# Официален вестник L 329/2009

| | ISSN 1830-3617
  doi:10.3000/18303617.L_2009.329.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 329 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5215 декември 2009 г. |

ISSN 1830-3617

doi:10.3000/18303617.L_2009.329.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 329

Издание на български език

Законодателство

Година 5215 декември 2009 г.

---

| Съдържание | | I   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент (ЕО) No 1200/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 1166/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно изследванията на структурата на земеделските стопанства и изследването на земеделските производствени методи по отношение на коефициентите за животински единици и дефинициите на характеристиките (
  1
  ) | 1 |
| | * | Регламент (ЕО) No 1201/2009 на Комисията 30 ноември 2009 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно преброяването на населението и жилищния фонд по отношение на техническите спецификации на темите и на техните разбивки (
  1
  ) | 29 |

Съдържание

I   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент (ЕО) No 1200/2009 на Комисията от 30 ноември 2009 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 1166/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно изследванията на структурата на земеделските стопанства и изследването на земеделските производствени методи по отношение на коефициентите за животински единици и дефинициите на характеристиките (
  1
  )

1

1

*

Регламент (ЕО) No 1201/2009 на Комисията 30 ноември 2009 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно преброяването на населението и жилищния фонд по отношение на техническите спецификации на темите и на техните разбивки (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

I Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително

РЕГЛАМЕНТИ

| 15.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 329/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 329/1

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1200/2009 НА КОМИСИЯТА

от 30 ноември 2009 година

за прилагане на Регламент (ЕО) No 1166/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно изследванията на структурата на земеделските стопанства и изследването на земеделските производствени методи по отношение на коефициентите за животински единици и дефинициите на характеристиките

(Tекст от значение за ЕИП)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаването на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1166/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 г. относно изследванията на структурата на земеделските стопанства и изследването на земеделските производствени методи и за отмяна на Регламент (ЕИО) No 571/88 на Съвета (1), и по-специално член 2, буква б), член 7, параграф 4 и член 11, параграф 7 от него,

като има предвид, че:

| (1) | С Регламент (ЕО) No 1166/2008 се установява нова рамка за изготвяне на съпоставими статистически данни на Общността за структурата на земеделските стопанства и за изследване на земеделските производствени методи. |
| --- | --- |

(1)

С Регламент (ЕО) No 1166/2008 се установява нова рамка за изготвяне на съпоставими статистически данни на Общността за структурата на земеделските стопанства и за изследване на земеделските производствени методи.

| (2) | Коефициентите за животински единици се използват вместо фактическия брой на животните, за да се правят съпоставими агрегирания на различни категории животни. |
| --- | --- |

(2)

Коефициентите за животински единици се използват вместо фактическия брой на животните, за да се правят съпоставими агрегирания на различни категории животни.

| (3) | Коефициентите за животински единици следва да се основават на общ набор от стойности, за да се осигури съпоставимост в Общността като цяло по отношение на прилагането на изискванията за обхват и точност. |
| --- | --- |

(3)

Коефициентите за животински единици следва да се основават на общ набор от стойности, за да се осигури съпоставимост в Общността като цяло по отношение на прилагането на изискванията за обхват и точност.

| (4) | В съответствие с член 2, буква б) от Регламент (ЕО) No 1166/2008 е необходимо да се приемат коефициенти за животински единици, които да се използват при изследванията на структурата на земеделските стопанства и на земеделските производствени методи. |
| --- | --- |

(4)

В съответствие с член 2, буква б) от Регламент (ЕО) No 1166/2008 е необходимо да се приемат коефициенти за животински единици, които да се използват при изследванията на структурата на земеделските стопанства и на земеделските производствени методи.

| (5) | С цел постигането на съпоставимост, термините в списъка на характеристиките трябва да бъдат разбирани и прилагани по уеднаквен начин в Общността като цяло. |
| --- | --- |

(5)

С цел постигането на съпоставимост, термините в списъка на характеристиките трябва да бъдат разбирани и прилагани по уеднаквен начин в Общността като цяло.

| (6) | В съответствие с член 7, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1166/2008 е необходимо да се приемат дефиниции на характеристиките, които следва да се използват по отношение на структурата на земеделските стопанства. |
| --- | --- |

(6)

В съответствие с член 7, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1166/2008 е необходимо да се приемат дефиниции на характеристиките, които следва да се използват по отношение на структурата на земеделските стопанства.

| (7) | В съответствие с член 11, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 1166/2008 е необходимо да се приемат дефиниции на характеристиките, които следва да се използват по отношение на изследванията на земеделските производствени методи. |
| --- | --- |

(7)

В съответствие с член 11, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 1166/2008 е необходимо да се приемат дефиниции на характеристиките, които следва да се използват по отношение на изследванията на земеделските производствени методи.

| (8) | С Решение 2000/115/ЕО на Комисията от 24 ноември 1999 г. относно дефинициите на характеристиките, списъка на земеделските продукти, изключенията от дефинициите и регионите и зоните във връзка с изследванията на структурата на земеделските стопанства (2) се прилага Регламент (ЕИО) No 571/88 на Съвета (3). Уместно е посоченото решение да се замени с настоящия регламент. |
| --- | --- |

(8)

С Решение 2000/115/ЕО на Комисията от 24 ноември 1999 г. относно дефинициите на характеристиките, списъка на земеделските продукти, изключенията от дефинициите и регионите и зоните във връзка с изследванията на структурата на земеделските стопанства (2) се прилага Регламент (ЕИО) No 571/88 на Съвета (3). Уместно е посоченото решение да се замени с настоящия регламент.

| (9) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет за земеделска статистика, основан с Решение 72/279/ЕИО на Съвета (4), |
| --- | --- |

(9)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет за земеделска статистика, основан с Решение 72/279/ЕИО на Съвета (4),

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Коефициентите за животински единици, които следва да се използват по отношение на прилагането на изискванията за обхвата и прецизността на изследванията на Общността на структурата на земеделските стопанства и на земеделските производствени методи, са изложени в приложение I.

Член 2

Дефинициите на характеристиките, които следва да се използват при изследванията на Общността на структурата на земеделските стопанства, са изложени в приложение II.

Член 3

Дефинициите на характеристиките, които следва да се използват при изследванията на Общността на земеделските производствени методи, са изложени в приложение III.

Член 4

Решение 2000/115/ЕО се отменя.

Член 5

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след датата на неговото публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 30 ноември 2009 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 321, 1.12.2008 г., стр. 14.

1

(2)  ОВ L 38, 12.2.2000 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ L 56, 2.3.1988 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ L 179, 7.8.1972 г., стр. 1.

4

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Коефициенти за животински единици

| Животни от рода на едрия рогат добитък | На възраст до 1 година | 0,400 |
| --- | --- | --- |
| На възраст от 1 до 2 години | 0,700 |
| На възраст 2 или повече години, мъжки | 1,000 |
| Юници на възраст 2 или повече години | 0,800 |
| Млечни крави | 1,000 |
| Други крави на възраст 2 или повече години | 0,800 |
| Овце и кози | 0,100 |
| Еднокопитни | 0,800 |
| Свине | Прасенца с живо тегло под 20 kg | 0,027 |
| Свине-майки за разплод, с тегло 50 kg и повече | 0,500 |
| Други свине | 0,300 |
| Домашни птици | Бройлери | 0,007 |
| Носачки | 0,014 |
| Щрауси | 0,350 |
| Други домашни птици | 0,030 |
| Зайци, женски за разплод | 0,020 |

Животни от рода на едрия рогат добитък

На възраст до 1 година

0,400

На възраст от 1 до 2 години

0,700

На възраст 2 или повече години, мъжки

1,000

Юници на възраст 2 или повече години

0,800

Млечни крави

1,000

Други крави на възраст 2 или повече години

0,800

Овце и кози

0,100

Еднокопитни

0,800

Свине

Прасенца с живо тегло под 20 kg

0,027

Свине-майки за разплод, с тегло 50 kg и повече

0,500

Други свине

0,300

Домашни птици

Бройлери

0,007

Носачки

0,014

Щрауси

0,350

Други домашни птици

0,030

Зайци, женски за разплод

0,020

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Дефиниции на характеристиките, които следва да се използват при изследванията на Общността на структурата на земеделските стопанства (1)

I.   ОБЩИ ХАРАКТЕРИСТИКИ

| 1.01 | Географско разположение на стопанството

  Географското разположение на земеделското стопанство е определено в член 2, буква д) от Регламент (ЕО) No 1166/2008. |
| --- | --- |
| 1.01.01 | | Географска ширина (в дъга от 5 минути или по-малко) |
| 1.01.02 | | Географска дължина (в дъга от 5 минути или по-малко) |
| 1.02 | Юридическа правосубектност на стопанството

  Правосубектността на стопанството зависи от статута на земеделския стопанин. |
| 1.02.01 | | Юридическата и икономическа отговорност на стопанството се поема от: |
| 1.02.01.01 | | | физическо лице, което е едноличен стопанин на отделно стопанство?

  Физическо лице, което е индивидуален стопанин на дадено стопанство, несвързано със стопанства на други земеделски стопани нито чрез съвместно управление, нито по силата на други подобни разпоредби. |
| 1.02.01.01.01 | | | | Ако отговорът на предишния въпрос е „да“ — това лице (стопанина) ли е управител на стопанството? |
| 1.02.01.01.01.a | | | | | Ако това лице не е управител, управителят член ли е на семейството на стопанина? |
| 1.02.01.01.01.б | | | | | Ако управителят е член на семейството на стопанина, управителят съпруг/съпруга ли е на стопанина? (2) |
| 1.02.01.02 | | | Едно или повече физически лица, което(които) е(са) съдружник(ци), когато стопанството се стопанисва съвместно?

  Партньорът/партньорите в груповото стопанство са физически лица, които съвместно притежават, арендуват или стопанисват под някаква друга форма едно земеделско стопанство или управляват съвместно своите индивидуални стопанства така, все едно те са едно общо стопанство. Такова сътрудничество трябва да бъде въз основа или на законовата уредба, или на писмено споразумение. |
| 1.02.01.03 | | | Юридическо лице?

  Правен субект, който не е физическо лице, но притежава обичайните права и задължения на отделно лице, например да инициира съдебно производство или да бъде обект на такова (собствена обща юридическа правоспособност). |
| 1.03 | Вид ползване (по отношение на стопанина) и система на стопанството |
| 1.03.01 | | Използвана земеделска площ:

  Използваната земеделска площ е общата площ, заета от обработваема земя, постоянни пасища, земи, засети с трайни насаждения, и градини за лично ползване, използвана от стопанството, независимо от вида на собствеността или от това дали тя се използва като част от общинска земя.
  Общинските земи са селскостопанските площи, които се използват от земеделското стопанство, но не му принадлежат пряко, т.е. върху които се упражняват права за общо ползване. Изборът на метод на прилагане, който да обхваща тази общинска земя, е въпрос от компетенциите на държавите-членки. |
| 1.03.01.01 | | | За обработка на собствена земя

  Земеделската площ, стопанисвана от проучваното стопанство, която е собственост на земеделския стопанин или се стопанисва от последния като плодоползвател или арендатор по договор за дългосрочно ползване или притежаващ други равностойни права на стопанисване. |
| 1.03.01.02 | | | За обработка на земя под аренда

  Използвана земеделска площ, която се наема от стопанството срещу определена, предварително съгласувана аренда (изплащана в пари, в натура или по някакъв друг начин), и за която е налице (писмен или устeн) договор за аренда. Използваната земеделска площ се причислява само към едно стопанство. Ако през съответната година използваната земеделска площ е наета от повече от едно стопанство, обикновено тя се причислява към стопанството, с което тя се свързва в деня на съответното изследване или което я е използвало за най-дълъг период през съответната година. |
| 1.03.01.03 | | | За съвместна обработка на земя или други начини







  а) | Земеделските площи, стопанисвани на изполица, са използваните земеделски площи (които могат да съставляват цяло стопанство), стопанисвани съвместно от арендодателя и изполичаря въз основа на договор за изполица, сключен писмено или устно. Продуктите (икономически или физически) от споделеното използване на площта се разпределят между двете страни съгласно договореното. |

1.01

Географско разположение на стопанството

Географското разположение на земеделското стопанство е определено в член 2, буква д) от Регламент (ЕО) No 1166/2008.

1.01.01

Географска ширина (в дъга от 5 минути или по-малко)

1.01.02

Географска дължина (в дъга от 5 минути или по-малко)

1.02

Юридическа правосубектност на стопанството

Правосубектността на стопанството зависи от статута на земеделския стопанин.

1.02.01

Юридическата и икономическа отговорност на стопанството се поема от:

1.02.01.01

физическо лице, което е едноличен стопанин на отделно стопанство?

Физическо лице, което е индивидуален стопанин на дадено стопанство, несвързано със стопанства на други земеделски стопани нито чрез съвместно управление, нито по силата на други подобни разпоредби.

1.02.01.01.01

Ако отговорът на предишния въпрос е „да“ — това лице (стопанина) ли е управител на стопанството?

1.02.01.01.01.a

Ако това лице не е управител, управителят член ли е на семейството на стопанина?

1.02.01.01.01.б

Ако управителят е член на семейството на стопанина, управителят съпруг/съпруга ли е на стопанина? (2)

1.02.01.02

Едно или повече физически лица, което(които) е(са) съдружник(ци), когато стопанството се стопанисва съвместно?

Партньорът/партньорите в груповото стопанство са физически лица, които съвместно притежават, арендуват или стопанисват под някаква друга форма едно земеделско стопанство или управляват съвместно своите индивидуални стопанства така, все едно те са едно общо стопанство. Такова сътрудничество трябва да бъде въз основа или на законовата уредба, или на писмено споразумение.

1.02.01.03

Юридическо лице?

Правен субект, който не е физическо лице, но притежава обичайните права и задължения на отделно лице, например да инициира съдебно производство или да бъде обект на такова (собствена обща юридическа правоспособност).

1.03

Вид ползване (по отношение на стопанина) и система на стопанството

1.03.01

Използвана земеделска площ:

Използваната земеделска площ е общата площ, заета от обработваема земя, постоянни пасища, земи, засети с трайни насаждения, и градини за лично ползване, използвана от стопанството, независимо от вида на собствеността или от това дали тя се използва като част от общинска земя.

Общинските земи са селскостопанските площи, които се използват от земеделското стопанство, но не му принадлежат пряко, т.е. върху които се упражняват права за общо ползване. Изборът на метод на прилагане, който да обхваща тази общинска земя, е въпрос от компетенциите на държавите-членки.

1.03.01.01

За обработка на собствена земя

Земеделската площ, стопанисвана от проучваното стопанство, която е собственост на земеделския стопанин или се стопанисва от последния като плодоползвател или арендатор по договор за дългосрочно ползване или притежаващ други равностойни права на стопанисване.

1.03.01.02

За обработка на земя под аренда

Използвана земеделска площ, която се наема от стопанството срещу определена, предварително съгласувана аренда (изплащана в пари, в натура или по някакъв друг начин), и за която е налице (писмен или устeн) договор за аренда. Използваната земеделска площ се причислява само към едно стопанство. Ако през съответната година използваната земеделска площ е наета от повече от едно стопанство, обикновено тя се причислява към стопанството, с което тя се свързва в деня на съответното изследване или което я е използвало за най-дълъг период през съответната година.

1.03.01.03

За съвместна обработка на земя или други начини

а)

Земеделските площи, стопанисвани на изполица, са използваните земеделски площи (които могат да съставляват цяло стопанство), стопанисвани съвместно от арендодателя и изполичаря въз основа на договор за изполица, сключен писмено или устно. Продуктите (икономически или физически) от споделеното използване на площта се разпределят между двете страни съгласно договореното.

| б) | Земеделските площи, използвани посредством други методи на владение, са използваните земеделски площи, които не са обхванати другаде в предходните позиции. |
| --- | --- |

б)

Земеделските площи, използвани посредством други методи на владение, са използваните земеделски площи, които не са обхванати другаде в предходните позиции.

1.03.02

Биологично земеделие

Земеделските практики в съответствие с определен набор от стандарти и правила, посочени i) в Регламент (ЕО) No 834/2007 на Съвета (3) или, когато е приложимо, в най-актуалното законодателство, и ii) в съответните национални правила за биологично производство.

1.03.02.01

Общ размер на използваната земеделска площ на стопанството, в което се прилагат производствени методи за биологично земеделие, сертифицирани съгласно националните норми или нормите на Европейската общност

Онази част от използваната земеделска площ на стопанството, върху която производството е напълно съобразено с принципите на биологичното производство на равнище ферма, определени i) в Регламент (ЕО) No 834/2007 или, когато е приложимо, в най-актуалното законодателство, и ii) в съответните национални норми за сертифициране на биологичното производство.

1.03.02.02

Общ размер на използваната земеделска площ на стопанството, което е в процес на преминаване към производствени методи за биологично земеделие, които следва да бъдат сертифицирани съгласно националните норми или нормите на Европейската общност

Онази част от използваната земеделска площ на стопанството, върху която се прилагат методите за биологично земеделие, но където още не е завършил преходният период, необходим за постигането на пълно съответствие с принципите на биологичното производство на равнище ферма, определени i) в Регламент (ЕО) No 834/2007 или, когато е приложимо, в най-актуалното законодателство, и ii) в съответните национални норми за сертифициране на биологичното производство.

1.03.02.03

Площ на стопанството, в което се прилагат производствените методи на биологично земеделие, според националните норми или нормите на Европейската общност, които са сертифицирани или са в процес на преобразуване с цел сертифициране

Използваната земеделска площ на стопанството, по отношение на която или се прилагат и сертифицират производствени методи на биологично земеделие, или тече процес на преобразуване за сертифициране на определен набор от стандарти и правила, определени i) в Регламент (ЕО) No 834/2007 или, когато е приложимо, в най-актуалното законодателство, и ii) в съответните национални норми за сертифициране на биологичното производство, която следва да се разбие в зависимост от категориите на културите.

Културите са дефинирани в раздел II. Земя.

1.03.02.03.01

Зърнено-житни култури за целите на зърнопроизводството (включително семена)

1.03.02.03.02

Зърнено-бобови култури и протеинови култури за зърнопроизводство (включително семена и смеси от житни и бобови култури)

1.03.02.03.03

Картофи (включително ранни картофи и картофи за семе)

1.03.02.03.04

Захарно цвекло (с изключение на семена)

1.03.02.03.05

Маслодайни култури за семена

1.03.02.03.06

Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди

1.03.02.03.07

Пасища и ливади, с изключение на диви пасища

1.03.02.03.08

Овощни и ягодоплодни насаждения

1.03.02.03.09

Цитрусови насаждения

1.03.02.03.10

Маслинови насаждения

1.03.02.03.11

Лозя

1.03.02.03.99

Други култури (влакнодайни култури и др.)

1.03.02.04

Производствени методи за биологично производство, прилагани в животновъдството и сертифицирани в съответствие с националните норми или нормите на Европейската общност

Броят на животните, които се отглеждат в съответствие с правилата на биологичното производство, е напълно съобразен с принципите на биологичното производство на равнище ферма, определени i) в Регламент (ЕО) No 834/2007 или, когато е приложимо, в най-актуалното законодателство, и ii) в съответните национални правила за сертифициране на биологичното производство, който следва да се разбие в зависимост от категориите на животните.

Числеността на животните е дефинирана в Раздел III. Животни

1.03.02.04.01

Едър рогат добитък

1.03.02.04.02

Свине

1.03.02.04.03

Овце и кози

1.03.02.04.04

Домашни птици

1.03.02.04.99

Други животни

1.03.03

Предназначение на продукцията на стопанството

1.03.03.01

Домакинството консумира над 50 % от стойността на крайната продукция на стопанството

Домакинството е семейната единица, към която принадлежи стопанинът и в рамките на която членовете на домакинството споделят едно и също жилище, обединяват изцяло или отчасти дохода и богатството си и потребяват съвместно определен вид стоки и услуги, основно жилищни услуги и храна.

Крайната продукция в съответствие с настоящата характеристика следва дефиницията за използваема продукция в икономическите сметки за селското стопанство, определена в Регламент (ЕО) No 138/2004 на Европейския парламент и на Съвета (4).

1.03.03.02

Директната продажба на крайни потребители представлява над 50 % от общите продажби на стопанството
   (2)

Директна продажба на краен потребител означава продажба от стопанството на произведени от него селскостопански продукти, обработени или не, пряко на потребителите за лична консумация.

