vaikesätetele. |
| --- | --- |

3.

Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud vaikesätetele.

| 4. | Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel asuvat toitelülitit vajutades. |
| --- | --- |

4.

Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel asuvat toitelülitit vajutades.

| 5. | Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit). |
| --- | --- |

5.

Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit).

| 6. | Seadke nõuetekohane kuvamisseisund (vt „Toote katseseadistus”, G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussagedus”). |
| --- | --- |

6.

Seadke nõuetekohane kuvamisseisund (vt „Toote katseseadistus”, G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussagedus”).

| 7. | Tagage pimikutingimused (vt „Toote katsetingimused ja -seadmed”, F jaotis „Valguse mõõtmise protokollid” ja E jaotis „Pimikutingimused”). |
| --- | --- |

7.

Tagage pimikutingimused (vt „Toote katsetingimused ja -seadmed”, F jaotis „Valguse mõõtmise protokollid” ja E jaotis „Pimikutingimused”).

| 8. | Seadistage suurus ja heledus järgmiselt:






  a) | käivitage ekraani suuruse jaoks AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) tabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, AT01P) ja kasutage seda kuvari seadistamiseks partneri soovitatud kuvasuurusele, mis on tavaliselt pisut väiksem ekraani suurimast nähtavast osast; |
| --- | --- | --- |

8.

Seadistage suurus ja heledus järgmiselt:

a)

käivitage ekraani suuruse jaoks AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) tabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, AT01P) ja kasutage seda kuvari seadistamiseks partneri soovitatud kuvasuurusele, mis on tavaliselt pisut väiksem ekraani suurimast nähtavast osast;

| b) | seejärel kuvatakse häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halli tooni varjundit alates täiesti mustast (0 volti) kuni täiesti valgeni (0,7 volti) (4). Sisendsignaali tasemed vastavad VESA videosignaalistandardile (VSIS), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 2.0, detsember 2002; |
| --- | --- |

b)

seejärel kuvatakse häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halli tooni varjundit alates täiesti mustast (0 volti) kuni täiesti valgeni (0,7 volti) (4). Sisendsignaali tasemed vastavad VESA videosignaalistandardile (VSIS), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 2.0, detsember 2002;

| c) | reguleerige (kui võimalik) kuvari paistvuse juhtelementi suurimast väärtusest allapoole, kuni madalaim musta tulba heleduse tase on vaid kergelt nähtav (VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-3K); |
| --- | --- |

c)

reguleerige (kui võimalik) kuvari paistvuse juhtelementi suurimast väärtusest allapoole, kuni madalaim musta tulba heleduse tase on vaid kergelt nähtav (VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-3K);

| d) | kuvage häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täiesti valge (0,7 volti) kast, mis võtab enda alla 80 % kujutisest; |
| --- | --- |

d)

kuvage häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täiesti valge (0,7 volti) kast, mis võtab enda alla 80 % kujutisest;

| e) | reguleerige kontrasti juhtelementi, kuni ekraani valge ala on seadistatud järgmisele heledusele: 100 cd/m2; |
| --- | --- |

e)

reguleerige kontrasti juhtelementi, kuni ekraani valge ala on seadistatud järgmisele heledusele: 100 cd/m2;

| f) | mõõdetuna vastavalt VESA FPDM standardi 2.0 punktile 302-1 (kui kuvari suurim heledus on väiksem kui eespool esitatud ettenähtud heledus, kasutab tehnik suurimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega. Kui kuvari vähim heledus on suurem kui ettenähtud heledus, kasutab tehnik samamoodi vähimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega); |
| --- | --- |

f)

mõõdetuna vastavalt VESA FPDM standardi 2.0 punktile 302-1 (kui kuvari suurim heledus on väiksem kui eespool esitatud ettenähtud heledus, kasutab tehnik suurimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega. Kui kuvari vähim heledus on suurem kui ettenähtud heledus, kasutab tehnik samamoodi vähimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega);

| g) | heleduse väärtus tuleb esitada koos muude nõutud katsedokumentidega vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

g)

heleduse väärtus tuleb esitada koos muude nõutud katsedokumentidega vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile.

| 9. | Pärast heleduse seadistamist ei ole pimikutingimused enam vajalikud. |
| --- | --- |

9.

Pärast heleduse seadistamist ei ole pimikutingimused enam vajalikud.

| 10. | Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga (Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit. |
| --- | --- |

10.

Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga (Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit.

| 11. | Laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt tegeliku energiatarbimise näit vattides. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul (vt „Toote katseseadistus”, I jaotis „Stabiilsus”). |
| --- | --- |

11.

Laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt tegeliku energiatarbimise näit vattides. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul (vt „Toote katseseadistus”, I jaotis „Stabiilsus”).

| 12. | Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada pikslite suhe vattidesse. |
| --- | --- |

12.

Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada pikslite suhe vattidesse.

C.   Puhkeseisund (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)

| 1. | Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust. |
| --- | --- |

1.

Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

| 2. | Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
| --- | --- |

2.

Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

| 3. | Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus.