II.   ЗЕМЯ

Общата площ на стопанството се състои от използваната земеделска земя (обработваема земя, постоянни пасища, трайни насаждения и градини за лично ползване) и друга земя (неизползвани земеделски земи, залесени земи и други земи).

| 2.01 | Обработваема земя

  Редовно обработвана (разоравана) земя, принципно включена в система за сеитбообращение.
  Сеитбообращението е практика на годишно редуване на отглежданите култури на дадено поле по планирана схема или поредица през последователни стопански години, така че на едно и също поле да не се отглеждат без прекъсване едни и същи видове култури. Обикновено културите се сменят всяка година, но те могат да бъдат и многогодишни. За да се разграничи обработваемата земя от трайните насаждения или от постоянните пасища и ливади, се използва праг от пет години. Това означава, че ако определен парцел се използва за една и съща култура за срок от пет или повече години, без в рамките на този период да се отстранява предишната култура и да се насажда нова култура, този парцел не се счита за обработваема земя. |
| --- | --- |
| 2.01.01 | | Зърнено-житни култури за зърнопроизводство (включително семена)

  Тук се вписват всички площи с житни култури, които се прибират в сухо състояние за зърно, независимо от употребата им (включително житни култури, използвани за производството на енергия от възобновяеми енергийни източници). |
| 2.01.01.01 | | | Обикновена пшеница и лимец


  Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L и Triticum monococcum L. |
| 2.01.01.02 | | | Твърда пшеница


  Triticum durum Desf. |
| 2.01.01.03 | | | Ръж


  Secale cereale L., включително смеси от ръж и други есенни зърнени култури (maslin). |
| 2.01.01.04 | | | Ечемик


  Hordeum vulgare L. |
| 2.01.01.05 | | | Овес


  Avena sativa L., включително смеси от овес и други пролетни зърнени култури. |
| 2.01.01.06 | | | Царевица за зърно

  Царевица (Zea mays L.), отглеждана за зърно. |
| 2.01.01.07 | | | Ориз


  Oryza sativa L. |
| 2.01.01.99 | | | Други житни култури за зърнопроизводство

  Житните култури, които се засяват в чист вид, прибират се в сухо състояние за зърно и не се включват никъде другаде в предходните позиции. |
| 2.01.02 | | Зърнено-бобови култури и протеинови култури за зърнопроизводство (включително семена и смеси от бобови и житни култури)

  Култури, засаждани и прибирани предимно заради тяхното съдържание на протеин.
  Тук се вписват всички площи с житни култури, които се прибират в сухо състояние за зърно, независимо от употребата им (включително култури, използвани за производството на енергия от възобновяеми енергийни източници). |
| 2.01.02.01 | | | От които грах, бакла и сладка лупина


  Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., засети като чисти култури, прибирани в сухо състояние за зърно. |
| 2.01.03 | | Картофи (включително ранни картофи и картофи за семе)


  Solanum tuberosum L. |
| 2.01.04 | | Захарно цвекло (с изключение на семената)


  Beta vulgaris L., предназначено за захарната промишленост и производството на алкохол (включително за производството на енергия). |
| 2.01.05 | | Фуражни корени и зеленчуци от вида Brassica (с изключение на семената)

  Фуражно цвекло (Beta vulgaris L.) и растения от семейството Brassicae, предназначени основно за храна на животни, независимо от това дали става въпрос за корените или стеблата, и други растения, отглеждани за фураж предимно заради техните корени, и неспоменати другаде. |
| 2.01.06 | | Технически култури

  Култури, които обичайно не се продават пряко за консумация, тъй като се нуждаят от промишлена преработка преди крайната им употреба.
  Тук се вписват всички площи с промишлени култури, независимо от употребата им (включително култури, използвани производството на енергия от възобновяеми енергийни източници). |
| 2.01.06.01 | | | Тютюн


  Nicotiana tabacum L. |
| 2.01.06.02 | | | Хмел


  Humulus lupulus L. |
| 2.01.06.03 | | | Памук


  Gossypium spp., използван като влакнодайна или маслодайна култура. |
| 2.01.06.04 | | | Рапица и синап


  Brassica napus L. (partim) и Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, отглеждана за производството на растително масло, прибирана като сухо семе. |
| 2.01.06.05 | | | Слънчоглед


  Helianthus annuus L., прибиран като сухо семе. |
| 2.01.06.06 | | | Соя


  Helianthus annuus L., прибирана като сухо семе. |
| 2.01.06.07 | | | Ленено семе (маслодаен лен)


  Linum usitatissimum L., сортовете отглеждани предимно за производство на растително масло, прибирани като сухо семе. |
| 2.01.06.08 | | | Други маслодайни култури

  Други култури, отглеждани предимно заради тяхното маслено съдържание, прибирани като сухо семе, неупоменати другаде. |
| 2.01.06.09 | | | Лен влакнодаен


  Linum usitatissimum L., сортовете отглеждани предимно за производство на влакно. |
| 2.01.06.10 | | | Коноп


  Cannabis saliva L. |
| 2.01.06.11 | | | Други влакнодайни култури

  Други растения, отглеждани предимно заради съдържанието на влакна, неупоменати другаде. |
| 2.01.06.12 | | | Ароматни растения, медицински и растения за подправки

  Растения или части от растения за фармацевтични цели, производство на парфюми или консумация от човека.
  Кулинарните растения се различават от зеленчуците по това, че те се използват в малки количества и придават по-скоро вкус, отколкото хранително съдържание. |
| 2.01.06.99 | | | Други технически култури, неупоменати другаде

  Други промишлени култури, които не са споменати другаде.
  Включват се площи с култури, използвани изключително за производството на възобновяеми източници на енергия. |
| 2.01.07 | | Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, от които: |
| 2.01.07.01 | | | Отглеждани на открито или под ниско (недостъпно) защитно покритие

  Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, отглеждани на открито или под ниско (недостъпно) покритие. |
| 2.01.07.01.01 | | | | Полски зеленчуци

  Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, отглеждани на обработваеми земи, на които се редуват с други селскостопански култури. |
| 2.01.07.01.02 | | | | Градински зеленчуци

  Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, отглеждани на обработваеми земи, на които се редуват с други градинарски култури. |
| 2.01.07.02 | | | Отглеждани под стъкло или друго (достъпно) защитно покритие

  Култури, отглеждани през целия или по-голямата част от вегетативния цикъл в оранжерии или под постоянни или подвижни високи навеси (от стъкло или от твърда или мека пластмаса). |
| 2.01.08 | | Цветя и декоративни растения (с изключение на разсади) |
| 2.01.08.01 | | | Отглеждани на открито или под ниско (недостъпно) защитно покритие

  Цветя и декоративни растения (без разсадите), отглеждани на открито или под ниски (недостъпни) защитни покрития. |
| 2.01.08.02 | | | Отглеждани под стъкло или друго (достъпно) защитно покритие

  Цветя и декоративни растения (без разсадите), които през целия или по-голямата част от вегетативния цикъл се отглеждат покрити в оранжерии или под постоянни или подвижни високи навеси (от стъкло или от твърда или мека пластмаса). |
| 2.01.09 | | Фуражни култури

  Всички „зелени“ полски култури, предназначени за фураж за животните, отглеждани в сеитбооборот с други култури и заемащи същия парцел за период, по-малък от пет години (годишни или многогодишни фуражни култури).
  Включват се зелените култури, използвани за производството на възобновяеми източници на енергия.
  Включват се и културите, които не се използват в самото стопанство, а се продават или за пряка употреба в други земеделски стопанства или на промишлени предприятия. |
| 2.01.09.01 | | | Временни тревни насаждения

  Тревни насаждения за паша, сено или силаж, включени в система за стандартно сеитбообращение, заемащи площ най-малко за периода на една кампания и за по-малко от пет години, засята с еднородни или смесени тревни растения. Площите се разорават или обработват по друг начини или растенията се унищожават с други средства, като например с хербициди, преди да бъдат засети отново.
  Смеси от предимно тревисти растения и други фуражни култури (обикновено бобови култури), за паша, прибирани в зелено състояние, или като сухо сено се включват в тази позиция. |
| 2.01.09.02 | | | Други растения фуражни култури

  Други годишни или многогодишни (за не повече от 5 години) фуражни култури. |
| 2.01.09.02.01 | | | | Силажна царевица (царевица за силози)

  Всички видове царевица (Zea mays L.), отглеждана предимно за силаж, която не се бере за зърно (цели кочани, цели растения или част от тях).
  Тук се включват фуражната царевица, директно консумирана от животните (без силаж) и целите кочани (зърно, стъбла, шума), отглеждани за фураж или силаж, както и за производството на възобновяеми източници на енергия. |
| 2.01.09.02.02 | | | | Бобови култури

  Зеленчукоподобни растения, отглеждани и прибирани в зелено състояние като цели растения предимно за фураж.
  В тази позиция се включват смеси от предимно зеленчукоподобни (обикновено над 80 %) фуражни култури и тревисти растения, прибирани в неузряло състояние или като сухо сено. |
| 2.01.09.02.99 | | | | Други фуражни култури, неупоменати другаде

  Други полски култури, предназначени предимно за фураж за животните, прибирани в неузряло състояние, неупоменати другаде. |
| 2.01.10 | | Семена и посадъчен материал за обработваеми земи

  Площи за производство на семена и посадъчен материал за продажба, без зърнените култури, ориза, бобовите култури, картофите и маслодайните семена. |
| 2.01.11 | | Други култури за обработваеми земи

  Полски култури, които не са включени другаде. |
| 2.01.12 | | Угари

  Всички обработваеми земи, включени в система на сеитбооборот, независимо от това дали са разорани, от които обаче не се предвижда да се произвежда реколта през стопанската година.
  Най-съществената характеристика на земята за угар е, че тя е оставена за възстановяване обикновено за една цяла стопанска година.
  Угар може да бъде:






  1. | гола земя, на която не виреят никакви култури; |

2.01

Обработваема земя

Редовно обработвана (разоравана) земя, принципно включена в система за сеитбообращение.

Сеитбообращението е практика на годишно редуване на отглежданите култури на дадено поле по планирана схема или поредица през последователни стопански години, така че на едно и също поле да не се отглеждат без прекъсване едни и същи видове култури. Обикновено културите се сменят всяка година, но те могат да бъдат и многогодишни. За да се разграничи обработваемата земя от трайните насаждения или от постоянните пасища и ливади, се използва праг от пет години. Това означава, че ако определен парцел се използва за една и съща култура за срок от пет или повече години, без в рамките на този период да се отстранява предишната култура и да се насажда нова култура, този парцел не се счита за обработваема земя.

2.01.01

Зърнено-житни култури за зърнопроизводство (включително семена)

Тук се вписват всички площи с житни култури, които се прибират в сухо състояние за зърно, независимо от употребата им (включително житни култури, използвани за производството на енергия от възобновяеми енергийни източници).

2.01.01.01

Обикновена пшеница и лимец

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L и Triticum monococcum L.

2.01.01.02

Твърда пшеница

Triticum durum Desf.

2.01.01.03

Ръж

Secale cereale L., включително смеси от ръж и други есенни зърнени култури (maslin).

2.01.01.04

Ечемик

Hordeum vulgare L.

2.01.01.05

Овес

Avena sativa L., включително смеси от овес и други пролетни зърнени култури.

2.01.01.06

Царевица за зърно

Царевица (Zea mays L.), отглеждана за зърно.

2.01.01.07

Ориз

Oryza sativa L.

2.01.01.99

Други житни култури за зърнопроизводство

Житните култури, които се засяват в чист вид, прибират се в сухо състояние за зърно и не се включват никъде другаде в предходните позиции.

2.01.02

Зърнено-бобови култури и протеинови култури за зърнопроизводство (включително семена и смеси от бобови и житни култури)

Култури, засаждани и прибирани предимно заради тяхното съдържание на протеин.

Тук се вписват всички площи с житни култури, които се прибират в сухо състояние за зърно, независимо от употребата им (включително култури, използвани за производството на енергия от възобновяеми енергийни източници).

2.01.02.01

От които грах, бакла и сладка лупина

Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., засети като чисти култури, прибирани в сухо състояние за зърно.

2.01.03

Картофи (включително ранни картофи и картофи за семе)

Solanum tuberosum L.

2.01.04

Захарно цвекло (с изключение на семената)

Beta vulgaris L., предназначено за захарната промишленост и производството на алкохол (включително за производството на енергия).

2.01.05

Фуражни корени и зеленчуци от вида Brassica (с изключение на семената)

Фуражно цвекло (Beta vulgaris L.) и растения от семейството Brassicae, предназначени основно за храна на животни, независимо от това дали става въпрос за корените или стеблата, и други растения, отглеждани за фураж предимно заради техните корени, и неспоменати другаде.

2.01.06

Технически култури

Култури, които обичайно не се продават пряко за консумация, тъй като се нуждаят от промишлена преработка преди крайната им употреба.

Тук се вписват всички площи с промишлени култури, независимо от употребата им (включително култури, използвани производството на енергия от възобновяеми енергийни източници).

2.01.06.01

Тютюн

Nicotiana tabacum L.

2.01.06.02

Хмел

Humulus lupulus L.

2.01.06.03

Памук

Gossypium spp., използван като влакнодайна или маслодайна култура.

2.01.06.04

Рапица и синап

Brassica napus L. (partim) и Brassica rapa L. var. sylvestris (Lam.) Briggs, отглеждана за производството на растително масло, прибирана като сухо семе.

2.01.06.05

Слънчоглед

Helianthus annuus L., прибиран като сухо семе.

2.01.06.06

Соя

Helianthus annuus L., прибирана като сухо семе.

2.01.06.07

Ленено семе (маслодаен лен)

Linum usitatissimum L., сортовете отглеждани предимно за производство на растително масло, прибирани като сухо семе.

2.01.06.08

Други маслодайни култури

Други култури, отглеждани предимно заради тяхното маслено съдържание, прибирани като сухо семе, неупоменати другаде.

2.01.06.09

Лен влакнодаен

Linum usitatissimum L., сортовете отглеждани предимно за производство на влакно.

2.01.06.10

Коноп

Cannabis saliva L.

2.01.06.11

Други влакнодайни култури

Други растения, отглеждани предимно заради съдържанието на влакна, неупоменати другаде.

2.01.06.12

Ароматни растения, медицински и растения за подправки

Растения или части от растения за фармацевтични цели, производство на парфюми или консумация от човека.

Кулинарните растения се различават от зеленчуците по това, че те се използват в малки количества и придават по-скоро вкус, отколкото хранително съдържание.

2.01.06.99

Други технически култури, неупоменати другаде

Други промишлени култури, които не са споменати другаде.

Включват се площи с култури, използвани изключително за производството на възобновяеми източници на енергия.

2.01.07

Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, от които:

2.01.07.01

Отглеждани на открито или под ниско (недостъпно) защитно покритие

Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, отглеждани на открито или под ниско (недостъпно) покритие.

2.01.07.01.01

Полски зеленчуци

Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, отглеждани на обработваеми земи, на които се редуват с други селскостопански култури.

2.01.07.01.02

Градински зеленчуци

Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди, отглеждани на обработваеми земи, на които се редуват с други градинарски култури.

2.01.07.02

Отглеждани под стъкло или друго (достъпно) защитно покритие

Култури, отглеждани през целия или по-голямата част от вегетативния цикъл в оранжерии или под постоянни или подвижни високи навеси (от стъкло или от твърда или мека пластмаса).

2.01.08

Цветя и декоративни растения (с изключение на разсади)

2.01.08.01

Отглеждани на открито или под ниско (недостъпно) защитно покритие

Цветя и декоративни растения (без разсадите), отглеждани на открито или под ниски (недостъпни) защитни покрития.

2.01.08.02

Отглеждани под стъкло или друго (достъпно) защитно покритие

Цветя и декоративни растения (без разсадите), които през целия или по-голямата част от вегетативния цикъл се отглеждат покрити в оранжерии или под постоянни или подвижни високи навеси (от стъкло или от твърда или мека пластмаса).

2.01.09

Фуражни култури

Всички „зелени“ полски култури, предназначени за фураж за животните, отглеждани в сеитбооборот с други култури и заемащи същия парцел за период, по-малък от пет години (годишни или многогодишни фуражни култури).

Включват се зелените култури, използвани за производството на възобновяеми източници на енергия.

Включват се и културите, които не се използват в самото стопанство, а се продават или за пряка употреба в други земеделски стопанства или на промишлени предприятия.

2.01.09.01

Временни тревни насаждения

Тревни насаждения за паша, сено или силаж, включени в система за стандартно сеитбообращение, заемащи площ най-малко за периода на една кампания и за по-малко от пет години, засята с еднородни или смесени тревни растения. Площите се разорават или обработват по друг начини или растенията се унищожават с други средства, като например с хербициди, преди да бъдат засети отново.

Смеси от предимно тревисти растения и други фуражни култури (обикновено бобови култури), за паша, прибирани в зелено състояние, или като сухо сено се включват в тази позиция.

2.01.09.02

Други растения фуражни култури

Други годишни или многогодишни (за не повече от 5 години) фуражни култури.

2.01.09.02.01

Силажна царевица (царевица за силози)

Всички видове царевица (Zea mays L.), отглеждана предимно за силаж, която не се бере за зърно (цели кочани, цели растения или част от тях).

Тук се включват фуражната царевица, директно консумирана от животните (без силаж) и целите кочани (зърно, стъбла, шума), отглеждани за фураж или силаж, както и за производството на възобновяеми източници на енергия.

2.01.09.02.02

Бобови култури

Зеленчукоподобни растения, отглеждани и прибирани в зелено състояние като цели растения предимно за фураж.

В тази позиция се включват смеси от предимно зеленчукоподобни (обикновено над 80 %) фуражни култури и тревисти растения, прибирани в неузряло състояние или като сухо сено.

2.01.09.02.99

Други фуражни култури, неупоменати другаде

Други полски култури, предназначени предимно за фураж за животните, прибирани в неузряло състояние, неупоменати другаде.

2.01.10

Семена и посадъчен материал за обработваеми земи

Площи за производство на семена и посадъчен материал за продажба, без зърнените култури, ориза, бобовите култури, картофите и маслодайните семена.

2.01.11

Други култури за обработваеми земи

Полски култури, които не са включени другаде.

2.01.12

Угари

Всички обработваеми земи, включени в система на сеитбооборот, независимо от това дали са разорани, от които обаче не се предвижда да се произвежда реколта през стопанската година.

Най-съществената характеристика на земята за угар е, че тя е оставена за възстановяване обикновено за една цяла стопанска година.

Угар може да бъде:

1.

гола земя, на която не виреят никакви култури;

| 2. | земя с естествена растителност, която може да се използва за фураж или да се разорава; |
| --- | --- |

2.

земя с естествена растителност, която може да се използва за фураж или да се разорава;

| 3. | земя, засята изключително с цел производството на зелен тор (зелена угар). |
| --- | --- |

3.

земя, засята изключително с цел производството на зелен тор (зелена угар).

Включват се всички площи от обработваеми земи, поддържани при добри селскостопански и екологични условия в съответствие с член 5 от Регламент (ЕО) No 1782/2003 на Съвета или, когато е приложимо, с най-актуалното законодателство (5), независимо от това дали са част от сеитбооборота, или не.

2.01.12.01

Угари без субсидии

Угари, за които не се плаща финансова помощ или субсидии.

2.01.12.02

Угари, подлежащи на субсидиране, без стопанска употреба

Угари, за които стопанството има право на финансова помощ.

2.02

Семейни зеленчукови градини

Площи, предназначени за отглеждане на селскостопански продукти за лично потребление от собственика и неговото домакинство, обикновено отделени от останалата земеделска земя и лесно различими като градини за лично ползване.

Само спорадично свръхпроизведeните продукти, отгледани на тази площ, се продават извън стопанството. Всички площи, от които систематично се продават продукти на пазара, спадат към други позиции, дори ако част от тези продукти се консумират от стопанина и неговото домакинство.

2.03

Постоянно затревени площи

Земя, която се използва постоянно (за пет или повече години) за отглеждане на тревни фуражни култури посредством култивация (засаждане) или естествено самозасаждане и която не е включена в сеитбооборота на стопанството.

Земята може да се използва за пасище, да се коси за силаж или сено или да се използва за производството на възобновяеми източници на енергия.

2.03.01

Пасища и ливади, с изключение на диви пасища

Постоянни пасища върху почви с добро или средно качество. Тези площи обикновено могат да се използват за интензивна паша.