D.   Väljalülitatud seisund (toitelüliti sisselülitatud asendis)

| 1. | Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasutajale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust. |
| --- | --- |

1.

Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasutajale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

| 2. | Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
| --- | --- |

2.

Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

| 3. | Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks.

E.   Tulemuste teatamine

Pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni osast suunised katsetulemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile.

2.   Vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimiseta püsipikselkuvarite katsetamise meetod

A.   Katsetingimused, -seadmed ja -seadistus

Enne katsetatava seadme katsetamist tagage nõuetekohased katsetingimused, -seadmed ja -seadistus vastavalt kuvarite spetsifikaadis toote katsetingimuste, -seadmete ja -seadistuse osas esitatule.

B.   Sisselülitatud seisund

| 1. | Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega. |
| --- | --- |

1.

Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega.

| 2. | Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust. |
| --- | --- |

2.

Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust.

| 3. | Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud vaikesätetele. |
| --- | --- |

3.

Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud vaikesätetele.

| 4. | Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel asuvat toitelülitit vajutades. |
| --- | --- |

4.

Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel asuvat toitelülitit vajutades.

| 5. | Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit). |
| --- | --- |

5.

Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit).

| 6. | Seadistage nõuetekohane kuvamisseisund (vt „Toote katseseadistus”, G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussagedus”). |
| --- | --- |

6.

Seadistage nõuetekohane kuvamisseisund (vt „Toote katseseadistus”, G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussagedus”).

| 7. | Tagage pimikutingimused (vt „Toote katsetingimused ja -seadmed”, F jaotis „Valguse mõõtmise protokollid” ja E jaotis „Pimikutingimused”). |
| --- | --- |

7.

Tagage pimikutingimused (vt „Toote katsetingimused ja -seadmed”, F jaotis „Valguse mõõtmise protokollid” ja E jaotis „Pimikutingimused”).

| 8. | Seadistage suurus ja heledus järgmiselt:






  a) | kuvatakse häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halli tooni varjundit alates täiesti mustast (0 volti) kuni täiesti valgeni (0,7 volti). Sisendsignaali tasemed vastavad VESA videosignaalistandardile (VSIS), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 2.0, detsember 2002; |
| --- | --- | --- |

8.

Seadistage suurus ja heledus järgmiselt:

a)

kuvatakse häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halli tooni varjundit alates täiesti mustast (0 volti) kuni täiesti valgeni (0,7 volti). Sisendsignaali tasemed vastavad VESA videosignaalistandardile (VSIS), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 2.0, detsember 2002;

| b) | kui paistvuse ja kontrasti juhtelemendid on kõrgeimal tasemel, kontrollib tehnik, kas madalaimal tasemel on eristatavad valge ja peaaegu valge halli tasemed. Kui valge ja peaaegu valge halli tasemed ei ole eristatavad, siis reguleeritakse kontrasti, kuni need muutuvad eristatavaks; |
| --- | --- |

b)

kui paistvuse ja kontrasti juhtelemendid on kõrgeimal tasemel, kontrollib tehnik, kas madalaimal tasemel on eristatavad valge ja peaaegu valge halli tasemed. Kui valge ja peaaegu valge halli tasemed ei ole eristatavad, siis reguleeritakse kontrasti, kuni need muutuvad eristatavaks;

| c) | järgmiseks kuvab tehnik häälestustabeli (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täiesti valge (0,7 volti) kast, mis võtab enda alla 80 % kujutisest; |
| --- | --- |

c)

järgmiseks kuvab tehnik häälestustabeli (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täiesti valge (0,7 volti) kast, mis võtab enda alla 80 % kujutisest;

| d) | seejärel reguleerib tehnik paistvust, kuni ekraani valge ala on seadistatud järgmisele heledusele:






  Toode | Cd/m2 |
| --- | --- | --- |
| Eraldusvõime kuni 1,1 MP | 175 |
| Eraldusvõime üle 1,1 MP | 200 |

d)

seejärel reguleerib tehnik paistvust, kuni ekraani valge ala on seadistatud järgmisele heledusele:

Toode

Cd/m2

Eraldusvõime kuni 1,1 MP

175

Eraldusvõime üle 1,1 MP

200

mõõdetuna vastavalt VESA FPDM standardile 2.0, punkt 302-1 (kui kuvari suurim heledus on väiksem kui eespool tabelis esitatud ettenähtud heledus, kasutab tehnik suurimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega. Kui kuvari vähim heledus on suurem kui ettenähtud heledus, kasutab tehnik samamoodi vähimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega);

| e) | heleduse väärtus tuleb esitada koos muude nõutud katsedokumentidega vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

e)

heleduse väärtus tuleb esitada koos muude nõutud katsedokumentidega vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile.

| 9. | Pärast heleduse seadistamist ei ole pimikutingimused enam vajalikud. |
| --- | --- |

9.

Pärast heleduse seadistamist ei ole pimikutingimused enam vajalikud.

| 10. | Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga (Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit. |
| --- | --- |

10.

Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga (Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit.

| 11. | Laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt tegeliku energiatarbimise näit vattides. Näite peetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. (Vt „Toote katseseadistus”, I jaotis „Stabiilsus”.) |
| --- | --- |

11.

Laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt tegeliku energiatarbimise näit vattides. Näite peetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. (Vt „Toote katseseadistus”, I jaotis „Stabiilsus”.)

| 12. | Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada pikslite suhe vattidesse. |
| --- | --- |

12.

Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada pikslite suhe vattidesse.

C.   Puhkeseisund (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)

| 1. | Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust. |
| --- | --- |

1.

Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

| 2. | Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
| --- | --- |

2.

Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

| 3. | Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus.

D.   Väljalülitatud seisund (toitelüliti sisselülitatud asendis)

| 1. | Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasutajale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust. |
| --- | --- |

1.

Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasutajale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

| 2. | Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
| --- | --- |

2.

Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

| 3. | Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks.

E.   Tulemuste teatamine

Pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni osast suunised katsetulemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile.

3.   Vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimisega püsipikselkuvarite katsemeetod

A.   Katsetingimused, -seadmed ja seadistus

Enne katsetatava seadme katsetamist tagage nõuetekohased katsetingimused, -seadmed ja -seadistus vastavalt kuvarite spetsifikaadis toote katsetingimuste, -seadmete ja -seadistuse osas esitatule.

B.   Sisselülitatud seisund

| 1. | Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega. |
| --- | --- |

1.

Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega.

| 2. | Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust. |
| --- | --- |

2.

Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust.

| 3. | Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud vaikesätetele. |
| --- | --- |

3.

Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud vaikesätetele.

| 4. | Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel asuvat toitelülitit vajutades. |
| --- | --- |

4.

Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel asuvat toitelülitit vajutades.

| 5. | Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit). |
| --- | --- |

5.

Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit).

| 6. | Seadistage nõuetekohane kuvamisseisund (vt „Toote katseseadistus”, G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussagedus”). |
| --- | --- |

6.

Seadistage nõuetekohane kuvamisseisund (vt „Toote katseseadistus”, G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussagedus”).

| 7. | Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga (Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit. |
| --- | --- |

7.

Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga (Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit.

| 8. | Vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimisega tarnitavate kuvarite suurima sisselülitatud seisundi energiatarbimise arvutamiseks kasutatakse järgmist alternatiivset katsemenetlust. Selle katsemenetluse jaoks seadistatakse tugev ümbruse valgustus 300 luksile ja nõrk ümbruse valgustus 0 luksile järgmiselt:






  a) | seadke ümbruse valgustus 300 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees; |
| --- | --- | --- |

8.

Vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimisega tarnitavate kuvarite suurima sisselülitatud seisundi energiatarbimise arvutamiseks kasutatakse järgmist alternatiivset katsemenetlust. Selle katsemenetluse jaoks seadistatakse tugev ümbruse valgustus 300 luksile ja nõrk ümbruse valgustus 0 luksile järgmiselt:

a)

seadke ümbruse valgustus 300 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees;

| b) | laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt ümbruse tugeva valgustuse tegeliku energiatarbimise näit Ph vattides. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul (vt „Toote katseseadistus”, I jaotis „Stabiilsus”); |
| --- | --- |

b)

laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt ümbruse tugeva valgustuse tegeliku energiatarbimise näit Ph vattides. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul (vt „Toote katseseadistus”, I jaotis „Stabiilsus”);

| c) | seadke ümbruse valgustus 0 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees; |
| --- | --- |

c)

seadke ümbruse valgustus 0 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees;

| d) | laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt nõrga ümbruse valgustuse tegeliku energiatarbimise näit Pl vattides; |
| --- | --- |

d)

laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt nõrga ümbruse valgustuse tegeliku energiatarbimise näit Pl vattides;

| e) | arvutage keskmine sisselülitatud seisundi energiatarbimine, kasutades punkti 3.A.3. „Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarid” valemit spetsifikaadi lk-l 7. |
| --- | --- |

e)

arvutage keskmine sisselülitatud seisundi energiatarbimine, kasutades punkti 3.A.3. „Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarid” valemit spetsifikaadi lk-l 7.

| 9. | Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada pikslite suhe vattidesse. |
| --- | --- |

9.

Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada pikslite suhe vattidesse.

C.   Puhkeseisund (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)

| 1. | Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust. |
| --- | --- |

1.

Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

| 2. | Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
| --- | --- |

2.

Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

| 3. | Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus.

D.   Väljalülitatud seisund (toitelüliti sisselülitatud asendis)

| 1. | Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasutajale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust. |
| --- | --- |

1.

Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasutajale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

| 2. | Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
| --- | --- |

2.

Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

| 3. | Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks.

E.   Tulemuste teatamine

Pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni osast suunised katsetulemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile.

2. liide

Katsemenetlused kuvarite jaoks, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 30–60 (k.a) tolli

KÄESOLEVA DOKUMENDI KASUTAMINE

Käesolevas dokumendis kirjeldatakse Energy Stari programmi kuvaritele esitatavate nõuete versioonis 5.0 esitatud katsemenetlusi selliste kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 30–60 (k.a) tolli („suured kuvarid”). Neid menetlusi tuleb kasutada katsetatava seadme energiatarbimise kindlakstegemiseks sisselülitatud seisundis, puhkeseisundis ja väljalülitatud seisundis.