2.03.02

Диви пасища

Непроизводителни постоянни пасища, обикновено върху нискокачествени почви, например в планински или високопланински райони, които обикновено не са обект на наторяване, култивация, презасяване или дренаж.

Тези площи обикновено могат да се използват само за екстензивна паша и обикновено не се косят или се косят по екстензивен начин. На тях не могат да се поддържат животински стада с голяма гъстота.

2.03.03

Постоянно затревени площи, неизползвани повече за производство и подлежащи на субсидиране

Постоянни тревни площи и ливади, които вече не се използват за производствени цели и които в съответствие с Регламент (ЕО) No 1782/2003 или, където е приложимо, с най-новите актове, са поддържани в добро земеделско и екологично състояние и подлежат на финансова помощ.

2.04

Трайни насаждения

Култури, които не се отглеждат в сеитбообращение, различни от постоянните ливади, и които заемат почвата за дълъг период от време и дават реколта в продължение на няколко години.

2.04.01

Овощни и ягодоплодни насаждения

Площи с дървета, храсти и многогодишни ягодоплодни растения, различни от ягоди, за добиването на плод. Овощните градини могат да бъдат от постоянен тип — с минимално разстояние между дърветата, или от непостоянен тип — с голямо разстояние.

2.04.01.01

Овощни видове, от които:

2.04.01.01.01

Овощни видове от умерен климатичен пояс

Насаждения с плодови дървета, които традиционно се отглеждат в условията на умерен климат за производството на плодове.

2.04.01.01.02

Овощни видове от субтропичен климатичен пояс

Насаждения с плодови дървета, които традиционно се отглеждат в условията на субтропичен климат за производството на плодове.

2.04.01.02

Ягодоплодни насаждения

Ягодоплодни насаждения, които традиционно се отглеждат в условията както на умерен, така и на субтропичен климат за производството на ягодоплодни култури.

2.04.01.03

Ядки

Насаждения с ядкови дървета, които традиционно се отглеждат в условията на умерен и субтропичен климат.

2.04.02

Цитрусови насаждения

Насаждения със Citrus spp.

2.04.03

Маслинови насаждения

Насаждения с Olea europea L.

2.04.03.01

Обикновено за производство на трапезни маслини

Насаждения със сортове, обичайно отглеждани за производството на трапезни маслини.

2.04.03.02

Обикновено за производство на масло

Насаждения със сортове, обичайно отглеждани за производството на маслиново масло.

2.04.04

Лозя за производство на:

Насаждения с Vitis vinifera L.

2.04.04.01

Качествено вино

Сортове грозде, обичайно отглеждани за производството на вина със защитено наименование за произход (ЗНП), които съответстват на изискванията i) в Регламент (ЕО) No 479/2008 на Съвета (6) или, когато е приложимо, в най-актуалните актове, и ii) в съответните национални правила.

Сортове грозде, обичайно отглеждани за производството на вина със защитено географско указание (ЗГУ), които съответстват на изискванията i) в Регламент (ЕО) No 479/2008 или, когато е приложимо, в най-актуалните актове, и ii) в съответните национални правила.

2.04.04.02

Други вина

Сортове грозде, обичайно отглеждани за производството на вино, които не са със ЗНП или ЗГУ.

2.04.04.03

Трапезно грозде

Сортове грозде, обичайно отглеждани за производството на трапезно грозде.

2.04.04.04

Стафиди

Сортове грозде, обичайно отглеждани за производството на стафиди.

2.04.05

Разсадници

Площи с млади фиданки на (дървесни) видове, отглеждани на открито за по-късно присаждане:

| а) | лозови разсадници и разсадници за подложки за присаждане; |
| --- | --- |

а)

лозови разсадници и разсадници за подложки за присаждане;

| б) | разсадници за плодни и ягодоплодни дървета; |
| --- | --- |

б)

разсадници за плодни и ягодоплодни дървета;

| в) | разсадници за декоративни растения; |
| --- | --- |

в)

разсадници за декоративни растения;

| г) | търговски разсадници за горски дървесни видове (без тези за задоволяване нуждите на самото стопанство в рамките на залесени площи); |
| --- | --- |

г)

търговски разсадници за горски дървесни видове (без тези за задоволяване нуждите на самото стопанство в рамките на залесени площи);

| д) | дървета и храсти за разсаждане в градини, паркове, покрай пътища или върху насипи (например растения за живи плетове, розови и други декоративни храсти, декоративни иглолистни растения) включително във всички случаи както и техните подложки за присаждане и фиданки. |
| --- | --- |

д)

дървета и храсти за разсаждане в градини, паркове, покрай пътища или върху насипи (например растения за живи плетове, розови и други декоративни храсти, декоративни иглолистни растения) включително във всички случаи както и техните подложки за присаждане и фиданки.

2.04.06

Други трайни насаждения

Постоянни култури на открито, различни от тези по предходните позиции и по-специално използваните за сплитане или тъкане, прибирани обичайно всяка година.

2.04.06.01

от които коледни елхи
   (2)

Дървета, засаждани за търговски цели като коледни дървета върху използваните земеделски площи.

2.04.07

Трайни насаждения в стъклени оранжерии

2.05

Други земи

„Други земи“ включва неизползвани земеделски земи (земеделски земи, които вече не се обработват по икономически, социални или други причини и които не се използват в системата на сеитбооборота), залесена земя и земя, заета от сгради, стопански дворове, пътеки, водоеми, кариери, неплодородна земя, скали и др.

2.05.01

Неизползвани земеделски земи

Площи, които в миналото за били използвани като земеделски земи и които по време на референтната година на проучване вече не се използват по икономически, социални или други причини и които не представляват част от системата на сеитбооборота, което означава, че не се предвижда те да бъдат използвани за земеделски цели.

Тази земя може отново да стане обект на обработка, като за целта се използват обичайните ресурси в земеделското стопанство.

2.05.02

Горски площи

Площи, покрити с дървета или горски храсти, включително тополови гори, в или извън горите, както и горските разсадници сред гората, предназначени за собствените нужди на стопанството, както и горски съоръжения (горски пътища, складове за дървен материал и др.).

2.05.02.01

от които с кратък ротационен период

Залесени площи, експлоатирани за производство на дървета при период на редуване от 20 години или по-малко.

Ротационен период означава времето, което изминава между първото засаждане/пикиране на дърветата и окончателното им отсичане, като през този период обикновено не се прави никакво прореждане.

2.05.03

Други земи (земи, заети от постройки, стопански дворове, пътища, езера, мини, неплодородни земи, скали и др.)

Всички тези части от общата площ на земеделското стопанство, които не се включват нито в използваната земеделска площ, нито в неизползваната земеделска площ или в горските площи.

2.06

Гъби, поливни площи, енергийни култури и генно модифицирани култури

2.06.01

Гъби

Култивирани гъби, отглеждани както в специално изградени или приспособени за целта постройки, така и в сутерени, изби и зимници.

2.06.02

Поливни площи

2.06.02.01

Общо поливни площи

Максималната обща площ, използвана за земеделски нужди, която може да се напоява през референтната година с оборудването и количествата вода, с които стопанството обикновено разполага.

2.06.02.02

Общо обработвани площи, напоявани най-малко веднъж през последните 12 месеца

Площ на културите, които са действително напоявани поне веднъж през последните 12 месеца преди датата на изследването.

2.06.03

Енергийни култури (за производство на биогорива или други възобновяеми енергийни източници)

Площта с култури за производството на възобновяеми източници на енергия, която подлежи на схеми за подкрепа в съответствие с Регламент (ЕО) No 1782/2003:

| — | специфичната помощ за енергийни култури (член 88); |
| --- | --- |

—

специфичната помощ за енергийни култури (член 88);

| — | плащанията, свързани с правата на земи под угар, когато се осъществява производство върху площ под угар (член 55 или 56). |
| --- | --- |

—

плащанията, свързани с правата на земи под угар, когато се осъществява производство върху площ под угар (член 55 или 56).

Други площи, използвани за производството на енергийни култури (по-специално на такива, ползващи се с право на плащане във връзка с „нормални“ права в рамките на схемата за единно плащане или на опростената схема за единно плащане за площ) не се обхващат.

2.06.03.01

от които угари

За площта за производство на енергийни култури се ползва плащане във връзка с права на земи под угар, когато производството се осъществява върху земи под угар (Регламент (ЕО) No 1782/2003, член 55 или член 56)

2.06.04

Генно модифицирани култури

„Генно модифицирани култури (ГМК)“ са всички организми в съответствие с определението в член 2 от Директива 2001/18/ЕО на Съвета (7) или, когато е приложимо, в най-актуалното законодателство.

III.   ЖИВОТНИ

Брой на животните, използвани за производствени цели, които в деня на изследването пряко се владеят или управляват от стопанството.

Животните не са непременно собственост на стопанина. Те могат да се намират в стопанството (на използвани земеделски площи или в обори, използвани от стопанството) или извън него (на пасища за общо ползване или в миграция и т.н.).

| 3.01 | Еднокопитни

  Домашни животни, принадлежащи към рода Equidae, genus Equus (коне, магарета и т.н.). |
| --- | --- |
| 3.02 | Животни от рода на едрия рогат добитък

  Домашни животни, принадлежащи към видовете Bos Taurus и Bubalus bubalus, включително хибриди като Beefalo. |
| 3.02.01 | | Животни от рода на едрия рогат добитък под едногодишна възраст, мъжки и женски |
| 3.02.02 | | Животни от рода на едрия рогат добитък на възраст между една и две години, мъжки |
| 3.02.03 | | Животни от рода на едрия рогат добитък на възраст между една и две години, женски |
| 3.02.04 | | Животни от рода на едрия рогат добитък на възраст две и повече години, мъжки |
| 3.02.05 | | Юници на възраст две и повече години

  Женски говеда на две и повече години, които още не са се отелвали. |
| 3.02.06 | | Млекодайни крави

  Женски животни от рода на едрия рогат добитък, които вече са се отелвали (включително тези на възраст под две години) и които поради тяхната порода или специфични качества се държат главно или изключително за добив на мляко за консумация от човека или за производството на млечни продукти. |
| 3.02.99 | | Други крави

  Женски животни от рода на едрия рогат добитък, които вече са се отелвали (включително тези на възраст под две години) и които поради тяхната порода или специфични качества се държат главно или изключително за производството на телета и чието мляко не е предназначено за консумация от човека или за обработка за получаване на млечни продукти. |
| 3.03 | Овце и кози |
| 3.03.1 | | Овце (всички възрасти)

  Домашни животни от вида Ovis aries. |
| 3.03.01.01 | | | Женски за разплод

  Обагнени овце и агнета за заплождане. |
| 3.03.01.99 | | | Други овце

  Всички останали овце, които не са женски за разплод. |
| 3.03.02 | | Кози (всички възрасти)

  Домашни животни от подвида Capra aegagrus hircus. |
| 3.03.02.01 | | | Женски за разплод

  Женски кози, които вече са родили малки, и кози, дадени за разплод. |
| 3.03.02.99 | | | Други кози

  Всички останали кози, които не са женски за разплод. |
| 3.04 | Свине

  Домашни животни от вида Sus scrofa domesticus. |
| 3.04.01 | | Прасета с живо тегло под 20 килограма

  Прасенца обичайно с живо тегло под 20 килограма. |
| 3.04.02 | | Свине за разплод с тегло 50 килограма и повече

  Женски свине с тегло 50 килограма и повече, предназначени за разплод независимо дали са се опрасили. |
| 3.04.99 | | Други свине

  Свине, които не са посочени в друга позиция. |
| 3.05 | Домашни птици |
| 3.05.01 | | Бройлери

  Домашни птици от вида Gallus gallus, които се отглеждат за производство на месо. |
| 3.05.02 | | Кокошки носачки

  Домашни птици от вида Gallus gallus, които са достигнали зрялост, за да снасят, и се отглеждат за добив на яйца. |
| 3.05.03 | | Други домашни птици

  Домашни птици, които не са посочени като бройлери или кокошки носачки. |
| 3.05.03.01 | | | Пуйки
   (2)

  Домашни животни от вида Meleagris. |
| 3.05.03.02 | | | Патици
   (2)

  Домашни животни от видовете Anas и Cairina moschata. |
| 3.05.03.03 | | | Гъски
   (2)

  Домашни животни от вида Anser anser dom. |
| 3.05.03.04 | | | Щрауси
   (2)

  Щрауси (Struthio camelus). |
| 3.05.03.99 | | | Други домашни птици, неупоменати другаде
   (2) |
| 3.06 | Зайци, женски за разплод

  Зайкини (от вида Oryctolagus) за производство на зайци за угояване, които вече са раждали. |
| 3.07 | Пчели

  Брой на кошерите, заети с пчели (Apis mellifera), отглеждани за производство на мед. |
| 3.99 | Селскостопански животни, неупоменати другаде

  Всички животни за производствени цели, които не са посочени другаде в настоящия раздел. |

3.01

Еднокопитни

Домашни животни, принадлежащи към рода Equidae, genus Equus (коне, магарета и т.н.).

3.02

Животни от рода на едрия рогат добитък

Домашни животни, принадлежащи към видовете Bos Taurus и Bubalus bubalus, включително хибриди като Beefalo.

3.02.01

Животни от рода на едрия рогат добитък под едногодишна възраст, мъжки и женски

3.02.02

Животни от рода на едрия рогат добитък на възраст между една и две години, мъжки

3.02.03

Животни от рода на едрия рогат добитък на възраст между една и две години, женски

3.02.04

Животни от рода на едрия рогат добитък на възраст две и повече години, мъжки

3.02.05

Юници на възраст две и повече години

Женски говеда на две и повече години, които още не са се отелвали.

3.02.06

Млекодайни крави

Женски животни от рода на едрия рогат добитък, които вече са се отелвали (включително тези на възраст под две години) и които поради тяхната порода или специфични качества се държат главно или изключително за добив на мляко за консумация от човека или за производството на млечни продукти.

3.02.99

Други крави

Женски животни от рода на едрия рогат добитък, които вече са се отелвали (включително тези на възраст под две години) и които поради тяхната порода или специфични качества се държат главно или изключително за производството на телета и чието мляко не е предназначено за консумация от човека или за обработка за получаване на млечни продукти.

3.03

Овце и кози

3.03.1

Овце (всички възрасти)

Домашни животни от вида Ovis aries.

3.03.01.01

Женски за разплод

Обагнени овце и агнета за заплождане.

3.03.01.99

Други овце

Всички останали овце, които не са женски за разплод.

3.03.02

Кози (всички възрасти)

Домашни животни от подвида Capra aegagrus hircus.

3.03.02.01

Женски за разплод

Женски кози, които вече са родили малки, и кози, дадени за разплод.

3.03.02.99

Други кози

Всички останали кози, които не са женски за разплод.

3.04

Свине

Домашни животни от вида Sus scrofa domesticus.

3.04.01

Прасета с живо тегло под 20 килограма

Прасенца обичайно с живо тегло под 20 килограма.

3.04.02

Свине за разплод с тегло 50 килограма и повече

Женски свине с тегло 50 килограма и повече, предназначени за разплод независимо дали са се опрасили.

3.04.99

Други свине

Свине, които не са посочени в друга позиция.

3.05

Домашни птици

3.05.01

Бройлери

Домашни птици от вида Gallus gallus, които се отглеждат за производство на месо.

3.05.02

Кокошки носачки

Домашни птици от вида Gallus gallus, които са достигнали зрялост, за да снасят, и се отглеждат за добив на яйца.

3.05.03

Други домашни птици

Домашни птици, които не са посочени като бройлери или кокошки носачки.

3.05.03.01

Пуйки
   (2)

Домашни животни от вида Meleagris.

3.05.03.02

Патици
   (2)

Домашни животни от видовете Anas и Cairina moschata.

3.05.03.03

Гъски
   (2)

Домашни животни от вида Anser anser dom.

3.05.03.04

Щрауси
   (2)

Щрауси (Struthio camelus).

3.05.03.99

Други домашни птици, неупоменати другаде
   (2)

3.06

Зайци, женски за разплод

Зайкини (от вида Oryctolagus) за производство на зайци за угояване, които вече са раждали.

3.07

Пчели

Брой на кошерите, заети с пчели (Apis mellifera), отглеждани за производство на мед.

3.99

Селскостопански животни, неупоменати другаде

Всички животни за производствени цели, които не са посочени другаде в настоящия раздел.

IV.   МАШИНИ И ОБОРУДВАНЕ

| 4.01 | IV. (i) МАШИНИ
   (2)

  Моторни превозни средства и машини, използвани от земеделското стопанство през последните 12 месеца преди датата на изследването. |
| --- | --- |
| 4.01.01 | | Принадлежащи изключително на стопанството

  Моторни транспортни средства и машини, над които земеделското стопанство има изключителни права на собственост в деня на изследването. |
| 4.01.01.а | | | Четириколесни трактори, верижни трактори, транспортьори

  Всички трактори с поне две оси и всички други моторни превозни средства, използвани като селскостопански трактори. |
| 4.01.01.б | | | Култиватори, окопаващи машини, ротационни окопаващи машини и моторни косачки

  Едноосни или безосови моторни превозни средства, използвани в земеделието, градинарството и лозарството. |
| 4.01.01.в | | | Комбайни

  Машини за прибирането и вършеенето на зърнени култури, протеинови култури и маслодайни семена, семена от зеленчуци и тревисти растения и т.н., независимо от това дали те са самодвижещи се, теглени от трактори или монтирани към трактор. |
| 4.01.01.г | | | Други изцяло механизирани комбайни

  Самоходни, теглени от трактор или монтирани на трактор машини, но не комбайни, използвани за прибиране една след друга на реколтата от захарно цвекло, картофи или фуражни култури. |
| 4.01.02 | | Машини, използвани от няколко стопанства

  Моторни превозни средства и машини, използвани от земеделското стопанство през последните 12 месеца преди датата на изследването, които обаче са собственост на:






  — | друго земеделско стопанство (напр. използвани при споразумения за взаимно подпомагане или отдавани под наем от кооперация за земеделска техника), или на |

4.01

IV. (i) МАШИНИ
   (2)

Моторни превозни средства и машини, използвани от земеделското стопанство през последните 12 месеца преди датата на изследването.

4.01.01

Принадлежащи изключително на стопанството

Моторни транспортни средства и машини, над които земеделското стопанство има изключителни права на собственост в деня на изследването.

4.01.01.а

Четириколесни трактори, верижни трактори, транспортьори

Всички трактори с поне две оси и всички други моторни превозни средства, използвани като селскостопански трактори.

4.01.01.б

Култиватори, окопаващи машини, ротационни окопаващи машини и моторни косачки

Едноосни или безосови моторни превозни средства, използвани в земеделието, градинарството и лозарството.

4.01.01.в

Комбайни

Машини за прибирането и вършеенето на зърнени култури, протеинови култури и маслодайни семена, семена от зеленчуци и тревисти растения и т.н., независимо от това дали те са самодвижещи се, теглени от трактори или монтирани към трактор.

4.01.01.г

Други изцяло механизирани комбайни

Самоходни, теглени от трактор или монтирани на трактор машини, но не комбайни, използвани за прибиране една след друга на реколтата от захарно цвекло, картофи или фуражни култури.

4.01.02

Машини, използвани от няколко стопанства

Моторни превозни средства и машини, използвани от земеделското стопанство през последните 12 месеца преди датата на изследването, които обаче са собственост на:

—

друго земеделско стопанство (напр. използвани при споразумения за взаимно подпомагане или отдавани под наем от кооперация за земеделска техника), или на

| — | кооперативно сдружение, или на |
| --- | --- |

—

кооперативно сдружение, или на

| — | две или повече земеделски стопанства съвместно, или на |
| --- | --- |

—

две или повече земеделски стопанства съвместно, или на

| — | сдружение за селскостопанска техника, или на |
| --- | --- |

—

сдружение за селскостопанска техника, или на

| — | организация за доставка на селскостопански услуги. |
| --- | --- |

—

организация за доставка на селскостопански услуги.

4.01.02.а

Четириколесни трактори, верижни трактори, транспортьори

4.01.02.б

Култиватори, окопаващи машини, ротационни окопаващи машини и моторни косачки

4.01.02.в

Комбайни

4.01.02.г

Други изцяло механизирани комбайни

4.02

IV. (ii) ОБОРУДВАНЕ

4.02.01

Оборудване, използвано за производството на възобновяеми източници на енергия, по вид енергиен източник

Оборудване, използвано от земеделското стопанство за производството на възобновяеми източници на енергия през 12-те месеца, приключващи в деня на изследването, за продажба (свързаност с мрежата) или за собственото селскостопанско производство (без свързаност с мрежата).

Оборудване, намиращо се на земя, която принадлежи на стопанството, се изключва, ако земеделският стопанин не участва в производството на енергия чрез инвестиция или активно участие (напр. като само получава наем за земята).

4.02.01.01

Вятър

Оборудване, използвано от земеделското стопанство за производството на възобновяема енергия от вятър.

Енергия от вятъра е кинетичната енергия на вятъра, използвана за производство на електроенергия във вятърни турбини.

Включва се и механичната енергия, получена директно от вятъра.

4.02.01.02

Биомаса

Оборудване, използвано от земеделското стопанство за производството на възобновяема енергия от вятър.

Биомасата е твърд, течен или газообразен органичен, неизкопаем материал с биологичен произход, използван за производството на топлинна енергия, електричество или транспортни горива.

4.02.01.02.01

От която биометан

Оборудване, използвано от земеделското стопанство за производството на биогаз от биомаса.

Биогазът е газ, съставен предимно от метан и въглероден двуокис, образуван при анаеробно разлагане на биомаса.

4.02.01.03

Слънчева енергия

Оборудване, използвано от земеделското стопанство за производството на възобновяема енергия от слънчевото излъчване.

Слънчевото излъчване е излъчване, използвано за производството на топла вода и на електроенергия.

4.02.01.04

Хидроенергия

Оборудване, използвано от земеделското стопанство за производството на възобновяема водна енергия.

Хидроенергията е потенциалната и кинетична енергия на водата, преобразувана в електроенергия във водноелектрически централи.

Включва се и механичната енергия, получена директно от водата.

4.02.01.99

Други видове възобновяеми енергийни източници

Всяко оборудване, използвано от земеделското стопанство за производството на възобновяема енергия, което не е упоменато другаде в настоящия раздел.

V.   РАБОТНА СИЛА

| 5.01 | V. (i) Селскостопанска работа в стопанството |
| --- | --- |
| | | Земеделска работна ръка

  Земеделската работна ръка включва всички лица, завършили задължителното си образование (достигнали възрастта за завършване на училище), които през последните 12 месеца, приключващи в деня на изследването, са извършвали селскостопанска дейност за проучваното земеделско стопанство.
  Освен ако в националното законодателство не се посочва минимална възраст за редовно и задочно задължително образование, следва да се приеме, че обичайната възраст за завършване на училище е 15 години.
  Единствено земеделските стопани, които не извършват земеделска работа в стопанството, се включват в изследването, но не се вписват в „Общо земеделска работна ръка“.
  Всички лица, достигнали пенсионна възраст, които продължават да работят в стопанството, се включват към земеделската работна ръка.
  Не се включват лицата, които работят в стопанството, но са наети от трета страна по силата на споразумения за взаимопомощ (например работна сила, предоставяна от контрагенти на селскостопански предприятия или кооперации). |
| | | Селскостопанска работа

  За селскостопанска работа се счита всеки вид работа в земеделското стопанство, която допринася или за i) дейностите, посочени в приложение I към Регламент (ЕО) No 1166/2008; или за ii) поддръжката на средствата за производство; или за iii) дейности, произтичащи пряко от тези производствени дейности. |
| | | Времето, прекарано в земеделска работа в стопанството

  Времето, прекарано в земеделска работа в стопанството, е работното време, което действително е посветено на земеделска работа в стопанството, без работата в домакинствата на стопанина или на управителя. |
| | | Годишна работна единица (AWU)

  Приравнената заетост на пълно работно време, т.е. общите отработени часове, разделени на средногодишните часове, отработени на работни места с пълно работно време в страната.
  Трудът на пълен работен ден се определя според минималния брой часове, приети в националните разпоредби за трудовите договори. Ако националните разпоредби не предвиждат минимален годишен брой работни часове, то за минимална стойност се приемат 1 800 часа (225 работни дни от 8 часа дневно). |
| 5.01.01 | | Стопанин

  Земеделският стопанин е това физическо лице, група физически лица или юридическо лице, от името на което и за сметка на което стопанството извършва дейността си, и което носи юридическата и икономическата отговорност за стопанството, т.е. което поема икономическия риск, свързан с него.
  Стопанинът може да притежава изцяло стопанството, да го наема или да бъде наследствен дългосрочен арендатор, или ползвател, или попечител. |
| 5.01.01.01 | | | Пол |
| 5.01.01.02 | | | Възраст |
| 5.01.01.03 | | | Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска) |
| 5.01.02 | | Управител

  Физическото лице, отговарящо за нормалните ежедневни финансови и производствени функции при управлението на съответното стопанство. |
| 5.01.02.01 | | | Пол |
| 5.01.02.02 | | | Възраст |
| 5.01.02.03 | | | Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска) |
| 5.01.02.04 | | | Обучение на управителя |
| 5.01.02.04.а | | | | Селскостопанска квалификация на управителя


  Само практически селскостопански опит.

  Опит, придобит с практическа работа в земеделско стопанство.

  Основно земеделско обучение

  Всеки цикъл на обучение в основно земеделско училище и/или в специализиран институт по определени дисциплини (включително градинарство, лозарство, лесовъдство, рибовъдство, ветеринарни науки, агротехнология и сродни дисциплини). Завършеният земеделски стаж се счита за основно обучение.

  Пълно земеделско обучение

  Всеки курс на обучение с времетраене, равностойно на най-малко две години на пълен учебен ден след завършване на задължителното образование, завършен в земеделски колеж, университет или друго висше училище в областта на селското стопанство, градинарството, лозарството, лесовъдството, рибовъдството, ветеринарните науки, агротехнологията или друга сродна дисциплина. |
| 5.01.02.04.б | | | | Професионално обучение, започнато от управителя през последните 12 месеца
   (8)

  Професионалното обучение е образователна мярка или дейност, предоставяна от обучаващо лице или обучаваща институция, чиято основна цел е придобиването на нови компетенции, свързани със земеделските дейности или с дейностите, пряко свързани със стопанството или с развитието или подобряването на съществуващите такива. |
| 5.01.03 | | Членове на семейството на едноличния стопанин, извършващи селскостопанска работа за земеделското стопанство

  Членове на семейството на едноличния земеделски стопанин, включително съпруг(а), които работят селскостопанска работа в стопанството, но не е задължително да живеят там.
  По принцип, членовете на семейството на земеделския стопанин са съпругът(та), роднините по възходяща или по низходяща линия (включително чрез брак или осиновяване), както и братята и сестрите на стопанина или неговия/нейния съпруг(а).
  Две лица, които живеят заедно на брачни начала без да са сключили брак, също се третират като съпрузи. |
| 5.01.03.01 | | | Членове на семейството на едноличния стопанин, извършващи селскостопанска работа за земеделското стопанство: мъже







  — | Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска) |

5.01

V. (i) Селскостопанска работа в стопанството

Земеделска работна ръка

Земеделската работна ръка включва всички лица, завършили задължителното си образование (достигнали възрастта за завършване на училище), които през последните 12 месеца, приключващи в деня на изследването, са извършвали селскостопанска дейност за проучваното земеделско стопанство.

Освен ако в националното законодателство не се посочва минимална възраст за редовно и задочно задължително образование, следва да се приеме, че обичайната възраст за завършване на училище е 15 години.

Единствено земеделските стопани, които не извършват земеделска работа в стопанството, се включват в изследването, но не се вписват в „Общо земеделска работна ръка“.

Всички лица, достигнали пенсионна възраст, които продължават да работят в стопанството, се включват към земеделската работна ръка.

Не се включват лицата, които работят в стопанството, но са наети от трета страна по силата на споразумения за взаимопомощ (например работна сила, предоставяна от контрагенти на селскостопански предприятия или кооперации).

Селскостопанска работа

За селскостопанска работа се счита всеки вид работа в земеделското стопанство, която допринася или за i) дейностите, посочени в приложение I към Регламент (ЕО) No 1166/2008; или за ii) поддръжката на средствата за производство; или за iii) дейности, произтичащи пряко от тези производствени дейности.

Времето, прекарано в земеделска работа в стопанството

Времето, прекарано в земеделска работа в стопанството, е работното време, което действително е посветено на земеделска работа в стопанството, без работата в домакинствата на стопанина или на управителя.

Годишна работна единица (AWU)

Приравнената заетост на пълно работно време, т.е. общите отработени часове, разделени на средногодишните часове, отработени на работни места с пълно работно време в страната.

Трудът на пълен работен ден се определя според минималния брой часове, приети в националните разпоредби за трудовите договори. Ако националните разпоредби не предвиждат минимален годишен брой работни часове, то за минимална стойност се приемат 1 800 часа (225 работни дни от 8 часа дневно).

5.01.01

Стопанин

Земеделският стопанин е това физическо лице, група физически лица или юридическо лице, от името на което и за сметка на което стопанството извършва дейността си, и което носи юридическата и икономическата отговорност за стопанството, т.е. което поема икономическия риск, свързан с него.

Стопанинът може да притежава изцяло стопанството, да го наема или да бъде наследствен дългосрочен арендатор, или ползвател, или попечител.

5.01.01.01

Пол

5.01.01.02

Възраст

5.01.01.03

Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска)

5.01.02

Управител

Физическото лице, отговарящо за нормалните ежедневни финансови и производствени функции при управлението на съответното стопанство.

5.01.02.01

Пол

5.01.02.02

Възраст

5.01.02.03

Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска)

5.01.02.04

Обучение на управителя

5.01.02.04.а

Селскостопанска квалификация на управителя

Само практически селскостопански опит.

Опит, придобит с практическа работа в земеделско стопанство.

Основно земеделско обучение

Всеки цикъл на обучение в основно земеделско училище и/или в специализиран институт по определени дисциплини (включително градинарство, лозарство, лесовъдство, рибовъдство, ветеринарни науки, агротехнология и сродни дисциплини). Завършеният земеделски стаж се счита за основно обучение.

Пълно земеделско обучение

Всеки курс на обучение с времетраене, равностойно на най-малко две години на пълен учебен ден след завършване на задължителното образование, завършен в земеделски колеж, университет или друго висше училище в областта на селското стопанство, градинарството, лозарството, лесовъдството, рибовъдството, ветеринарните науки, агротехнологията или друга сродна дисциплина.

5.01.02.04.б

Професионално обучение, започнато от управителя през последните 12 месеца
   (8)

Професионалното обучение е образователна мярка или дейност, предоставяна от обучаващо лице или обучаваща институция, чиято основна цел е придобиването на нови компетенции, свързани със земеделските дейности или с дейностите, пряко свързани със стопанството или с развитието или подобряването на съществуващите такива.

5.01.03

Членове на семейството на едноличния стопанин, извършващи селскостопанска работа за земеделското стопанство

Членове на семейството на едноличния земеделски стопанин, включително съпруг(а), които работят селскостопанска работа в стопанството, но не е задължително да живеят там.

По принцип, членовете на семейството на земеделския стопанин са съпругът(та), роднините по възходяща или по низходяща линия (включително чрез брак или осиновяване), както и братята и сестрите на стопанина или неговия/нейния съпруг(а).

Две лица, които живеят заедно на брачни начала без да са сключили брак, също се третират като съпрузи.

5.01.03.01

Членове на семейството на едноличния стопанин, извършващи селскостопанска работа за земеделското стопанство: мъже

—

Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска)

5.01.03.02

Членове на семейството на едноличния стопанин, извършващи селскостопанска работа за земеделското стопанство: жени

| — | Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска) |
| --- | --- |

—

Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска)

5.01.04

Постоянно наети работници, които не са членове на семейството

Всички лица, извършващи земеделска работа срещу всякакъв вид възнаграждение и получаващи такова (заплата, надници, дял от печалбата или други плащания включително плащания в натура) от земеделското стопанство, различни от стопанина и членовете на неговото семейство.

Постоянно наета работна сила са лицата, които извършват земеделска работа в стопанството всяка седмица през последните 12 месеца, приключващи на съответната дата на изследването, независимо от продължителността на работната седмица.

Тук влизат и лицата, които, макар и да са работили редовно през част от този период, не са могли да участват в работата през целия период, поради някоя от следните причини:

| 1. | Специални производствени условия в стопанството (напр. специализация в отглеждането на маслини, грозде или плодове и зеленчуци на открито или специализирани в угояването на добитък на пасища, което изисква работна ръка само за ограничен брой месеци); |
| --- | --- |

1.

Специални производствени условия в стопанството (напр. специализация в отглеждането на маслини, грозде или плодове и зеленчуци на открито или специализирани в угояването на добитък на пасища, което изисква работна ръка само за ограничен брой месеци);

| 2. | Отсъствие от работа поради отпуска, военна служба, болест, нещастен случай или смърт; |
| --- | --- |

2.

Отсъствие от работа поради отпуска, военна служба, болест, нещастен случай или смърт;

| 3. | Започване или прекъсване на трудови правоотношения със стопанството (обхващат се и работниците, които спират да работят в дадено земеделско стопанство, за да започнат да работят в друго през 12-те месеца преди съответната дата на изследването); |
| --- | --- |

3.

Започване или прекъсване на трудови правоотношения със стопанството (обхващат се и работниците, които спират да работят в дадено земеделско стопанство, за да започнат да работят в друго през 12-те месеца преди съответната дата на изследването);

| 4. | Пълно преустановяване на работата в стопанството, вследствие на неочаквани събития (наводнение, пожар и т.н.). |
| --- | --- |

4.

Пълно преустановяване на работата в стопанството, вследствие на неочаквани събития (наводнение, пожар и т.н.).

5.01.04.01

Постоянно наети работници, които не са членове на семейството: мъже

| — | Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска) |
| --- | --- |

—

Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска)

5.01.04.02

Постоянно наети работници, които не са членове на семейството: жени

| — | Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска) |
| --- | --- |

—

Селскостопанска работа в земеделското стопанство (различна от домакинска)

5.01.05

Временно наети работници, които не са членове на семейството: мъже и жени

Временно наети лица са работниците, които през последните 12 месеца преди съответната дата на изследването не са работили всяка седмица в земеделското стопанство поради причина, различна от посочените в категория „Постоянно наети работници, които не са членове на семейството“.

Брой работни дни, отработени от нередовно наемани работници, които не са членове на семейството, са всички дни с такава продължителност, че на работника да се плати заплата или друг вид възнаграждение (заплата, дял от печалбата или друг вид заплащане, включително заплащане в натура) за пълен работен ден, през които се извършва вид работа, който обичайно се осъществява от земеделски работници на пълен работен ден. Дните от отпуската и болничните не се броят за работни дни.

Пълен работен ден е нормалният работен ден на редовно наетите работници на пълно работно време.

5.01.06

Общ брой на приравнените пълни работни дни селскостопанска работа през 12-те месеца, предхождащи датата на изследването, които не са включени в предходна категория и са извършени в стопанството от лица, които не са в преки трудовоправни отношения със стопанството (напр. персонал на изпълнителя)

Земеделски работи от всякакъв характер, извършвани в и за стопанството от лица, които не се пряко наети в стопанството, но работят за своя сметка или са наети от трети лица, например от контрагенти или кооперации.

Броят на часовете положен труд трябва да се приравни на еквивалентния брой дни или седмици на база пълно работно време.

5.02

V. (ii) ДРУГИ ДОХОДОНОСНИ ДЕЙНОСТИ (различни от селскостопанска работа в земеделското стопанство и работа извън стопанството)

Друга доходоносна дейност е всяка дейност, осъществявана срещу възнаграждение (заплата, надници, дял от печалбата или друго плащане, включително заплащане в натура, в зависимост от оказаната услуга), без земеделската работа, дефинирана в раздел V. (i).

Включва се земеделската работа, осъществявана от работната сила на едно земеделско стопанство за друго земеделско стопанство.

Събира се информация само за стопанствата, в които стопанинът е физическо лице (напр. когато той е и управител). Не се включват юридически лица.

Изключват се неотделимите неземеделски вторични доходоносни дейности в стопанството, тъй като те са част от земеделската работа.

Като основна дейност

Дейности, които отнемат повече време, отколкото земеделската работа, осъществявана за стопанството.

Като вторична дейност

Дейности, които отнемат по-малко време, отколкото земеделската работа, осъществявана за стопанството.

5.02.01

Други доходоносни дейности на стопанина, който е и управител:

5.02.01.01

Като негова/нейна основна дейност

5.02.01.02

Като негова/нейна вторична дейност

Ако са осъществени други доходоносни дейности

5.02.01.03

Дейности, пряко свързани със стопанството

5.02.01.04

Дейности, които не са пряко свързани със стопанството

5.02.02

Други доходоносни дейности на съпруга/та на едноличния стопанин:

5.02.02.01

Като негова/нейна основна дейност

5.02.02.02

Като негова/нейна вторична дейност

Ако са осъществени други доходоносни дейности

5.02.02.03

Дейности, пряко свързани със стопанството

5.02.02.04

Дейности, които не са пряко свързани със стопанството

5.02.03

Други доходоносни дейности на другите членове на семейството на едноличния стопанин:

5.02.03.01

Като негова/нейна основна дейност

5.02.03.02

Като негова/нейна вторична дейност

Ако са осъществени други доходоносни дейности

5.02.03.03

Дейности, пряко свързани със стопанството

5.02.03.04

Дейности, които не са пряко свързани със стопанството

5.02.04

Работници, които не са членове на семейството, наемани пряко и редовно и участващи в други доходоносни дейности, които са пряко свързани със стопанството

5.02.04.01

Като негова/нейна основна дейност

5.02.04.02

Като негова/нейна вторична дейност

VI.   ДРУГИ ДОХОДОНОСНИ ДЕЙНОСТИ НА СТОПАНСТВОТО (пряко свързани със стопанството)

| 6.01 | VI. (i) Списък на другите доходоносни дейности

  Другите доходоносни дейности на стопанството включват всички дейности с изключение на земеделската работа, пряко свързана със стопанството и имаща икономическо въздействие върху него.
  „Дейности, пряко свързани със стопанството“ са дейностите, при които или ресурсите на стопанството (площи, сгради, техника и др.), или неговите продукти се използват в дейността. Ако се използва единствено земеделската работна ръка (семейна и несемейна) и не се използват никакви други ресурси на стопанството, работниците се считат за работещи в две различни образувания и поради това тези други доходоносни дейности не се смятат за директно свързани със стопанството.
  Неселскостопанската, както и селскостопанската работа за други стопанства се включва.
  В този контекст доходоносни дейности означава активна работа; поради това чисто финансовите инвестиции се изключват. Отдаването на земята под наем за различни дейности без по-нататъшно участие в тези дейности също се изключва. |
| --- | --- |
| 6.01.01 | | Туризъм, настаняване и други развлекателни дейности

  Всички дейности в областта на туризма, услуги по настаняване, посещения на стопанството от туристи или други групи, спортна и развлекателна дейност и т.н., при които се използват площта, сградите или други ресурси на стопанството. |
| 6.01.02 | | Занаяти

  Занаятчийски стоки, произведени в стопанството или от стопанина или членовете на семейството, или от несвързани със семейството на стопанина работници, при условие че те също така извършват земеделска работа, независимо от начина, по който се продават продуктите. |
| 6.01.03 | | Обработка на продукти от стопанството

  Цялата преработка на първични селскостопански продукти до преработени вторични продукти в стопанството, независимо дали суровините се произвеждат в стопанството или са закупени отвън. Това включва преработката на месо, производството на сирене и т.н.
  Цялата преработка на продуктите на стопанството спада към тази позиция, освен ако преработката се счита за част от селскостопанската дейност. Преработката на вино и производството на маслиново масло следователно се изключват, освен ако делът на закупените извън стопанството вино и маслиново масло е значителен. |
| 6.01.04 | | Производство на енергия от възобновяеми източници

  Производството на енергия от възобновяеми източници включва биогаз, биогорива или електроенергия, от вятърни турбини, друго оборудване или от селскостопански суровини.
  Тук не се включва възобновяемата енергия, произвеждана само за собствено потребление на стопанството. |
| 6.01.05 | | Дървообработване (напр. рязане)

  Преработката на сурова дървесина в стопанството с пазарна цел (нарязване на дървен материал и пр.). |
| 6.01.06 | | Аквакултури

  Производството на риба, ракообразни и други в стопанството. Дейностите, които са свързани само с риболов, се изключват. |
| 6.01.07 | | Работа като подизпълнител (с използване на средствата за производство на стопанството)

  Работа по договор, с използване на оборудване на стопанството, като се прави разграничение между работа във или извън земеделския отрасъл, напр. снегопочистване, превоз, поддържане на ландшафта, земеделски и екологични услуги и т.н. |
| 6.01.07.01 | | | Селскостопанска (за други стопанства) |
| 6.01.07.02 | | | Различна от селскостопанска |
| 6.01.08 | | Лесовъдство

  Лесовъдна работа, като се използват както техниката, така и работната сила на стопанството, които обичайно се използват за селскостопански цели. |
| 6.01.99 | | Други

  Други доходоносни дейности, пряко свързани със стопанството, които не са упоменати другаде. |
| 6.02 | VI. (ii) Значимост на другите доходоносни дейности, пряко свързани със стопанството |
| 6.02.01 | | Процент от крайната продукция на стопанството

  Дял на оборотът от другите доходоносни дейности, пряко свързани със стопанството, в общия оборот на стопанството (включително преки плащания). |

6.01

VI. (i) Списък на другите доходоносни дейности

Другите доходоносни дейности на стопанството включват всички дейности с изключение на земеделската работа, пряко свързана със стопанството и имаща икономическо въздействие върху него.