Tabel 1

Talitlusseisundite mõõtmise katsemenetlus

| Spetsifikaadi nõuded | Katseprotokoll | Allikas |
| --- | --- | --- |
| Sisselülitatud seisund | IEC 62087, väljaanne 2.0: „Audio- ja videoseadmete ning nendega seotud seadmete energiatarbimise mõõtmise meetodid”, osa 11, „Telerite mõõtmistingimused sisselülitatud (keskmises) seisundis”. | www.iec.ch |

Spetsifikaadi nõuded

Katseprotokoll

Allikas

Sisselülitatud seisund

IEC 62087, väljaanne 2.0: „Audio- ja videoseadmete ning nendega seotud seadmete energiatarbimise mõõtmise meetodid”, osa 11, „Telerite mõõtmistingimused sisselülitatud (keskmises) seisundis”.

www.iec.ch

1.   Katsetingimused, -seadmed ja -seadistus

Enne katsetatava seadme katsetamist tagage nõuetekohased katsetingimused, -seadmed ja -seadistus vastavalt kuvarite spetsifikaadis toote katsetingimuste, -seadmete ja -seadistuse osas esitatule.

2.   Energiatarbimise mõõtmine sisselülitatud seisundis, puhkeseisundis ja väljalülitatud seisundis

A.   Sisselülitatud seisund (standardi IEC 62087 rakendamise suunised)

Järgnevalt antakse suuniseid IEC 62087 (väljaanne 2.0) kasutamise kohta suurte kuvarite sisselülitatud seisundi energiatarbimise mõõtmiseks. Toote Energy Stari vääriliseks kvalifitseerumise kindlakstegemisel kohaldatakse järgmisi erandeid ja täpsustusi.

| 1. | Sisendsignaali tasemete täpsus: punktis 11.4.12 „Sisendsignaali tasemete täpsus” tuletatakse katse korraldajatele meelde, et katsetamisel kasutatavad videosisendid peavad olema ± 2 % piires valge ja musta võrdlustasemetest. B lisa punktis B.2 „Kaalutlused teleri sisselülitatud (keskmise) seisundi energiatarbimise mõõtmisel” kirjeldatakse üksikasjalikumalt sisendsignaali täpsuse tähtsust. EPA ja Euroopa Komisjon soovivad rõhutada täpsete/kalibreeritud videosisendite kasutamise tähtsust sisselülitatud seisundi katsetamise ajal ning ärgitavad katse korraldajaid kasutama võimaluse korral alati HDMI sisendeid. |
| --- | --- |

1.

Sisendsignaali tasemete täpsus: punktis 11.4.12 „Sisendsignaali tasemete täpsus” tuletatakse katse korraldajatele meelde, et katsetamisel kasutatavad videosisendid peavad olema ± 2 % piires valge ja musta võrdlustasemetest. B lisa punktis B.2 „Kaalutlused teleri sisselülitatud (keskmise) seisundi energiatarbimise mõõtmisel” kirjeldatakse üksikasjalikumalt sisendsignaali täpsuse tähtsust. EPA ja Euroopa Komisjon soovivad rõhutada täpsete/kalibreeritud videosisendite kasutamise tähtsust sisselülitatud seisundi katsetamise ajal ning ärgitavad katse korraldajaid kasutama võimaluse korral alati HDMI sisendeid.

| 2. | Tegelik võimsustegur: tulenevalt energia kvaliteedi alase teadlikkuse suurenemisest peavad partnerid märkima oma kuvarite tegeliku võimsusteguri sisselülitatud seisundis mõõtmise ajal. |
| --- | --- |

2.

Tegelik võimsustegur: tulenevalt energia kvaliteedi alase teadlikkuse suurenemisest peavad partnerid märkima oma kuvarite tegeliku võimsusteguri sisselülitatud seisundis mõõtmise ajal.

| 3. | Katsematerjalide kasutamine katsetamisel: sisselülitatud seisundi energiatarbimise mõõtmiseks peavad partnerid mõõtma Po_broadcast’i (sisselülitatud seisund ringhäälingusignaaliga) vastavalt punkti 11.6.1 „Sisselülitatud seisundi (keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele. |
| --- | --- |

3.