„Дейности, пряко свързани със стопанството“ са дейностите, при които или ресурсите на стопанството (площи, сгради, техника и др.), или неговите продукти се използват в дейността. Ако се използва единствено земеделската работна ръка (семейна и несемейна) и не се използват никакви други ресурси на стопанството, работниците се считат за работещи в две различни образувания и поради това тези други доходоносни дейности не се смятат за директно свързани със стопанството.

Неселскостопанската, както и селскостопанската работа за други стопанства се включва.

В този контекст доходоносни дейности означава активна работа; поради това чисто финансовите инвестиции се изключват. Отдаването на земята под наем за различни дейности без по-нататъшно участие в тези дейности също се изключва.

6.01.01

Туризъм, настаняване и други развлекателни дейности

Всички дейности в областта на туризма, услуги по настаняване, посещения на стопанството от туристи или други групи, спортна и развлекателна дейност и т.н., при които се използват площта, сградите или други ресурси на стопанството.

6.01.02

Занаяти

Занаятчийски стоки, произведени в стопанството или от стопанина или членовете на семейството, или от несвързани със семейството на стопанина работници, при условие че те също така извършват земеделска работа, независимо от начина, по който се продават продуктите.

6.01.03

Обработка на продукти от стопанството

Цялата преработка на първични селскостопански продукти до преработени вторични продукти в стопанството, независимо дали суровините се произвеждат в стопанството или са закупени отвън. Това включва преработката на месо, производството на сирене и т.н.

Цялата преработка на продуктите на стопанството спада към тази позиция, освен ако преработката се счита за част от селскостопанската дейност. Преработката на вино и производството на маслиново масло следователно се изключват, освен ако делът на закупените извън стопанството вино и маслиново масло е значителен.

6.01.04

Производство на енергия от възобновяеми източници

Производството на енергия от възобновяеми източници включва биогаз, биогорива или електроенергия, от вятърни турбини, друго оборудване или от селскостопански суровини.

Тук не се включва възобновяемата енергия, произвеждана само за собствено потребление на стопанството.

6.01.05

Дървообработване (напр. рязане)

Преработката на сурова дървесина в стопанството с пазарна цел (нарязване на дървен материал и пр.).

6.01.06

Аквакултури

Производството на риба, ракообразни и други в стопанството. Дейностите, които са свързани само с риболов, се изключват.

6.01.07

Работа като подизпълнител (с използване на средствата за производство на стопанството)

Работа по договор, с използване на оборудване на стопанството, като се прави разграничение между работа във или извън земеделския отрасъл, напр. снегопочистване, превоз, поддържане на ландшафта, земеделски и екологични услуги и т.н.

6.01.07.01

Селскостопанска (за други стопанства)

6.01.07.02

Различна от селскостопанска

6.01.08

Лесовъдство

Лесовъдна работа, като се използват както техниката, така и работната сила на стопанството, които обичайно се използват за селскостопански цели.

6.01.99

Други

Други доходоносни дейности, пряко свързани със стопанството, които не са упоменати другаде.

6.02

VI. (ii) Значимост на другите доходоносни дейности, пряко свързани със стопанството

6.02.01

Процент от крайната продукция на стопанството

Дял на оборотът от другите доходоносни дейности, пряко свързани със стопанството, в общия оборот на стопанството (включително преки плащания).

Formula

VII.   ПРИНОС ЗА РАЗВИТИЕТО НА СЕЛСКИТЕ РАЙОНИ

| 7.01 | Стопанство, което се е възползвало през последните 3 години от една от следните мерки за развитие на селските райони

  Следва да се събере информация дали стопанството се е възползвало през последните 3 години от една от следните мерки за развитие на селските райони в съответствие с някои определени стандарти и правила, посочени в Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (9), или когато е приложимо, в най-актуалното законодателство. |
| --- | --- |
| 7.01.01 | | Ползване на консултантски услуги

  Член 24 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: използване на консултантски услуги. |
| 7.01.02 | | Модернизация на земеделските стопанства

  Член 26 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: модернизация на земеделските стопанства. |
| 7.01.03 | | Добавена стойност към селскостопанските и горски продукти

  Член 28 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: добавяне на стойност към земеделските и горски продукти. |
| 7.01.04 | | Покриване на стандартите, основани на общностното право

  Член 31 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: покриване на стандартите, основани на общностното право. |
| 7.01.05 | | Участие на стопаните в проектите за качество на храните

  Член 32 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: участие на земеделски производители в схеми за качество на храните. |
| 7.01.06 | | Натура 2000 — плащания за селскостопански райони

  Член 38 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания по програма Натура 2000. |
| 7.01.07 | | Плащания, свързани с рамковата директива за водите

  Член 38 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания, свързани с Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10). |
| 7.01.08 | | Плащания за агроекология

  Член 39 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания за агроекология. |
| 7.01.08.01 | | | От които в рамката на биологичното земеделие

  Член 39 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания за агроекология и когато стопанството извършва земеделски дейности в съответствие с определен набор от стандарти и правила, посочени в Регламент (ЕО) No 834/2007. |
| 7.01.09 | | Плащания, извършени по програмата за хуманно отношение към животните

  Член 40 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания за хуманно отношение към животните. |
| 7.01.10 | | Диверсификация към дейности, различни от селскостопанските

  Член 53 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: стартиране на неземеделски дейности. |
| 7.01.11 | | Насърчаване на туристическите дейности

  Член 55 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: насърчаване на туристически дейности. |

7.01

Стопанство, което се е възползвало през последните 3 години от една от следните мерки за развитие на селските райони

Следва да се събере информация дали стопанството се е възползвало през последните 3 години от една от следните мерки за развитие на селските райони в съответствие с някои определени стандарти и правила, посочени в Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (9), или когато е приложимо, в най-актуалното законодателство.

7.01.01

Ползване на консултантски услуги

Член 24 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: използване на консултантски услуги.

7.01.02

Модернизация на земеделските стопанства

Член 26 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: модернизация на земеделските стопанства.

7.01.03

Добавена стойност към селскостопанските и горски продукти

Член 28 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: добавяне на стойност към земеделските и горски продукти.

7.01.04

Покриване на стандартите, основани на общностното право

Член 31 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: покриване на стандартите, основани на общностното право.

7.01.05

Участие на стопаните в проектите за качество на храните

Член 32 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: участие на земеделски производители в схеми за качество на храните.

7.01.06

Натура 2000 — плащания за селскостопански райони

Член 38 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания по програма Натура 2000.

7.01.07

Плащания, свързани с рамковата директива за водите

Член 38 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания, свързани с Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (10).

7.01.08

Плащания за агроекология

Член 39 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания за агроекология.

7.01.08.01

От които в рамката на биологичното земеделие

Член 39 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания за агроекология и когато стопанството извършва земеделски дейности в съответствие с определен набор от стандарти и правила, посочени в Регламент (ЕО) No 834/2007.

7.01.09

Плащания, извършени по програмата за хуманно отношение към животните

Член 40 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: плащания за хуманно отношение към животните.

7.01.10

Диверсификация към дейности, различни от селскостопанските

Член 53 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: стартиране на неземеделски дейности.

7.01.11

Насърчаване на туристическите дейности

Член 55 от Регламент (ЕО) No 1698/2005: насърчаване на туристически дейности.

---

(1)  Основните дефиниции на земеделските стопанства и животновъдните единици са изложени в член 2 от Регламент (ЕО) No 1166/2008.

(2)  Не се предоставя през 2010 г.

(3)  ОВ L 189, 20.7.2007 г., стр. 1.

(4)  ОВ L 33, 5.2.2004 г., стр. 1.

(5)  ОВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 1.

(6)  ОВ L 148, 6.6.2008 г., стр. 1.

(7)  ОВ L 106, 17.4.2001 г., стр. 1.

(8)  Не се предоставя през 2013 г.

(9)  ОВ L 277, 21.10.2005 г., стр. 1.

(10)  ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

Дефиниции на характеристиките, използвани при изследванията на Общността на земеделските производствени методи

I.   МЕТОДИ НА ОБРАБОТКА НА ЗЕМЯТА

| 1.01 | Традиционна обработка (лемежен плуг или дисков плуг)

  Обработваема земя, подлежаща на традиционна обработка, която включва обръщане на почвата, обикновено с лемежен плуг или с дисков плуг като първична обработка, последвано от вторична обработка с дискова брана. |
| --- | --- |
| 1.02 | Консервационна обработка (плитка оран)

  Обработваема земя, подлежаща на консервационна (плитка) обработка, представляваща вид практика при оранта или система от практики при оранта, при които на повърхността на почвата се оставят остатъци от растенията (поне 30 %) за контрол върху ерозията и съхраняване на влагата, като обикновено почвата не се обръща. |
| 1.03 | Нулева оран (директно засяване)

  Обработваема земя, която не се разорава между прибирането на реколтата и засяването. |

1.01

Традиционна обработка (лемежен плуг или дисков плуг)

Обработваема земя, подлежаща на традиционна обработка, която включва обръщане на почвата, обикновено с лемежен плуг или с дисков плуг като първична обработка, последвано от вторична обработка с дискова брана.

1.02

Консервационна обработка (плитка оран)

Обработваема земя, подлежаща на консервационна (плитка) обработка, представляваща вид практика при оранта или система от практики при оранта, при които на повърхността на почвата се оставят остатъци от растенията (поне 30 %) за контрол върху ерозията и съхраняване на влагата, като обикновено почвата не се обръща.

1.03

Нулева оран (директно засяване)

Обработваема земя, която не се разорава между прибирането на реколтата и засяването.

II.   КОНСЕРВАЦИЯ НА ПОЧВАТА

| 2.01 | Почвена покривка през зимата

  Начинът, по който обработваемата земя е покрита с растения или остатъци от тях или е оставена оголена през зимата. |
| --- | --- |
| 2.01.01 | | Обичайни зимни култури

  Обработваема земя, на която културите се засяват през есента и се развиват през зимата (обичайни зимни култури като зимната пшеница), като обичайно реколтата се прибира или се използва за паша. |
| 2.01.02 | | Покривни култури или междинни култури

  Обработваема земя, на която се засяват растения специално, за да се намали загубата на почва, хранителни вещества и продукти за защита на растенията през зимата или други периоди, когато в противен случай земята би била оголена и предразположена към загуби. Икономическата изгода от подобни култури е ниска и тяхната основна цел е защита на почвата и хранителните вещества.
  Те обикновено се разорават през пролетта преди засяването на друга култура, като не се прибират и не се използват за пасища. |
| 2.01.03 | | Растителни остатъци

  Обработваема земя, покрита през зимата с растителни остатъци и стърнища от предходния сезон на реколтата. Междинните и покривните култури се изключват. |
| 2.01.04 | | Гола почва

  Обработваема земя, която се разорава или обработва по друг начин през есента и не се засява или покрива през зимата с никакви растителни остатъци, като остава оголена до агротехническите операции преди засяването или засяването през следващия пролетен период. |
| 2.02 | Ротация на културите |
| 2.02.01 | | Дял на обработваемите площи извън планираната ротация на културите

  Обработваема земя, върху която в продължение на 3 или повече години последователно се отглежда една и съща култура и която не е част от планирана ротация на култури.
  Ротацията на културите е практика на годишно редуване на отглежданите култури на дадено поле по планирана схема или поредица през последователни стопански години, така че на едно и също поле да не се отглеждат без прекъсване едни и същи видове култури. Когато се отглежда една и съща култура без прекъсване, може да се използва терминът монокултура. |

2.01

Почвена покривка през зимата

Начинът, по който обработваемата земя е покрита с растения или остатъци от тях или е оставена оголена през зимата.

2.01.01

Обичайни зимни култури

Обработваема земя, на която културите се засяват през есента и се развиват през зимата (обичайни зимни култури като зимната пшеница), като обичайно реколтата се прибира или се използва за паша.

2.01.02

Покривни култури или междинни култури

Обработваема земя, на която се засяват растения специално, за да се намали загубата на почва, хранителни вещества и продукти за защита на растенията през зимата или други периоди, когато в противен случай земята би била оголена и предразположена към загуби. Икономическата изгода от подобни култури е ниска и тяхната основна цел е защита на почвата и хранителните вещества.

Те обикновено се разорават през пролетта преди засяването на друга култура, като не се прибират и не се използват за пасища.

2.01.03

Растителни остатъци

Обработваема земя, покрита през зимата с растителни остатъци и стърнища от предходния сезон на реколтата. Междинните и покривните култури се изключват.

2.01.04

Гола почва

Обработваема земя, която се разорава или обработва по друг начин през есента и не се засява или покрива през зимата с никакви растителни остатъци, като остава оголена до агротехническите операции преди засяването или засяването през следващия пролетен период.

2.02

Ротация на културите

2.02.01

Дял на обработваемите площи извън планираната ротация на културите

Обработваема земя, върху която в продължение на 3 или повече години последователно се отглежда една и съща култура и която не е част от планирана ротация на култури.

Ротацията на културите е практика на годишно редуване на отглежданите култури на дадено поле по планирана схема или поредица през последователни стопански години, така че на едно и също поле да не се отглеждат без прекъсване едни и същи видове култури. Когато се отглежда една и съща култура без прекъсване, може да се използва терминът монокултура.

III.   ХАРАКТЕРИСТИКИ НА ЗАОБИКАЛЯЩАТА СРЕДА

| 3.01 | Линейни елементи, поддържани от стопанина през последните 3 години

  Линейните елементи са непрекъснати, направени от човека редици дървета, храсти, каменни стени и т.н., които обикновено служат за очертаване на границите на парцела. |
| --- | --- |
| 3.01.а | | Зелени плетове

  Редици от храсти, образуващи зелен плет, понякога с редица дървета в центъра. |
| 3.01.б | | Дървесни пояси

  Непрекъснати линии от дървесна растителност, обикновено очертаващи границите на парцел в рамките на земеделската земя или разположени по дължината на пътища или водни повърхности. |
| 3.01.в | | Каменни стени

  Направени от човека структури от тухли или камък, напр. стени от сухи камъни и строителен разтвор. |
| 3.02 | Линейни елементи, създадени през последните 3 години |
| 3.02.а | | Зелени плетове |
| 3.02.б | | Дървесни пояси |
| 3.02.в | | Каменни стени |

3.01

Линейни елементи, поддържани от стопанина през последните 3 години

Линейните елементи са непрекъснати, направени от човека редици дървета, храсти, каменни стени и т.н., които обикновено служат за очертаване на границите на парцела.

3.01.а

Зелени плетове

Редици от храсти, образуващи зелен плет, понякога с редица дървета в центъра.

3.01.б

Дървесни пояси

Непрекъснати линии от дървесна растителност, обикновено очертаващи границите на парцел в рамките на земеделската земя или разположени по дължината на пътища или водни повърхности.

3.01.в

Каменни стени

Направени от човека структури от тухли или камък, напр. стени от сухи камъни и строителен разтвор.

3.02

Линейни елементи, създадени през последните 3 години

3.02.а

Зелени плетове

3.02.б

Дървесни пояси

3.02.в

Каменни стени

IV.   ЖИВОТИНСКА ПАША

| 4.01 | Паша в стопанството |
| --- | --- |
| 4.01.01 | | Пасищна площ през референтната година

  Общата пасищна площ, притежавана, наета или разпределена по друг начин за земеделското стопанство, върху която се държат животните за паша през референтната година. |
| 4.01.02 | | Време, през което животните са на открита паша

  Броят месеци, през които животните са били на паша върху площ, притежавана, наета или разпределена по друг начин за земеделското стопанство през референтната година. |
| 4.02 | Паша на обща мера

  Обща мера е земята, която не принадлежи пряко на земеделското стопанство, но върху която се прилагат права на ползване. Тя може да се състои от пасища, градини или друга земя.
  Най-общо, общата мера е използваната земеделска площ, която е собственост на публичен орган (държава, община и т.н.) и върху която друго лице може да упражнява права на ползване, обикновено заедно с други лица. |
| 4.02.01 | | Общ брой животни на паша на обща мера |
| 4.02.02 | | Време, пред което животните са на паша на обща мера

  Броят месеци, през които животните са на паша на обща мера през референтната година |

4.01

Паша в стопанството

4.01.01

Пасищна площ през референтната година

Общата пасищна площ, притежавана, наета или разпределена по друг начин за земеделското стопанство, върху която се държат животните за паша през референтната година.

4.01.02

Време, през което животните са на открита паша

Броят месеци, през които животните са били на паша върху площ, притежавана, наета или разпределена по друг начин за земеделското стопанство през референтната година.

4.02

Паша на обща мера

Обща мера е земята, която не принадлежи пряко на земеделското стопанство, но върху която се прилагат права на ползване. Тя може да се състои от пасища, градини или друга земя.

Най-общо, общата мера е използваната земеделска площ, която е собственост на публичен орган (държава, община и т.н.) и върху която друго лице може да упражнява права на ползване, обикновено заедно с други лица.

4.02.01

Общ брой животни на паша на обща мера

4.02.02

Време, пред което животните са на паша на обща мера

Броят месеци, през които животните са на паша на обща мера през референтната година

V.   СЕЛСКОСТОПАНСКИ СГРАДИ ЗА ЖИВОТНИ

| 5.01 | Едър добитък |
| --- | --- |
| 5.01.01 | | Обор с прегради за животните — твърд и течен оборски тор

  Сгради за животните, в които те се завързват на местата им и не им се позволява да се движат свободно и в които оборският тор обикновено се отстранява механично извън сградата като твърд или течен оборски тор. |
| 5.01.02 | | Обори с прегради за животните — полутечен тор

  Сгради за животните, в които те се завързват на местата им и не им се позволява да се движат свободно и в които оборският тор и урината попадат в яма под пода, в която те образуват полутечен тор. |
| 5.01.03 | | Обори без прегради за животните — твърд и течен оборски тор

  Сгради за животните, в които им се позволява да се движат свободно и в които оборският тор обикновено се отстранява механично извън сградата като твърд или течен оборски тор. |
| 5.01.04 | | Обори без прегради за животните — полутечен тор

  Сгради за животните, в които им се позволява да се движат свободно и в които оборският тор и урината попадат в яма под пода, в която те образуват полутечен тор или се насочват чрез бетонни канали към резервоари или басейни, заедно с натрупания във външните дворове полутечен тор. |
| 5.01.99 | | Други

  Всички видове сгради за животни, които не попадат в описаните по-горе категории. |
| 5.02 | Свине |
| 5.02.01 | | Частичен скаров под

  Сгради за животните, в които подът е с частичен гредоред; т.е. част от пода е с отверстия, през които твърдите и течните отпадъци падат под пода в яма, където образуват полутечен тор. |
| 5.02.02 | | Скаров под

  Сгради за животните, в които подът е с пълен гредоред; т.е. целият под е с отверстия, през които твърдите и течните отпадъци падат под пода в яма, където образуват полутечен тор. |
| 5.02.03 | | Върху сламена постеля (дебела несменяема постеля)

  Сгради за животни, в които подът е покрит с дебел слой постеля (слама, торф, стърготини или друг подобен материал, свързващ оборския тор с урината), която се отстранява само на интервали, които могат да са с продължителност няколко месеца. |
| 5.02.99 | | Други

  Всички видове сгради за животни, които не попадат в описаните по-горе категории. |
| 5.03 | Кокошки носачки |
| 5.03.01 | | Върху сламена постеля (дебела несменяема постеля)

  Сгради, в които подът е покрит с дебел слой постеля (слама, торф, стърготини или друг подобен материал, свързващ тора), която се отстранява само на интервали, които могат да са с продължителност няколко месеца. |
| 5.03.02 | | Клетки (всички видове)

  Сгради, в които кокошките носачки се държат в клетки, по една или повече в клетка. |
| 5.03.02.01 | | | Клеткиз с лента за гуано

  Клетки, в които животинският тор се отстранява механично с лента за гуано, минаваща под кафезите и излизаща извън сградата, като твърд или течен оборски тор. |
| 5.03.02.02 | | | Клетки с дълбок улей

  Клетки, в които животинският тор пада в дълбок улей под клетките, където се образува полутечен тор. |
| 5.03.02.03 | | | Клетка на стойка

  Клетки, в които животинският тор пада на пода под клетките, където се образува твърд или течен оборски тор, който редовно се отстранява механично. |
| 5.03.99 | | Други

  Всички видове сгради, които не попадат в описаните по-горе категории. |

5.01

Едър добитък

5.01.01

Обор с прегради за животните — твърд и течен оборски тор

Сгради за животните, в които те се завързват на местата им и не им се позволява да се движат свободно и в които оборският тор обикновено се отстранява механично извън сградата като твърд или течен оборски тор.