Katsematerjalide kasutamine katsetamisel: sisselülitatud seisundi energiatarbimise mõõtmiseks peavad partnerid mõõtma Po_broadcast’i (sisselülitatud seisund ringhäälingusignaaliga) vastavalt punkti 11.6.1 „Sisselülitatud seisundi (keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele.

| 4. | Katsetamine tehase vaikesätetega: suurte kuvarite sisselülitatud seisundi energiatarbimise mõõtmisel huvitab EPAd ja Euroopa Komisjoni eelkõige toodete energiatarbimine tehasest väljasaatmisel. Enne sisselülitatud seisundi energiatarbimise katsetamist tehtav pildi reguleerimine tuleb vajaduse korral teha punkti 11.4.8 „Pildi reguleerimine” järgi.
  Punktis 11.4.8 on märgitud: „Teleri kontrastsus ja paistvus ning taustvalguse tase, kui see on olemas, seadistatakse vastavalt sellele, nagu valmistaja on selle algselt lõppkasutaja jaoks seadistanud. Kui esimesel aktiveerimisel tuleb valida seadistusseisund, tuleb valida „standardseisund” või sellega samaväärne seisund. Kui „standardseisundit” või sellega samaväärset ei ole, tuleb valida ekraanimenüüdes esimesena nimetatud seisund. Katsetamisel kasutatavat seisundit tuleb aruandes kirjeldada. „Standardseisund” on määratletud kui „valmistaja poolt tavaliseks kodukasutuseks soovitatav seisund”.”
  Toodete kohta, mida tarnitakse sundmenüüga, millest klient peab esimesel käivitamisel valima seisundi, milles toodet kasutatakse, on punktis 11.4.8 märgitud, et katse tuleb teha „standardseisundis”.
  Teave selle kohta, et toode kvalifitseerub konkreetses seadistuses Energy Stari vääriliseks ja et see on seadistus, milles saavutatakse energia kokkuhoid, lisatakse tootele pakendis ning pannakse üles partneri veebilehele, kuhu pannakse kirja teave mudeli kohta. |
| --- | --- |

4.

Katsetamine tehase vaikesätetega: suurte kuvarite sisselülitatud seisundi energiatarbimise mõõtmisel huvitab EPAd ja Euroopa Komisjoni eelkõige toodete energiatarbimine tehasest väljasaatmisel. Enne sisselülitatud seisundi energiatarbimise katsetamist tehtav pildi reguleerimine tuleb vajaduse korral teha punkti 11.4.8 „Pildi reguleerimine” järgi.

Punktis 11.4.8 on märgitud: „Teleri kontrastsus ja paistvus ning taustvalguse tase, kui see on olemas, seadistatakse vastavalt sellele, nagu valmistaja on selle algselt lõppkasutaja jaoks seadistanud. Kui esimesel aktiveerimisel tuleb valida seadistusseisund, tuleb valida „standardseisund” või sellega samaväärne seisund. Kui „standardseisundit” või sellega samaväärset ei ole, tuleb valida ekraanimenüüdes esimesena nimetatud seisund. Katsetamisel kasutatavat seisundit tuleb aruandes kirjeldada. „Standardseisund” on määratletud kui „valmistaja poolt tavaliseks kodukasutuseks soovitatav seisund”.”

Toodete kohta, mida tarnitakse sundmenüüga, millest klient peab esimesel käivitamisel valima seisundi, milles toodet kasutatakse, on punktis 11.4.8 märgitud, et katse tuleb teha „standardseisundis”.

Teave selle kohta, et toode kvalifitseerub konkreetses seadistuses Energy Stari vääriliseks ja et see on seadistus, milles saavutatakse energia kokkuhoid, lisatakse tootele pakendis ning pannakse üles partneri veebilehele, kuhu pannakse kirja teave mudeli kohta.

| 5. | Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarite katsetamine: selle katsemenetluse jaoks seadistatakse tugev ümbruse valgustus 300 luksile ja nõrk ümbruse valgustus 0 luksile järgmiselt:






  a) | seadke ümbruse valgustus 300 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees; |
| --- | --- | --- |

5.

Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarite katsetamine: selle katsemenetluse jaoks seadistatakse tugev ümbruse valgustus 300 luksile ja nõrk ümbruse valgustus 0 luksile järgmiselt:

a)

seadke ümbruse valgustus 300 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees;

| b) | mõõtke ümbruse tugeva valgustuse tingimustes sisselülitatud seisundi energiatarbimine Ph vastavalt punkti 11.6.1 „Sisselülitatud seisundi (keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele; |
| --- | --- |

b)

mõõtke ümbruse tugeva valgustuse tingimustes sisselülitatud seisundi energiatarbimine Ph vastavalt punkti 11.6.1 „Sisselülitatud seisundi (keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele;

| c) | seadke ümbruse valgustus 0 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees; |
| --- | --- |

c)

seadke ümbruse valgustus 0 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees;

| d) | mõõtke ümbruse nõrga valgustuse tingimustes sisselülitatud seisundi energiatarbimine Pl vastavalt punkti 11.6.1 „Sisselülitatud seisundi (keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele; |
| --- | --- |

d)

mõõtke ümbruse nõrga valgustuse tingimustes sisselülitatud seisundi energiatarbimine Pl vastavalt punkti 11.6.1 „Sisselülitatud seisundi (keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele;

| e) | arvutage keskmine sisselülitatud seisundi energiatarbimine, kasutades punkti 3.A.3 „Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarid” valemit spetsifikaadi lk-l 7. |
| --- | --- |

e)

arvutage keskmine sisselülitatud seisundi energiatarbimine, kasutades punkti 3.A.3 „Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarid” valemit spetsifikaadi lk-l 7.