5.01.02

Обори с прегради за животните — полутечен тор

Сгради за животните, в които те се завързват на местата им и не им се позволява да се движат свободно и в които оборският тор и урината попадат в яма под пода, в която те образуват полутечен тор.

5.01.03

Обори без прегради за животните — твърд и течен оборски тор

Сгради за животните, в които им се позволява да се движат свободно и в които оборският тор обикновено се отстранява механично извън сградата като твърд или течен оборски тор.

5.01.04

Обори без прегради за животните — полутечен тор

Сгради за животните, в които им се позволява да се движат свободно и в които оборският тор и урината попадат в яма под пода, в която те образуват полутечен тор или се насочват чрез бетонни канали към резервоари или басейни, заедно с натрупания във външните дворове полутечен тор.

5.01.99

Други

Всички видове сгради за животни, които не попадат в описаните по-горе категории.

5.02

Свине

5.02.01

Частичен скаров под

Сгради за животните, в които подът е с частичен гредоред; т.е. част от пода е с отверстия, през които твърдите и течните отпадъци падат под пода в яма, където образуват полутечен тор.

5.02.02

Скаров под

Сгради за животните, в които подът е с пълен гредоред; т.е. целият под е с отверстия, през които твърдите и течните отпадъци падат под пода в яма, където образуват полутечен тор.

5.02.03

Върху сламена постеля (дебела несменяема постеля)

Сгради за животни, в които подът е покрит с дебел слой постеля (слама, торф, стърготини или друг подобен материал, свързващ оборския тор с урината), която се отстранява само на интервали, които могат да са с продължителност няколко месеца.

5.02.99

Други

Всички видове сгради за животни, които не попадат в описаните по-горе категории.

5.03

Кокошки носачки

5.03.01

Върху сламена постеля (дебела несменяема постеля)

Сгради, в които подът е покрит с дебел слой постеля (слама, торф, стърготини или друг подобен материал, свързващ тора), която се отстранява само на интервали, които могат да са с продължителност няколко месеца.

5.03.02

Клетки (всички видове)

Сгради, в които кокошките носачки се държат в клетки, по една или повече в клетка.

5.03.02.01

Клеткиз с лента за гуано

Клетки, в които животинският тор се отстранява механично с лента за гуано, минаваща под кафезите и излизаща извън сградата, като твърд или течен оборски тор.

5.03.02.02

Клетки с дълбок улей

Клетки, в които животинският тор пада в дълбок улей под клетките, където се образува полутечен тор.

5.03.02.03

Клетка на стойка

Клетки, в които животинският тор пада на пода под клетките, където се образува твърд или течен оборски тор, който редовно се отстранява механично.

5.03.99

Други

Всички видове сгради, които не попадат в описаните по-горе категории.

VI.   ПРИЛОЖЕНИЕ НА ЖИВОТИНСКИ ТОР

| 6.01 | Използвана земеделска площ, на която се прилага твърд/оборски тор |
| --- | --- |
| 6.01.01 | | Общо

  Общата използвана земеделска земя в стопанството, върху която се прилага твърд или течен оборски тор през референтната година. |
| 6.01.02 | | С непосредствено включване

  Общата използвана земеделска земя в стопанството, върху която прилаганият животински тор се вкарва в почвата механично, като се използват техники, които позволяват той да се абсорбира незабавно. |
| 6.02 | Използвана земеделска площ, върху която се прилага полутечен тор |
| 6.02.01 | | Общо

  Общата използвана земеделска земя в стопанството, върху която се прилага полутечен оборски тор през референтната година. |
| 6.02.02 | | С незабавно включване или впръскване

  Общата използвана земеделска земя в стопанството, върху която прилаганият полутечен тор се вкарва в почвата механично, като се използват техники, които позволяват той да се абсорбира незабавно или върху която полутечният тор се впръсква директно при прилагането му. |
| 6.03 | Процент на общото произведено количество тор, изнесено от стопанството

  Количеството животински и полутечен тор, което е продадено или отстранено по друг начин от стопанството, оценено приблизително като процент от общото количество животински и полутечен тор, произведен в стопанството през референтната година. |

6.01

Използвана земеделска площ, на която се прилага твърд/оборски тор

6.01.01

Общо

Общата използвана земеделска земя в стопанството, върху която се прилага твърд или течен оборски тор през референтната година.

6.01.02

С непосредствено включване

Общата използвана земеделска земя в стопанството, върху която прилаганият животински тор се вкарва в почвата механично, като се използват техники, които позволяват той да се абсорбира незабавно.

6.02

Използвана земеделска площ, върху която се прилага полутечен тор

6.02.01

Общо

Общата използвана земеделска земя в стопанството, върху която се прилага полутечен оборски тор през референтната година.

6.02.02

С незабавно включване или впръскване

Общата използвана земеделска земя в стопанството, върху която прилаганият полутечен тор се вкарва в почвата механично, като се използват техники, които позволяват той да се абсорбира незабавно или върху която полутечният тор се впръсква директно при прилагането му.

6.03

Процент на общото произведено количество тор, изнесено от стопанството

Количеството животински и полутечен тор, което е продадено или отстранено по друг начин от стопанството, оценено приблизително като процент от общото количество животински и полутечен тор, произведен в стопанството през референтната година.

VII.   СЪОРЪЖЕНИЯ ЗА СЪХРАНЕНИЕ И ОБРАБОТКА НА ЖИВОТИНСКИЯ ТОР

| 7.01 | Съоръжения за съхранение на: |
| --- | --- |
| 7.01.01 | | Твърд тор

  Съоръжения за съхранение на твърд тор върху водонепропусклива повърхност с канализационна система, с или без покрив.
  Екскременти от домашни животни, с или без слама, които е възможно да съдържат малко количество урина. |
| 7.01.02 | | Течен тор

  Водонепропусклив резервоар, открит или покрит, или облицована лагуна за съхранение на течен тор.
  Течният тор е урина от домашни животни, който е възможно да съдържа малко количество екскременти и/или вода. |
| 7.01.03 | | Полутечен тор

  Водонепропусклив резервоар, открит или покрит, или облицована лагуна за съхранение на полутечен тор.
  Полутечният тор е животински тор в течна форма, който представлява смес от екскременти и урина от домашни животни, в който е възможно да се съдържа вода и/или малко количество слама. |
| 7.01.03.01 | | | Резервоари за полутечен тор

  Резервоари, обикновено направени от водонепропусклив материал, използвани за съхранение на полутечен тор. |
| 7.01.03.02 | | | Басейн

  Яма, издълбана в почвата, обикновено облицована, използвана за съхранение на полутечен тор. |
| 7.02 | Съоръженията за съхранение покрити ли са?

  Съоръженията за съхранение на животински тор се покриват по такъв начин (напр. с бетонен капак, навес, брезент и т.н.), че да са защитени от дъжд или други валежи и да могат да се намалят емисиите на амоняк. |
| | | Твърд тор |
| | | Течен тор |
| | | Полутечен тор |

7.01

Съоръжения за съхранение на:

7.01.01

Твърд тор

Съоръжения за съхранение на твърд тор върху водонепропусклива повърхност с канализационна система, с или без покрив.

Екскременти от домашни животни, с или без слама, които е възможно да съдържат малко количество урина.

7.01.02

Течен тор

Водонепропусклив резервоар, открит или покрит, или облицована лагуна за съхранение на течен тор.

Течният тор е урина от домашни животни, който е възможно да съдържа малко количество екскременти и/или вода.

7.01.03

Полутечен тор

Водонепропусклив резервоар, открит или покрит, или облицована лагуна за съхранение на полутечен тор.

Полутечният тор е животински тор в течна форма, който представлява смес от екскременти и урина от домашни животни, в който е възможно да се съдържа вода и/или малко количество слама.

7.01.03.01

Резервоари за полутечен тор

Резервоари, обикновено направени от водонепропусклив материал, използвани за съхранение на полутечен тор.

7.01.03.02

Басейн

Яма, издълбана в почвата, обикновено облицована, използвана за съхранение на полутечен тор.

7.02

Съоръженията за съхранение покрити ли са?

Съоръженията за съхранение на животински тор се покриват по такъв начин (напр. с бетонен капак, навес, брезент и т.н.), че да са защитени от дъжд или други валежи и да могат да се намалят емисиите на амоняк.

Твърд тор

Течен тор

Полутечен тор

VIII.   НАПОЯВАНЕ

| 8.01 | Поливни площи |
| --- | --- |
| 8.01.01 | | Средна поливна площ през последните три години

  Средната използвана от стопанството земеделска площ, която се напоява през последните 3 години, включително през референтната година. |
| 8.01.02 | | Общо обработвани площи, напоявани най-малко веднъж през последните 12 месеца

  Площ на културите, които са действително напоявани поне веднъж през последните 12 месеца преди референтната дата на изследването, които следва да се разбият в зависимост от категориите на културите.

  Културите са дефинирани в Раздел II. Земя. |
| 8.01.02.01 | | | Зърнено-житни култури за зърнопроизводство (включително семена) (без царевица и ориз) |
| 8.01.02.02 | | | Царевица (за зърно и фуражна) |
| 8.01.02.03 | | | Ориз |
| 8.01.02.04 | | | Зърненобобови и протеинови култури за зърнопроизводство (включително семена и смеси от бобови и житни култури) |
| 8.01.02.05 | | | Картофи (включително ранни картофи и картофи за семе) |
| 8.01.02.06 | | | Захарно цвекло (с изключение на семена) |
| 8.01.02.07 | | | Рапица и синап |
| 8.01.02.08 | | | Слънчоглед |
| 8.01.02.09 | | | Влакнодайни култури (лен, коноп, други влакнодайни култури) |
| 8.01.02.10 | | | Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди — открити насаждения |
| 8.01.02.11 | | | Временни и трайни тревни насаждения |
| 8.01.02.12 | | | Други култури върху обработваема земя |
| 8.01.02.13 | | | Овощни и ягодоплодни насаждения |
| 8.01.02.14 | | | Цитрусови насаждения |
| 8.01.02.15 | | | Маслинови насаждения |
| 8.01.02.16 | | | Лозя |
| 8.02 | Използвани методи за напояване |
| 8.02.01 | | Гравитачно напояване (повърхностно заливане, по бразди)

  Насочването на водата по земната повърхност, или чрез заливане на цялата площ, или чрез отвеждането ѝ по малки улеи между засетите с култури лехи с използване на силата на гравитацията. |
| 8.02.02 | | Дъждуване

  Напояване на растенията чрез разпръскване на водата под високо налягане като дъжд над насажденията. |
| 8.02.03 | | Капково напояване

  Напояване на растенията чрез довеждане на водата ниско покрай растенията капка по капка или с микропръскачки, или чрез довеждането ѝ до състояние, подобно на мъгла. |
| 8.03 | Използван от стопанството източник на поливна вода

  Източникът на цялата поливна вода, използвана в стопанството, или на част от нея. |
| 8.03.01 | | Подпочвени води в стопанството

  Водоизточници, разположени в стопанството или в близост до него, използващи вода, изпомпвана от сондирани или изкопани кладенци, или от свободно течащи естествени извори на подпочвени води или подобни на тях. |
| 8.03.02 | | Открити водоизточници в стопанството (водоеми или язовири)

  Малки естествени водоеми или изкуствени язовири, разположени изцяло в рамките на стопанството или използвани само от едно стопанство. |
| 8.03.03 | | Естествени водоизточници извън стопанството от езера, реки или потоци

  Повърхностни сладки води (езера, реки и други водни пътища), които не са създадени изкуствено за целите на напояването. |
| 8.03.04 | | Естествени водоизточници извън стопанството от общата водоснабдителна система

  Водни източници извън стопанството, различни от посочените в позиция „Повърхностни води извън стопанството от езера, реки или потоци“, които са достъпни за поне две стопанства. Достъпът до такива водоизточници обикновено се таксува. |
| 8.03.99. | | Други източници

  Други източници на вода за напояване, които не са упоменати другаде. Те могат да са за вода от силно солени източници като Атлантическия океан или Средиземно море, в който случай тя се преработва за намаляване концентрацията на сол (обезсоляване) преди да се използва, или от нискосолени източници, като Балтийско море и някои реки, в който случай водата може да се използва директно в непреработен вид. Вода, която е преминала през пречиствателна процедура за отпадъчни води и се предоставя на ползвателя като рециклирани отпадъчни води. |
| 8.04 | Количество на използваната вода за напояване на година

  Количество вода, която е използвана за напояване в стопанството, през 12-те месеца преди референтната дата на изследването, независимо от източника. |

8.01

Поливни площи

8.01.01

Средна поливна площ през последните три години

Средната използвана от стопанството земеделска площ, която се напоява през последните 3 години, включително през референтната година.

8.01.02

Общо обработвани площи, напоявани най-малко веднъж през последните 12 месеца

Площ на културите, които са действително напоявани поне веднъж през последните 12 месеца преди референтната дата на изследването, които следва да се разбият в зависимост от категориите на културите.

Културите са дефинирани в Раздел II. Земя.

8.01.02.01

Зърнено-житни култури за зърнопроизводство (включително семена) (без царевица и ориз)

8.01.02.02

Царевица (за зърно и фуражна)

8.01.02.03

Ориз

8.01.02.04

Зърненобобови и протеинови култури за зърнопроизводство (включително семена и смеси от бобови и житни култури)

8.01.02.05

Картофи (включително ранни картофи и картофи за семе)

8.01.02.06

Захарно цвекло (с изключение на семена)

8.01.02.07

Рапица и синап

8.01.02.08

Слънчоглед

8.01.02.09

Влакнодайни култури (лен, коноп, други влакнодайни култури)

8.01.02.10

Пресни зеленчуци, пъпеши и ягоди — открити насаждения

8.01.02.11

Временни и трайни тревни насаждения

8.01.02.12

Други култури върху обработваема земя

8.01.02.13

Овощни и ягодоплодни насаждения

8.01.02.14

Цитрусови насаждения

8.01.02.15

Маслинови насаждения

8.01.02.16

Лозя

8.02

Използвани методи за напояване

8.02.01

Гравитачно напояване (повърхностно заливане, по бразди)

Насочването на водата по земната повърхност, или чрез заливане на цялата площ, или чрез отвеждането ѝ по малки улеи между засетите с култури лехи с използване на силата на гравитацията.

8.02.02

Дъждуване

Напояване на растенията чрез разпръскване на водата под високо налягане като дъжд над насажденията.

8.02.03

Капково напояване

Напояване на растенията чрез довеждане на водата ниско покрай растенията капка по капка или с микропръскачки, или чрез довеждането ѝ до състояние, подобно на мъгла.

8.03

Използван от стопанството източник на поливна вода

Източникът на цялата поливна вода, използвана в стопанството, или на част от нея.

8.03.01

Подпочвени води в стопанството

Водоизточници, разположени в стопанството или в близост до него, използващи вода, изпомпвана от сондирани или изкопани кладенци, или от свободно течащи естествени извори на подпочвени води или подобни на тях.

8.03.02

Открити водоизточници в стопанството (водоеми или язовири)

Малки естествени водоеми или изкуствени язовири, разположени изцяло в рамките на стопанството или използвани само от едно стопанство.

8.03.03

Естествени водоизточници извън стопанството от езера, реки или потоци

Повърхностни сладки води (езера, реки и други водни пътища), които не са създадени изкуствено за целите на напояването.

8.03.04

Естествени водоизточници извън стопанството от общата водоснабдителна система

Водни източници извън стопанството, различни от посочените в позиция „Повърхностни води извън стопанството от езера, реки или потоци“, които са достъпни за поне две стопанства. Достъпът до такива водоизточници обикновено се таксува.

8.03.99.

Други източници

Други източници на вода за напояване, които не са упоменати другаде. Те могат да са за вода от силно солени източници като Атлантическия океан или Средиземно море, в който случай тя се преработва за намаляване концентрацията на сол (обезсоляване) преди да се използва, или от нискосолени източници, като Балтийско море и някои реки, в който случай водата може да се използва директно в непреработен вид. Вода, която е преминала през пречиствателна процедура за отпадъчни води и се предоставя на ползвателя като рециклирани отпадъчни води.

8.04

Количество на използваната вода за напояване на година

Количество вода, която е използвана за напояване в стопанството, през 12-те месеца преди референтната дата на изследването, независимо от източника.

---

| 15.12.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 329/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 329/29

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1201/2009 НА КОМИСИЯТА

30 ноември 2009 година

за прилагане на Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно преброяването на населението и жилищния фонд по отношение на техническите спецификации на темите и на техните разбивки

(текст от значение за ЕИП)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно преброяването на населението и жилищния фонд (1), и по-специално член 5, параграф 4 от него,

като има предвид че:

| (1) | С цел да се осигури съпоставимост на данните от извършените в държавите-членки преброявания на населението и жилищния фонд и да се позволи съставянето на надеждни сравнения на общностно равнище, обхванатите от преброяването теми трябва да бъдат определени и разбити по един и същ начин във всички държави-членки в съответствие с изискванията на Регламент (ЕО) No 763/2008. Поради това в Регламент (ЕО) No 763/2008 се съдържа изискването Европейската комисия да приеме технически спецификации за тези теми и за техните разбивки. |
| --- | --- |

(1)

С цел да се осигури съпоставимост на данните от извършените в държавите-членки преброявания на населението и жилищния фонд и да се позволи съставянето на надеждни сравнения на общностно равнище, обхванатите от преброяването теми трябва да бъдат определени и разбити по един и същ начин във всички държави-членки в съответствие с изискванията на Регламент (ЕО) No 763/2008. Поради това в Регламент (ЕО) No 763/2008 се съдържа изискването Европейската комисия да приеме технически спецификации за тези теми и за техните разбивки.

| (2) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система, |
| --- | --- |

(2)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета на Европейската статистическа система,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

С настоящия регламент се определят регламент определя техническите спецификации на обхванатите при преброяването теми и на техните разбивки, необходими за прилагането на Регламент (ЕО) No 763/2008. Техническите спецификации, приложими по отношение на данните, които следва да бъдат предоставени на Европейската комисия за референтната 2011 година, са посочени в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 30 ноември 2009 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 218, 13.8.2008 г., стр. 14.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Технически спецификации на обхванатите при преброяването теми и на техните разбивки

Техническите спецификации са представени в следния ред:

| — | Всяка от темите е отбелязана със заглавие. |
| --- | --- |

—

Всяка от темите е отбелязана със заглавие.

| — | Заглавията на темите могат да бъдат последвани от технически спецификации, отнасящи се до съответната тема по принцип. |
| --- | --- |

—

Заглавията на темите могат да бъдат последвани от технически спецификации, отнасящи се до съответната тема по принцип.

| — | В техническите спецификации се уточнява(т) разбивката/ите на темите. Някои теми имат по няколко разбивки, всяка от тях с различна степен на детайлност. В тези случаи разбивките с най-висока степен на детайлност се обозначават с буквата „H“, разбивките със средна степен на детайлност — с „M“, а разбивките с най-ниска степен на детайлност — с „L“. |
| --- | --- |

—

В техническите спецификации се уточнява(т) разбивката/ите на темите. Някои теми имат по няколко разбивки, всяка от тях с различна степен на детайлност. В тези случаи разбивките с най-висока степен на детайлност се обозначават с буквата „H“, разбивките със средна степен на детайлност — с „M“, а разбивките с най-ниска степен на детайлност — с „L“.

| — | Посочват се сборовете, за които се отнасят разбивките. Всяка разбивка може да бъде последвана от допълнителни технически спецификации, които се отнасят конкретно до въпросната разбивка. |
| --- | --- |

—

Посочват се сборовете, за които се отнасят разбивките. Всяка разбивка може да бъде последвана от допълнителни технически спецификации, които се отнасят конкретно до въпросната разбивка.