B.   Puhkeseisund (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)

| 1. | Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust. |
| --- | --- |

1.

Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

| 2. | Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
| --- | --- |

2.

Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

| 3. | Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus.

C.   Väljalülitatud seisund (toitelüliti sisselülitatud asendis)

| 1. | Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasutajale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust. |
| --- | --- |

1.

Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasutajale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.

| 2. | Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit. |
| --- | --- |

2.

Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.

| 3. | Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks.

| 4. | Tulemuste teatamine: pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni osast suunised katsetulemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

4.

Tulemuste teatamine: pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni osast suunised katsetulemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile.

3.   Heleduse mõõtmine

Pärast IEC katseklipi jooksmist ja energiatarbimise registreerimist mõõdab tehnik toote heledust järgnevalt kirjeldatud metoodika abil. Tehnik ei tohi muuta toote seadistusi võrreldes sellega, kuidas need olid seatud energiatarbimise katse jaoks.

| 1. | IEC 62087 punktis 11.5 osutatud kolme tulbaga videosignaali (LTL) staatilist katsekujutist kasutades mõõtke keskpunkt, kuvari teljesuunaline heledus vastavalt Video- ja Elektroonikastandardite Assotsiatsiooni tasapinnalise ekraani mõõtestandardi (Flat Panel Display Measurements Standard – FPDM) versiooni 2.0 punktile 301-2H. |
| --- | --- |

1.

IEC 62087 punktis 11.5 osutatud kolme tulbaga videosignaali (LTL) staatilist katsekujutist kasutades mõõtke keskpunkt, kuvari teljesuunaline heledus vastavalt Video- ja Elektroonikastandardite Assotsiatsiooni tasapinnalise ekraani mõõtestandardi (Flat Panel Display Measurements Standard – FPDM) versiooni 2.0 punktile 301-2H.

| 2. | Teatage mõõdetud heleduse väärtus kandelates ruutmeetri kohta (cd/m2) ümardatuna lähima täisarvuni toodete veebipõhise esitusvahendi abil. |
| --- | --- |

2.

Teatage mõõdetud heleduse väärtus kandelates ruutmeetri kohta (cd/m2) ümardatuna lähima täisarvuni toodete veebipõhise esitusvahendi abil.

| 3. | Kõik heleduse mõõtmised tuleb teha vastavalt eespool suurte kuvarite jaoks esitatud katsetingimustele. Heledust tuleb mõõta kuvari selliste seadistustega, millega need tehasest välja saadetakse. Sundmenüüga toodete puhul tuleb mõõtmised teha standard- või kodukasutuse seisundis. |
| --- | --- |

3.

Kõik heleduse mõõtmised tuleb teha vastavalt eespool suurte kuvarite jaoks esitatud katsetingimustele. Heledust tuleb mõõta kuvari selliste seadistustega, millega need tehasest välja saadetakse. Sundmenüüga toodete puhul tuleb mõõtmised teha standard- või kodukasutuse seisundis.

---

(1)  30–60-tolliste kuvarite puhul peab toote esitamisel kvalifitseerimiseks teatama eraldusvõime; selliste kuvarite sisselülitatud seisundi energiatarbimist arvutades eraldusvõimet siiski arvesse ei võeta.

1

(2)  Heakskiidetud mõõteseadmete näitajad on võetud IEC standardist 62301, väljaanne 1.0: Elektrilised majapidamisseadmed – puhkeseisundi võimsustarbe mõõtmine.

2

(3)  Samas.

3

(4)  Ainult digitaalliidesega kuvarite jaoks on kujutise paistvusele (0–0,7 volti) vastavad pinge väärtused: 0 volti (must) = 0-säte, 0,1 volti (analoogsignaali tumedaim halltoon) = 36-digitaalne hall, 0,7 volti (analoogsignaali täisvalge) = 255-digitaalne hall; tulevastes digitaalliidese spetsifikaatides võidakse seda vahemikku suurendada, ent igal juhul vastab 0 volti mustale ja suurim väärtus valgele, kusjuures 0,1 volti vastab ühele seitsmendikule maksimumväärtusest.

4

---

IV Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EMP ühiskomitee

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 282/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 282/41

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 245/09/COL,

27. mai 2009,

mis käsitleb väidetavat ebaseaduslikku riigiabi ettevõtjale NordBook AS (endine Rotanor Bokproduksjon AS) (Norra)

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artikleid 5 ja 24 ning protokolli nr 3,

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

1.   MENETLUS

30. septembri 2005. aasta kirjas (toiming nr 344941) esitas advokaadibüroo Advokatfirmaet Grenland ettevõtja Bokbinderiet Johnsen AS (edaspidi „kaebuse esitaja”) nimel kaebuse selle kohta, et Skieni omavalitsus oli väidetavalt andnud ettevõtjale Rotanor Bokproduksjon AS (edaspidi „Rotanor”) riigiabi.

Kaebuse esitaja sõnul andis Skieni omavalitsus riigiabi ettevõtja Kontorbygg AS (edaspidi „Kontorbygg”) kaudu, kes on Skieni omavalitsuse omandis olev piiratud vastutusega äriühing, sõlmides Rotanoriga müügi- ja tagasirendilepingu.

31. jaanuari 2006. aasta kirjas (toiming nr 353861) taotles järelevalveamet Norra ametiasutustelt lisateavet.

13. märtsi 2006. aasta riigihalduse ja reformiministeeriumi saadetud kirjas vastasid Norra ametiasutused teabenõudele.

Järelevalveamet palus 16. märtsi 2007. aasta kirjas (toiming nr 409639) lisateavet nelja täiendava küsimuse kohta. Norra ametiasutused vastasid sellele 19. aprilli 2007. aasta kirjas (toiming nr 418736).

11. märtsi 2008. aasta kirjas teatas riigihalduse ja reformiministeerium järelevalveametile, et Nedre Telemarki piirkonnakohus kuulutas 27. veebruaril 2008 välja ettevõtja NordBook AS (endine Rotanor Bokproduksjon AS, edaspidi „NordBook”) pankroti ja määras pankrotivara haldaja (toiming nr 469070).

4. novembri 2008. aasta kirjas (toiming nr 496785) taotles järelevalveamet Norra ametiasutustelt täiendavat teavet pankrotivara ja pankrotimenetluse kohta. Norra ametiasutused vastasid sellele 1. detsembri 2008. aasta kirjas (toiming nr 500279).

4. märtsi 2009. aasta kirjas (toiming nr 511286) teatas järelevalveamet kaebuse esitajale oma kavatsusest menetlus lõpetada. Kaebuse esitaja vastas sellele 30. märtsi 2009. aasta kirjas (toiming nr 513907). 23. aprilli 2009. aasta kirjas (toiming nr 516392) laekus kaebuse esitajalt täiendavat teavet.

2.   VÄIDETAVA ABI OLEMASOLU

Rotanor oli Taani ettevõtja Nørhaven AS tütarettevõtja. Ettevõtja loodi 2000. aasta sügisel, kui Nørhaven ostis ettevõtja Kr. Johnsen Grafiske Senter AS ja muutis selle nime Rotanoriks. Ettevõtja tegutses raamatute ja muude väljaannete trükkimise ja köitmise turul. Ettevõtja asukoht oli Norras Skienis.

2004. aasta aprillis omandas Nørhaven Gjøvikis asuva tootmisrajatise ettevõtja AiT AS. AiT ja Rotanori tegevused viidi seejärel üle Skienisse ja ühendati uueks ettevõtjaks NordBook.

Nedre Telemarki piirkonnakohus kuulutas NordBooki pankroti välja 27. veebruaril 2008 ja samal päeval määras kohus pankrotivara haldaja. 2008. aasta detsembriks oli pankrotimenetlus peaaegu lõpetatud. Kõik ettevõtja varad likvideeritakse üksteisest sõltumatult. Tagatiseta võlausaldajatele ei maksta dividende ja ettevõtjal puudub õigusjärglane.

3.   VÄIDETAVA RIIGIABI KIRJELDUS

Kaebuse esitaja sõnul anti Rotanorile väidetavat riigiabi soodsa müügi- ja tagasirendilepingu vormis, mis sõlmiti Skieni omavalitsuse omandis oleva ettevõtjaga Kontorbygg. Kaebuse esitaja sõnul ei sõlmitud kõnealust lepingut turutingimustel.

Norra ametiasutuste esitatud teabe kohaselt soovis Nørhaven koondada oma tootmist, viies selle üle kas Skienisse või Gjøviki, ja alustas läbirääkimisi mõlema omavalitsuse linnanõukoguga. Skiene omavalitsus (edaspidi „omavalitsus”) pakkus, et ta ostab kinnisvara aadressil Rødmyrlia 40, tingimusel et NordBook rendib selle tagasi pikemaks ajavahemikuks eesmärgiga veelgi arendada oma äritegevust Skienis. 4. novembril 2004 otsustas omavalitsuse linnanõukogu anda Kontorbyggile 40 miljonit Norra krooni aktsiakapitalina eesmärgiga osta kõnealune kinnisvara.

Selleks et kindlaks määrata rendilepingu tasu turutingimustes ja kinnisvara müügiväärtus, palkas omavalitsus kinnisvarahindaja. Hindaja aruanne on koostatud 18. juuni 2004. aasta kuupäevaga. Kõnealuse aruande kohaselt on aadressil Rødmyrlia 40 asuva kinnisvara turuhind rendiobjektina hinnanguliselt 4 333 600 Norra krooni aastas, sealhulgas iga-aastased kulud. Kinnisvara turuhind müügiobjektina arvutati aastase renditasu alusel ja see oli hinnanguliselt 36 000 000 Norra krooni.

Kontorbygg ostis kinnisvara 34 465 000 Norra krooni eest, mis on ligikaudu 96 % hinnast, mida soovitas kinnisvarahindaja (36 000 000 Norra krooni). Kontorbygg nõudis Rotanorilt aga aastast renditasu vaid 2 400 000 Norra krooni, mis on 54 % hinnast, mida soovitas kinnisvarahindaja (4 433 600 Norra krooni). Seega, kuigi kinnisvara osteti hinnaga, mis oli lähedal hinnangulisele väärtusele, oli renditasu märkimisväärselt väiksem kui see, mis oli kirjas omavalitsuse tellitud väärtuse hinnangus.