Определенията, предвидени в член 2 от Регламент (ЕО) No 763/2008, се прилагат и към настоящия регламент.

Тема: Обичайно местопребиваване

При прилагането на определението за „обичайно местопребиваване“, дадено в член 2, буква г) от Регламент (ЕО) No 763/2008, държавите-членки разглеждат специалните случаи както следва:

| а) | Когато едно лице има няколко обичайни местопребивавания в рамките на една година, за негово обичайно местопребиваване се приема мястото, на което е прекарало по-голямата част от годината, без значение дали то се намира в друго населено място в същата държава или извън границите ѝ. Въпреки това, ако дадено лице през седмицата работи далече от дома си и се прибира в семейното жилище през уикенда, за негово обичайно местопребиваване се приема семейното жилище, без значение дали работното му място е в друго населено място в рамките на същата държава или извън нея. |
| --- | --- |

а)

Когато едно лице има няколко обичайни местопребивавания в рамките на една година, за негово обичайно местопребиваване се приема мястото, на което е прекарало по-голямата част от годината, без значение дали то се намира в друго населено място в същата държава или извън границите ѝ. Въпреки това, ако дадено лице през седмицата работи далече от дома си и се прибира в семейното жилище през уикенда, за негово обичайно местопребиваване се приема семейното жилище, без значение дали работното му място е в друго населено място в рамките на същата държава или извън нея.

| б) | За обичайно местопребиваване на учащите в заведения за начално и средно образование, които са далече от дома през учебната година, се приема семейното жилище, без оглед на това дали учат в друго населено място в рамките на същата държава или извън нея. |
| --- | --- |

б)

За обичайно местопребиваване на учащите в заведения за начално и средно образование, които са далече от дома през учебната година, се приема семейното жилище, без оглед на това дали учат в друго населено място в рамките на същата държава или извън нея.

| в) | За обичайно местопребиваване на обучаващите се в колеж или университет далече от дома се приема адресът, на който те са регистрирани през учебната година, без значение дали местопребиваването е институция (като например интернат) или частна квартира, и без оглед на това дали те следват в друго населено място в рамките на същата държава или извън нея. Изключение от това са случаите, в които мястото на следване се намира в същата държава, за обичайно местопребиваване може да се приеме семейното жилище. |
| --- | --- |

в)

За обичайно местопребиваване на обучаващите се в колеж или университет далече от дома се приема адресът, на който те са регистрирани през учебната година, без значение дали местопребиваването е институция (като например интернат) или частна квартира, и без оглед на това дали те следват в друго населено място в рамките на същата държава или извън нея. Изключение от това са случаите, в които мястото на следване се намира в същата държава, за обичайно местопребиваване може да се приеме семейното жилище.

| г) | Дадена институция може да се разглежда като обичайно местопребиваване на всеки един от нейните обитатели, които към момента на преброяването са живели или възнамеряват да живеят в нея в продължение на поне 12 месеца. |
| --- | --- |

г)

Дадена институция може да се разглежда като обичайно местопребиваване на всеки един от нейните обитатели, които към момента на преброяването са живели или възнамеряват да живеят в нея в продължение на поне 12 месеца.

| д) | Общото правило във връзка с мястото, на което лицето прекарва по-голямата част от деня, се прилага и по отношение на военнослужещи на наборна военна служба и кадри на въоръжените сили, които живеят в казарми или военни лагери. |
| --- | --- |

д)

Общото правило във връзка с мястото, на което лицето прекарва по-голямата част от деня, се прилага и по отношение на военнослужещи на наборна военна служба и кадри на въоръжените сили, които живеят в казарми или военни лагери.

| е) | За обичайно местопребиваване на бездомни или безпризорни лица, номади, скитници и лица без постоянно местожителство се приема местонахождението им към момента на преброяването. |
| --- | --- |

е)

За обичайно местопребиваване на бездомни или безпризорни лица, номади, скитници и лица без постоянно местожителство се приема местонахождението им към момента на преброяването.

| ж) | За обичайно местопребиваване на деца, които имат две различни места на пребиваване (чиито родители например са разведени), се приема мястото, където детето прекарва по-голямата част от времето. В случаите, в които детето прекарва равни периоди от време с двамата родители, за обичайно местопребиваване се приема мястото, на което то се намира в нощта на преброяването. |
| --- | --- |

ж)

За обичайно местопребиваване на деца, които имат две различни места на пребиваване (чиито родители например са разведени), се приема мястото, където детето прекарва по-голямата част от времето. В случаите, в които детето прекарва равни периоди от време с двамата родители, за обичайно местопребиваване се приема мястото, на което то се намира в нощта на преброяването.

Въз основа на определението за обичайно местопребиваване лицата, които са постоянно пребиваващи на място, където се извършва преброяване, но отсъстват, или се очаква да отсъстват към момента на преброяването за по-малко от една година, се считат за временно отсъстващи лица и като такива се включват в общата популация. Лицата, които живеят или се очаква да живеят извън мястото на преброяването за една година или повече, не се считат за временно отсъстващи и следователно не се включват в общата популация. Това се прилага без оглед на продължителността на евентуалните периоди, през които те гостуват на семействата си.

Лицата, които са обхванати от преброяването, но не отговарят на критериите за обичайно местопребиваване на мястото на преброяването, т.е. не живеят или не възнамеряват да живеят на мястото на преброяването в продължение на непрекъснат период от най-малко 12 месеца, се считат за временно присъстващи и следователно не се включват в общата популация на обичайно пребиваващите.

| Географски район (1): | GEO.N. | GEO.L. | GEO.M. | GEO.H. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0. | Общо (на територията на държавата-членка) | 0. | 0. | 0. | 0. |
| x. | Всички региони на ниво NUTS 1 в държавата-членка | | x. | x. | x. |
| | x.x. | Всички региони на ниво NUTS 2 в държавата-членка | | x.x. | x.x. | x.x. |
| | | x.x.x. | Всички региони на ниво NUTS 3 в държавата-членка | | | x.x.x. | x.x.x. |
| | | | x.x.x.x. | Всички региони на ниво LAU 2 в държавата-членка | | | | x.x.x.x. |

Географски район (1):

GEO.N.

GEO.L.

GEO.M.

GEO.H.

0.

Общо (на територията на държавата-членка)

0.

0.

0.

0.

x.

Всички региони на ниво NUTS 1 в държавата-членка

x.

x.

x.

x.x.

Всички региони на ниво NUTS 2 в държавата-членка

x.x.

x.x.

x.x.

x.x.x.

Всички региони на ниво NUTS 3 в държавата-членка

x.x.x.

x.x.x.

x.x.x.x.

Всички региони на ниво LAU 2 в държавата-членка

x.x.x.x.

С разбивките по географски райони се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата (обичайно местопребиваване). Те могат да бъдат използвани и за изготвянето на разбивка по региони на който и да е сбор, към който не се прилага нито темата „Обичайно местопребиваване“, нито темата „Местоположение на работното място“.

За разбивките по географски район се използват версиите на общата класификация на териториалните единици за статистически цели (NUTS) и на класификацията на местните административни единици (LAU), валидни към 1 януари 2011 г.

Тема: Местоположение на работното място

Местоположението на работното място е географският район, в който понастоящем професионално заето лице упражнява професията си.

Работното място на работещите предимно вкъщи лица съвпада с обичайното им местопребиваване. Понятието „работещ“ се отнася до работа, извършвана от „професионално заето лице“, в съответствие с определението в тема „Статут на настояща дейност“. Работещ „предимно“ вкъщи означава, че лицето прекарва цялото или по-голямата част от времето, работейки от дома, и по-малко или никакво време на работно място, различно от дома.

| Местоположение на работното място (2) | LPW.N. | LPW.L. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. |
| 1. | На територията на държавата-членка | 1. | 1. |
| | 1.x. | Всички региони на ниво NUTS 1 в държавата-членка | | 1.x. |
| | | 1.x.x. | Всички региони на ниво NUTS 2 в държавата-членка | | 1.x.x. |
| 2. | Извън територията на държавата-членка | 2. | 2. |
| 3. | Не се прилага (незает професионално) | 3. | 3. |

Местоположение на работното място (2)

LPW.N.

LPW.L.

0.

Общо

0.

0.

1.

На територията на държавата-членка

1.

1.

1.x.

Всички региони на ниво NUTS 1 в държавата-членка

1.x.

1.x.x.

Всички региони на ниво NUTS 2 в държавата-членка

1.x.x.

2.

Извън територията на държавата-членка

2.

2.

3.

Не се прилага (незает професионално)

3.

3.

С разбивките по местоположение на работното място се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

За разбивките по местоположение на работното място се използва версията на общата класификация на териториалните единици за статистически цели (NUTS), валидна към 1 януари 2011 г.

Тема: Населено място

Населеното място представлява обособена населена местност, т.е. район, определен от наличието на население, обитаващо съседни или близко разположени сгради. Тези сгради могат:

| а) | да образуват непрекъснат застроен район с ясно разграничена система от улици или |
| --- | --- |

а)

да образуват непрекъснат застроен район с ясно разграничена система от улици или

| б) | дори и да не са част от застроен район, да представляват група от сгради, характеризираща се с уникално географско название, признато на местно ниво, или |
| --- | --- |

б)

дори и да не са част от застроен район, да представляват група от сгради, характеризираща се с уникално географско название, признато на местно ниво, или

| в) | дори и да не отговарят на нито един от гореописаните два критерия, да съставляват група от сгради, всяка от които се намира на разстояние най-много 200 метра от най-близката сграда. |
| --- | --- |

в)

дори и да не отговарят на нито един от гореописаните два критерия, да съставляват група от сгради, всяка от които се намира на разстояние най-много 200 метра от най-близката сграда.

При прилагането на това определение някои категории площи не се разглеждат като нарушаващи целостта на застроения район. Те включват: промишлени и търговски сгради и съоръжения, обществени паркове, детски площадки и градини, футболни игрища и други спортни съоръжения, реки с мостове, железопътни релси, канали, паркингови пространства и други видове транспортна инфраструктура, църковни дворове и гробища.

Регионите на ниво LAU 2 с общо население под 2 000 души могат да се считат за едно населено място.

Жителите на дадено населено място се определят като лица с обичайно местопребиваване във въпросното населено място.

Разпръснатите сгради се класират в категорията, представляваща броя лицата с обичайно местопребиваване в тях.

| Размер на населеното място | LOC. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | 1 000 000 и повече жители | 1. |
| 2. | 500 000 - 999 999 жители | 2. |
| 3. | 200 000 - 499 999 жители | 3. |
| 4. | 100 000 - 199 999 жители | 4. |
| 5. | 50 000 - 99 999 жители | 5. |
| 6. | 20 000 - 49 999 жители | 6. |
| 7. | 10 000 - 19 999 жители | 7. |
| 8. | 5 000 - 9 999 жители | 8. |
| 9. | 2 000 - 4 999 жители | 9. |
| 10. | 1 000 - 1 999 жители | 10. |
| 11. | 500 - 999 жители | 11. |
| 12. | 200 - 499 жители | 12. |
| 13. | по-малко от 200 жители | 13. |

Размер на населеното място

LOC.

0.

Общо

0.

1.

1 000 000 и повече жители

1.

2.

500 000 - 999 999 жители

2.

3.

200 000 - 499 999 жители

3.

4.

100 000 - 199 999 жители

4.

5.

50 000 - 99 999 жители

5.

6.

20 000 - 49 999 жители

6.

7.

10 000 - 19 999 жители

7.

8.

5 000 - 9 999 жители

8.

9.

2 000 - 4 999 жители

9.

10.

1 000 - 1 999 жители

10.

11.

500 - 999 жители

11.

12.

200 - 499 жители

12.

13.

по-малко от 200 жители

13.

С разбивката по големина на населеното място се цели разпределяне на крайните или междинните сборове от единици, които се намират в населените места, в това число и крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Тема: Пол

| Пол | SEX. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Мъже | 1. |
| 2. | Жени | 2. |

Пол

SEX.

0.

Общо

0.

1.

Мъже

1.

2.

Жени

2.

С разбивката по пол се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Тема: Възраст

Съобщава се възрастта към датата на изготвяне на статистиката (в навършени години).

| Възраст | AGE.L. | AGE.M. | AGE.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. | 0. |
| 1. | под 15 години | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | под 5 години | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1 | под 1 година | | | 1.1.1 |
| | | 1.1.2. | 1 година | | | 1.1.2. |
| | | 1.1.3. | 2 години | | | 1.1.3. |
| | | 1.1.4. | 3 години | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | 4 години | | | 1.1.5. |
| | 1.2. | от 5 до 9 години | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 5 години | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 6 години | | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 7 години | | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 8 години | | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 9 години | | | 1.2.5. |
| | 1.3. | от 10 до 14 години | | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 10 години | | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 11 години | | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 12 години | | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 13 години | | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 14 години | | | 1.3.5. |
| 2. | от 15 до 29 години | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | от 15 до 19 години | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | 15 години | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | 16 години | | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | 17 години | | | 2.1.3. |
| | | 2.1.4. | 18 години | | | 2.1.4. |
| | | 2.1.5. | 19 години | | | 2.1.5. |
| | 2.2. | от 20 до 24 години | | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | 20 години | | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | 21 години | | | 2.2.2. |
| | | 2.2.3. | 22 години | | | 2.2.3. |
| | | 2.2.4. | 23 години | | | 2.2.4. |
| | | 2.2.5. | 24 години | | | 2.2.5. |
| | 2.3. | от 25 до 29 години | | 2.3. | 2.3. |
| | | 2.3.1. | 25 години | | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | 26 години | | | 2.3.2. |
| | | 2.3.3. | 27 години | | | 2.3.3. |
| | | 2.3.4. | 28 години | | | 2.3.4. |
| | | 2.3.5. | 29 години | | | 2.3.5. |
| 3. | от 30 до 49 години | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | от 30 до 34 години | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 30 години | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 31 години | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 32 години | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 33 години | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 34 години | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | от 35 до 39 години | | 3.2. | 3.2. |
| | | 3.2.1. | 35 години | | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | 36 години | | | 3.2.2. |
| | | 3.2.3. | 37 години | | | 3.2.3. |
| | | 3.2.4. | 38 години | | | 3.2.4. |
| | | 3.2.5. | 39 години | | | 3.2.5. |
| | 3.3. | от 40 до 44 години | | 3.3. | 3.3. |
| | | 3.3.1. | 40 години | | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | 41 години | | | 3.3.2. |
| | | 3.3.3. | 42 години | | | 3.3.3. |
| | | 3.3.4. | 43 години | | | 3.3.4. |
| | | 3.3.5. | 44 години | | | 3.3.5. |
| | 3.4. | от 45 до 49 години | | 3.4. | 3.4. |
| | | 3.4.1. | 45 години | | | 3.4.1. |
| | | 3.4.2. | 46 години | | | 3.4.2. |
| | | 3.4.3. | 47 години | | | 3.4.3. |
| | | 3.4.4. | 48 години | | | 3.4.4. |
| | | 3.4.5. | 49 години | | | 3.4.5. |
| 4. | от 50 до 64 години | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | от 50 до 54 години | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 50 години | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 51 години | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 52 години | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 53 години | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 54 години | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | от 55 до 59 години | | 4.2. | 4.2. |
| | | 4.2.1. | 55 години | | | 4.2.1. |
| | | 4.2.2. | 56 години | | | 4.2.2. |
| | | 4.2.3. | 57 години | | | 4.2.3. |
| | | 4.2.4. | 58 години | | | 4.2.4. |
| | | 4.2.5. | 59 години | | | 4.2.5. |
| | 4.3. | от 60 до 64 години | | 4.3. | 4.3. |
| | | 4.3.1. | 60 години | | | 4.3.1. |
| | | 4.3.2. | 61 години | | | 4.3.2. |
| | | 4.3.3. | 62 години | | | 4.3.3. |
| | | 4.3.4. | 63 години | | | 4.3.4. |
| | | 4.3.5. | 64 години | | | 4.3.5. |
| 5. | от 65 до 84 години | 5. | 5. | 5. |
| | 5.1. | от 65 до 69 години | | 5.1. | 5.1. |
| | | 5.1.1. | 65 години | | | 5.1.1. |
| | | 5.1.2. | 66 години | | | 5.1.2. |
| | | 5.1.3. | 67 години | | | 5.1.3. |
| | | 5.1.4. | 68 години | | | 5.1.4. |
| | | 5.1.5. | 69 години | | | 5.1.5. |
| | 5.2. | от 70 до 74 години | | 5.2. | 5.2. |
| | | 5.2.1. | 70 години | | | 5.2.1. |
| | | 5.2.2. | 71 години | | | 5.2.2. |
| | | 5.2.3. | 72 години | | | 5.2.3. |
| | | 5.2.4. | 73 години | | | 5.2.4. |
| | | 5.2.5. | 74 години | | | 5.2.5. |
| | 5.3. | от 75 до 79 години | | 5.3. | 5.3. |
| | | 5.3.1. | 75 години | | | 5.3.1. |
| | | 5.3.2. | 76 години | | | 5.3.2. |
| | | 5.3.3. | 77 години | | | 5.3.3. |
| | | 5.3.4. | 78 години | | | 5.3.4. |
| | | 5.3.5. | 79 години | | | 5.3.5. |
| | 5.4. | от 80 до 84 години | | 5.4. | 5.4. |
| | | 5.4.1. | 80 години | | | 5.4.1. |
| | | 5.4.2. | 81 години | | | 5.4.2. |
| | | 5.4.3. | 82 години | | | 5.4.3. |
| | | 5.4.4. | 83 години | | | 5.4.4. |
| | | 5.4.5. | 84 години | | | 5.4.5. |
| 6. | 85 и повече години | 6. | 6. | 6. |
| | 6.1. | от 85 до 89 години | | 6.1. | 6.1. |
| | | 6.1.1. | 85 години | | | 6.1.1. |
| | | 6.1.2. | 86 години | | | 6.1.2. |
| | | 6.1.3. | 87 години | | | 6.1.3. |
| | | 6.1.4. | 88 години | | | 6.1.4. |
| | | 6.1.5. | 89 години | | | 6.1.5. |
| | 6.2. | от 90 до 94 години | | 6.2. | 6.2. |
| | | 6.2.1. | 90 години | | | 6.2.1. |
| | | 6.2.2. | 91 години | | | 6.2.2. |
| | | 6.2.3. | 92 години | | | 6.2.3. |
| | | 6.2.4. | 93 години | | | 6.2.4. |
| | | 6.2.5. | 94 години | | | 6.2.5. |
| | 6.3. | от 95 до 99 години | | 6.3. | 6.3. |
| | | 6.3.1. | 95 години | | | 6.3.1. |
| | | 6.3.2. | 96 години | | | 6.3.2. |
| | | 6.3.3. | 97 години | | | 6.3.3. |
| | | 6.3.4. | 98 години | | | 6.3.4. |
| | | 6.3.5. | 99 години | | | 6.3.5. |
| | 6.4. | 100 и повече години | | 6.4. | 6.4. |

Възраст

AGE.L.

AGE.M.

AGE.H.

0.

Общо

0.

0.

0.

1.

под 15 години

1.

1.

1.

1.1.

под 5 години

1.1.

1.1.

1.1.1

под 1 година

1.1.1

1.1.2.

1 година

1.1.2.

1.1.3.

2 години

1.1.3.

1.1.4.

3 години

1.1.4.

1.1.5.

4 години

1.1.5.

1.2.

от 5 до 9 години

1.2.

1.2.

1.2.1.

5 години

1.2.1.

1.2.2.

6 години

1.2.2.

1.2.3.

7 години

1.2.3.

1.2.4.

8 години

1.2.4.

1.2.5.

9 години

1.2.5.

1.3.

от 10 до 14 години

1.3.

1.3.

1.3.1.

10 години

1.3.1.

1.3.2.

11 години

1.3.2.

1.3.3.

12 години

1.3.3.

1.3.4.

13 години

1.3.4.

1.3.5.

14 години

1.3.5.

2.

от 15 до 29 години

2.

2.

2.

2.1.

от 15 до 19 години

2.1.

2.1.