4.   HINNANG

Tõsiasi, et müügihind oli lähedal väärtuse hinnangule, samal ajal kui renditasu oli sellest märkimisväärselt väiksem, näitab selgelt, et anti ebaseaduslikku riigiabi.

Väidetava abi saaja NordBook (endine Rotanor) ei eksisteeri enam ja tema varad likvideeritakse üksteisest sõltumatult 2008. aasta veebruaris käivitatud pankrotimenetluse käigus.

Järelevalveamet on arvamusel, et riigiabi eeskirjade kohaldamise seisukohast on NordBook sõltumatu ettevõtja. Väidetav abi on otseselt seotud NordBooki tegevusega Norras, nimelt tema valdustega Skienis.

Lisaks sellele likvideeritakse NordBooki varad üksteisest sõltumatult ja ettevõtjal puudub õigusjärglane, mistõttu on järelevalveamet jõudnud järeldusele, et juhul kui NordBookile (endine Rotanor) anti riigiabi, ei kaasne abiga enam konkurentsi moonutavat mõju ja sellega ei soodustata ühtegi ettevõtja varade ostjat (4). Seega, isegi juhul kui anti ebaseaduslikku riigiabi, on NordBookile antud abi tagasinõudmine võimatu (5).

Ettevõtja on lõpetanud mis tahes majandustegevuse ja ettevõtjal puudub õigusjärglane. Sellistel tingimustel ei oleks järelevalveameti otsusel kõnealuste meetmete abina klassifitseerimise ja nende EMP lepinguga kokkusobivuse kohta praktilist mõju (6). Järelikult ei ole seoses nimetatud meetmetega mõtet jätkata järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osas sätestatud menetlust.

5.   JÄRELDUS

Eespool loetletud kaalutluste põhjal on järelevalveamet seisukohal, et NordBooki-vastasel menetlusel ei ole mõtet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artikli 10 alusel algatatud menetlus seoses ettevõtjale NordBook (endine Rotanor) väidetavalt antud ebaseadusliku riigiabiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Norra Kuningriigile.

Artikkel 3

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 27. mai 2009

EFTA järelevalveameti nimel

Per SANDERUD

eesistuja

Kurt JAEGER

kolleegiumi liige

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Vt kohtuasi C-390/98 HJ Banks & Co Ltd vs. ESTÜ ning kaubandus- ja tööstusministeerium (EKL 2001, lk I-6117, punkt 77) ja kohtuasi C-277/00 Saksamaa vs. komisjon (EKL 2004, I-3925, punkt 5).

4

vs.

vs

(5)  Komisjoni otsus 2008/141/EÜ meetmete C 47/03 (ex NN 49/2003) kohta, mida Hispaania kohaldab Izari kasuks (ELT L 44, 20.2.2008, lk 33) ja komisjoni otsus 2006/238/EÜ seoses meetmega, mida Prantsusmaa on rakendanud ettevõtte Mines de potasse d’Alsace suhtes, juhtum C-53/2000 (ELT L 86, 24.3.2006, lk 20).

5

ex

(6)  Vt joonealune märkus nr 5.

6

---

Parandused

| 29.10.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 282/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.10.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 282/44

---

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 147, 30. juuni 1995
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 3. peatükk, 17. köide, lk 442)

Leheküljel 444 artikli 5 lõike 3 punktis b

asendatakse

| „b) | nendega kaasneb kirjalik kohustus esitada eraldatud koguste kohta kahe päeva jooksul pärast määramisteate saamist vastavalt artikli 7 lõigule 3 taotlus pakutud summale vastava eksporditoetuse või vajaduse korral ekspordimaksu eelneva kinnitamise kohta;” |
| --- | --- |

„b)

nendega kaasneb kirjalik kohustus esitada eraldatud koguste kohta kahe päeva jooksul pärast määramisteate saamist vastavalt artikli 7 lõigule 3 taotlus pakutud summale vastava eksporditoetuse või vajaduse korral ekspordimaksu eelneva kinnitamise kohta;”

järgmisega:

| „b) | nendega kaasneb kirjalik kohustus esitada eraldatud koguste kohta kahe päeva jooksul pärast määramisteate saamist vastavalt artikli 7 lõigule 3 ekspordilitsentsi taotlus või vajaduse korral pakutud summale vastava toetuse eelkinnitust sisaldava ekspordilitsentsi taotlus;”. |
| --- | --- |

„b)

nendega kaasneb kirjalik kohustus esitada eraldatud koguste kohta kahe päeva jooksul pärast määramisteate saamist vastavalt artikli 7 lõigule 3 ekspordilitsentsi taotlus või vajaduse korral pakutud summale vastava toetuse eelkinnitust sisaldava ekspordilitsentsi taotlus;”.

---