2.1.1.

15 години

2.1.1.

2.1.2.

16 години

2.1.2.

2.1.3.

17 години

2.1.3.

2.1.4.

18 години

2.1.4.

2.1.5.

19 години

2.1.5.

2.2.

от 20 до 24 години

2.2.

2.2.

2.2.1.

20 години

2.2.1.

2.2.2.

21 години

2.2.2.

2.2.3.

22 години

2.2.3.

2.2.4.

23 години

2.2.4.

2.2.5.

24 години

2.2.5.

2.3.

от 25 до 29 години

2.3.

2.3.

2.3.1.

25 години

2.3.1.

2.3.2.

26 години

2.3.2.

2.3.3.

27 години

2.3.3.

2.3.4.

28 години

2.3.4.

2.3.5.

29 години

2.3.5.

3.

от 30 до 49 години

3.

3.

3.

3.1.

от 30 до 34 години

3.1.

3.1.

3.1.1.

30 години

3.1.1.

3.1.2.

31 години

3.1.2.

3.1.3.

32 години

3.1.3.

3.1.4.

33 години

3.1.4.

3.1.5.

34 години

3.1.5.

3.2.

от 35 до 39 години

3.2.

3.2.

3.2.1.

35 години

3.2.1.

3.2.2.

36 години

3.2.2.

3.2.3.

37 години

3.2.3.

3.2.4.

38 години

3.2.4.

3.2.5.

39 години

3.2.5.

3.3.

от 40 до 44 години

3.3.

3.3.

3.3.1.

40 години

3.3.1.

3.3.2.

41 години

3.3.2.

3.3.3.

42 години

3.3.3.

3.3.4.

43 години

3.3.4.

3.3.5.

44 години

3.3.5.

3.4.

от 45 до 49 години

3.4.

3.4.

3.4.1.

45 години

3.4.1.

3.4.2.

46 години

3.4.2.

3.4.3.

47 години

3.4.3.

3.4.4.

48 години

3.4.4.

3.4.5.

49 години

3.4.5.

4.

от 50 до 64 години

4.

4.

4.

4.1.

от 50 до 54 години

4.1.

4.1.

4.1.1.

50 години

4.1.1.

4.1.2.

51 години

4.1.2.

4.1.3.

52 години

4.1.3.

4.1.4.

53 години

4.1.4.

4.1.5.

54 години

4.1.5.

4.2.

от 55 до 59 години

4.2.

4.2.

4.2.1.

55 години

4.2.1.

4.2.2.

56 години

4.2.2.

4.2.3.

57 години

4.2.3.

4.2.4.

58 години

4.2.4.

4.2.5.

59 години

4.2.5.

4.3.

от 60 до 64 години

4.3.

4.3.

4.3.1.

60 години

4.3.1.

4.3.2.

61 години

4.3.2.

4.3.3.

62 години

4.3.3.

4.3.4.

63 години

4.3.4.

4.3.5.

64 години

4.3.5.

5.

от 65 до 84 години

5.

5.

5.

5.1.

от 65 до 69 години

5.1.

5.1.

5.1.1.

65 години

5.1.1.

5.1.2.

66 години

5.1.2.

5.1.3.

67 години

5.1.3.

5.1.4.

68 години

5.1.4.

5.1.5.

69 години

5.1.5.

5.2.

от 70 до 74 години

5.2.

5.2.

5.2.1.

70 години

5.2.1.

5.2.2.

71 години

5.2.2.

5.2.3.

72 години

5.2.3.

5.2.4.

73 години

5.2.4.

5.2.5.

74 години

5.2.5.

5.3.

от 75 до 79 години

5.3.

5.3.

5.3.1.

75 години

5.3.1.

5.3.2.

76 години

5.3.2.

5.3.3.

77 години

5.3.3.

5.3.4.

78 години

5.3.4.

5.3.5.

79 години

5.3.5.

5.4.

от 80 до 84 години

5.4.

5.4.

5.4.1.

80 години

5.4.1.

5.4.2.

81 години

5.4.2.

5.4.3.

82 години

5.4.3.

5.4.4.

83 години

5.4.4.

5.4.5.

84 години

5.4.5.

6.

85 и повече години

6.

6.

6.

6.1.

от 85 до 89 години

6.1.

6.1.

6.1.1.

85 години

6.1.1.

6.1.2.

86 години

6.1.2.

6.1.3.

87 години

6.1.3.

6.1.4.

88 години

6.1.4.

6.1.5.

89 години

6.1.5.

6.2.

от 90 до 94 години

6.2.

6.2.

6.2.1.

90 години

6.2.1.

6.2.2.

91 години

6.2.2.

6.2.3.

92 години

6.2.3.

6.2.4.

93 години

6.2.4.

6.2.5.

94 години

6.2.5.

6.3.

от 95 до 99 години

6.3.

6.3.

6.3.1.

95 години

6.3.1.

6.3.2.

96 години

6.3.2.

6.3.3.

97 години

6.3.3.

6.3.4.

98 години

6.3.4.

6.3.5.

99 години

6.3.5.

6.4.

100 и повече години

6.4.

6.4.

С разбивките по възраст се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Тема: Юридическо семейно положение

„Семейно положение“ означава (юридически) брачен статус на дадено лице по отношение на семейното право (или обичаи) на държавата (т.е. статут de jure).

Всяко лице се категоризира в съответствие с най-скорошно придобитото си юридическо семейно положение към референтната дата.

Държавите-членки съобщават данни относно регистрираните партньорства, в случай че разполагат със законодателна рамка, която урежда партньорствата, които:

| а) | пораждат семейно-правни задължения за двете страни и |
| --- | --- |

а)

пораждат семейно-правни задължения за двете страни и

| б) | не представляват брак, както и |
| --- | --- |

б)

не представляват брак, както и

| в) | не позволяват на лице, което е сключило брак или има правни задължения, произтичащи от такова партньорство понастоящем, да се обвърже с правни задължения, произтичащи от сключването на друг брак или друго такова партньорство с трето лице. |
| --- | --- |

в)

не позволяват на лице, което е сключило брак или има правни задължения, произтичащи от такова партньорство понастоящем, да се обвърже с правни задължения, произтичащи от сключването на друг брак или друго такова партньорство с трето лице.

| Юридическо семейно положение | LMS. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Никога не са сключвали брак или регистрирано партньорство | 1. |
| 2. | Женен/омъжена | 2. |
| | 2.1. | в разнополов брак (незадължително поле) | 2.1. |
| | 2.2. | в еднополов брак (незадължително поле) | 2.2. |
| 3. | Вдовец/вдовица (и не е сключвал(а) повторно брак или регистрирано партньорство) | 3. |
| 4. | Разведен/разведена (и не е сключвал(а) повторно брак или регистрирано партньорство) | 4. |
| 5. | В регистрирано партньорство | 5. |
| | 5.1. | в разнополово регистрирано партньорство (незадължително поле) | 5.1. |
| | 5.2. | в еднополово регистрирано партньорство (незадължително поле) | 5.2. |
| 6. | Регистрирано партньорство, завършило със смъртта на единия от партньорите (след което другият не е сключвал брак или друго регистрирано партньорство) | 6. |
| 7. | Регистрирано партньорство, разтрогнато по законов път (след което не е сключвал брак или друго регистрирано партньорство) | 7. |
| 8. | Незаявенo | 8. |

Юридическо семейно положение

LMS.

0.

Общо

0.

1.

Никога не са сключвали брак или регистрирано партньорство

1.

2.

Женен/омъжена

2.

2.1.

в разнополов брак (незадължително поле)

2.1.

2.2.

в еднополов брак (незадължително поле)

2.2.

3.

Вдовец/вдовица (и не е сключвал(а) повторно брак или регистрирано партньорство)

3.

4.

Разведен/разведена (и не е сключвал(а) повторно брак или регистрирано партньорство)

4.

5.

В регистрирано партньорство

5.

5.1.

в разнополово регистрирано партньорство (незадължително поле)

5.1.

5.2.

в еднополово регистрирано партньорство (незадължително поле)

5.2.

6.

Регистрирано партньорство, завършило със смъртта на единия от партньорите (след което другият не е сключвал брак или друго регистрирано партньорство)

6.

7.

Регистрирано партньорство, разтрогнато по законов път (след което не е сключвал брак или друго регистрирано партньорство)

7.

8.

Незаявенo

8.

С разбивките по юридическо семейно положение се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

В случаите, в които законодателството на дадена държава-членка съдържа разпоредби за „законна раздяла“ на брачните партньори, „законно разделените“ лица се класират в графа „Женен/омъжена“ (LMS.2.).

Тема: Статут на настояща дейност

„Статут на настояща дейност“ означава настояща обвързаност на лицето с определена икономическа дейност, въз основа на референтен период от една седмица, която може да бъде конкретна, скорошна, фиксирана, календарна седмица или последната пълна календарна седмица, или пък последните седем дни, предшестващи преброяването.

„Понастоящем активното население“ обхваща всички лица, които изпълняват изискванията за включване в категорията на професионално заетите или безработните лица.

Категорията „професионално заети лица“ обхваща всички лица на възраст 15 и повече години, които през референтната седмица:

| а) | са упражнявали в продължение на най-малко един час труд срещу заплащане или печалба, в брой или в натура, или |
| --- | --- |

а)

са упражнявали в продължение на най-малко един час труд срещу заплащане или печалба, в брой или в натура, или

| б) | временно са отсъствали от длъжност, която вече са упражнявали и с която са официално обвързани, или пък от дейност, която са упражнявали като самостоятелно заети лица. |
| --- | --- |

б)

временно са отсъствали от длъжност, която вече са упражнявали и с която са официално обвързани, или пък от дейност, която са упражнявали като самостоятелно заети лица.

Лицата, които временно не са на работа, също се считат за наети на платена трудова заетост, при условие че имат формално работно правоотношение. Възможните причини за подобно временно отсъствие могат да бъдат:

| а) | заболяване или телесна повреда, или |
| --- | --- |

а)

заболяване или телесна повреда, или

| б) | ваканция или отпуск, или |
| --- | --- |

б)

ваканция или отпуск, или

| в) | стачни действия или локаут, или |
| --- | --- |

в)

стачни действия или локаут, или

| г) | отпуск за образование или обучение, или |
| --- | --- |

г)

отпуск за образование или обучение, или

| д) | отпуск по майчинство или родителски отпуск, или |
| --- | --- |

д)

отпуск по майчинство или родителски отпуск, или

| е) | намаляване на икономическата активност, или |
| --- | --- |

е)

намаляване на икономическата активност, или

| ж) | временна дезорганизация или преустановяване на трудовата дейност поради причини като: лоши климатични условия, механична или електрическа повреда или недостиг на суровини и горива, или |
| --- | --- |

ж)

временна дезорганизация или преустановяване на трудовата дейност поради причини като: лоши климатични условия, механична или електрическа повреда или недостиг на суровини и горива, или

| з) | временно отсъствие с друг мотив с или без отпуск. |
| --- | --- |

з)

временно отсъствие с друг мотив с или без отпуск.

Наличието на официални правоотношения се определя съобразно един или повече от следните критерии:

| а) | непрекъснато получаване на надница или заплата, или |
| --- | --- |

а)

непрекъснато получаване на надница или заплата, или

| б) | наличие на гаранция за завръщане на работа след отпадането на непредвиденото обстоятелство, или на споразумение относно датата на завръщане, или |
| --- | --- |

б)

наличие на гаранция за завръщане на работа след отпадането на непредвиденото обстоятелство, или на споразумение относно датата на завръщане, или

| в) | изтеклата продължителност на отсъствието от работното място, когато това е приложимо, може да се равнява на периода, през който работниците имат право на компенсационни помощи, без да са задължени да приемат други предложения за работа. |
| --- | --- |

в)

изтеклата продължителност на отсъствието от работното място, когато това е приложимо, може да се равнява на периода, през който работниците имат право на компенсационни помощи, без да са задължени да приемат други предложения за работа.

Самостоятелно заетите лица (с изключение на семейни работници) се считат за професионално заети лица, ако са работили като такива през референтната седмица или временно отсъстват от работа и предприятието им междувременно продължава да съществува.

Семейните работници се считат за „професионално заети“, ако са работили като такива през референтната седмица.

Категорията „безработни“ обхваща всички лица на възраст 15 и повече години, които са:

| а) | без работа, т.е. не са наети на платена работа и не са самостоятелно заети през референтната седмица, |
| --- | --- |

а)

без работа, т.е. не са наети на платена работа и не са самостоятелно заети през референтната седмица,

| б) | понастоящем са на разположение за наемане на работа, т.е. на разположение са за наемане на платена работа или за самостоятелна заетост, през референтната седмица и две седмици след това, или |
| --- | --- |

б)

понастоящем са на разположение за наемане на работа, т.е. на разположение са за наемане на платена работа или за самостоятелна заетост, през референтната седмица и две седмици след това, или

| в) | търсят работа, т.е. предприели са конкретни стъпки за търсене на платена работа или за самостоятелна заетост в продължение на четири седмици, последната от които е референтната седмица. |
| --- | --- |

в)

търсят работа, т.е. предприели са конкретни стъпки за търсене на платена работа или за самостоятелна заетост в продължение на четири седмици, последната от които е референтната седмица.

Категорията „понастоящем икономически неактивен“ обхваща лицата, които са на възраст под установената за страната минимална възраст за упражняване на икономическа дейност.

При приписването на един единствен статут на дейност на лицата се дава приоритет на статута „професионално зает“ в сравнение със статута „безработен“ и на статута „безработен“ в сравнение със статута „икономически неактивен“.

| Статут на настояща дейност | CAS.L. | CAS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. |
| 1. | Понастоящем икономически активни | 1. | 1. |
| | 1.1. | Професионално заети | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Безработни | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Безработни, преди това професионално заети | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Безработни, никога преди това не работили | | 1.2.2. |
| 2. | Понастоящем икономически неактивни | 2. | 2. |
| | 2.1. | Лица под установената за страната минимална възраст за упражняване на икономическа дейност | | 2.1. |
| | 2.2. | Получатели на пенсии или на капиталов доход | | 2.2. |
| | 2.3. | Студенти (икономически неактивни) | | 2.3. |
| | 2.4. | Домакини и други | | 2.4. |
| | | 2.4.1. | Домакини (незадължително поле) | | 2.4.1. |
| | | 2.4.2. | Други (незадължително поле) | | 2.4.2. |
| 3. | Незаявен | 3. | 3. |

Статут на настояща дейност

CAS.L.

CAS.H.

0.

Общо

0.

0.

1.

Понастоящем икономически активни

1.

1.

1.1.

Професионално заети

1.1.

1.1.

1.2.

Безработни

1.2.

1.2.

1.2.1.

Безработни, преди това професионално заети

1.2.1.

1.2.2.

Безработни, никога преди това не работили

1.2.2.

2.

Понастоящем икономически неактивни

2.

2.

2.1.

Лица под установената за страната минимална възраст за упражняване на икономическа дейност

2.1.

2.2.

Получатели на пенсии или на капиталов доход

2.2.

2.3.

Студенти (икономически неактивни)

2.3.

2.4.

Домакини и други

2.4.

2.4.1.

Домакини (незадължително поле)

2.4.1.

2.4.2.

Други (незадължително поле)

2.4.2.

3.

Незаявен

3.

3.

С разбивките по статут на настояща дейност се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

При приписването на един единствен статут на дейност на понастоящем икономически неактивни лица се дава приоритет на статута „лица под установената за страната минимална възраст за упражняване на икономическа дейност“ в сравнение със статута „получатели на пенсии или на капиталов доход“ и на статута „получатели на пенсии или на капиталов доход“ в сравнение със статута „студенти“ (икономически неактивни) и на „студенти“ (икономически неактивни) в сравнение със статута „домакини и други“.

Така категорията „Студенти (икономически неактивни)“ (CAS.H.2.3.) обхваща обучаващите се в системата на средното и висшето образование, които:

| — | лица, навършили установената за страната минимална възраст за упражняване на икономическа дейност, които |
| --- | --- |

—

лица, навършили установената за страната минимална възраст за упражняване на икономическа дейност, които

| — | не са икономически активни и |
| --- | --- |

—

не са икономически активни и

| — | не получават пенсия или капиталов доход. |
| --- | --- |

—

не получават пенсия или капиталов доход.

Тема: Занятие

„Занятие“ означава вида трудова дейност, извършвана в рамките на дадена професия. Видът трудова дейност се описва с основните задачи и функции, свързани с дейността.

Категоризирането на лицата в разбивките на теми „Занятие“, „Индустрия“ и „Статут на настояща дейност“ се основава на същото работно място. На лицата, упражняващи повече от една професия, се приписва занятие въз основа на главното им работно място, което се определя според:

| 1) | времето, прекарано на работното място или, ако то не е известно, |
| --- | --- |

1)

времето, прекарано на работното място или, ако то не е известно,

| 2) | получения доход. |
| --- | --- |

2)

получения доход.

| Занятие | OCC. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Ръководители | 1. |
| 2. | Специалисти | 2. |
| 3. | Техници и приложни специалисти | 3. |
| 4. | Помощен административен персонал | 4. |
| 5. | Персонал, извършващ услуги и търговия | 5. |
| 6. | Квалифицирани работници в селското, горското и рибното стопанство | 6. |
| 7. | Квалифицирани работници и сродни на тях занаятчии | 7. |
| 8. | Оператори в заводи, оператори на машини и монтажници | 8. |
| 9. | Професии, неизискващи специална квалификация | 9. |
| 10. | Професии във въоръжените сили | 10. |
| 11. | Незаявено | 11. |
| 12. | Не се прилага | 12. |

Занятие

OCC.

0.

Общо

0.

1.

Ръководители

1.

2.

Специалисти

2.

3.

Техници и приложни специалисти

3.

4.

Помощен административен персонал

4.

5.

Персонал, извършващ услуги и търговия

5.

6.

Квалифицирани работници в селското, горското и рибното стопанство

6.

7.

Квалифицирани работници и сродни на тях занаятчии

7.

8.

Оператори в заводи, оператори на машини и монтажници

8.

9.

Професии, неизискващи специална квалификация

9.

10.

Професии във въоръжените сили

10.

11.

Незаявено

11.

12.

Не се прилага

12.

С разбивката по занятие се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Лица на възраст 15 или повече години, които са:

| — | професионално заети през референтната седмица или |
| --- | --- |

—

професионално заети през референтната седмица или

| — | безработни през референтната седмица, но са били професионално заети. |
| --- | --- |

—

безработни през референтната седмица, но са били професионално заети.

се класират в една от категориите от OCC.1. до OCC.11. съобразно занятието, което са упражнявали през периода на най-скорошната си професионална заетост. В категории OCC.1. — OCC.10. на разбивката по занятие са изброени 10-те основни групи от класификацията ISCO-08 (COM).

В случай че наименованията на категориите в класификацията ISCO (COM) в сила към 1 януари 2011 г. се различават от изброените в категории OCC.1. — OCC.10., се използват наименованията по класификацията ISCO (COM) в сила към 1 януари 2011 г.

Лица на възраст под 15 години, както и лица на възраст 15 години или повече, които са били:

| — | икономически неактивни през референтната седмица или |
| --- | --- |

—

икономически неактивни през референтната седмица или

| — | безработни, никога преди това не работили (т.е. никога през живота си не са били професионално заети) |
| --- | --- |

—

безработни, никога преди това не работили (т.е. никога през живота си не са били професионално заети)

се класират в категория „Не се прилага“ (OCC.12.).

Тема: Индустрия (клон на икономическа дейност)

„Индустрия (клон на икономическа дейност)“ се отнася до вида производство или дейност на предприятието (или сходна структура), в което понастоящем е местоработата на дадено понастоящем икономически активно лице. За лицата, които са наети от едно предприятие, но чието работно място в действителност се намира в друго (наети чрез агенция или командировани работници), се докладва индустрията (или клонът на икономическа дейност) на предприятието (или сходна структура), в което действително се намира работното място.

Класирането на лица в разбивките по занятие, индустрия и статут на заетост се извършва въз основа на същото работно място. Лицата с повече от едно работно място се класират към индустрията (или клона на икономическа дейност) на главното им работно място, което се определя според:

| — | времето, прекарано на работно място или, ако то не е известно, |
| --- | --- |

—

времето, прекарано на работно място или, ако то не е известно,

| — | получения доход. |
| --- | --- |

—

получения доход.

| Индустрия (клон на икономическа дейност) | IND.L. | IND.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. |
| 1. | Селско, горско и рибно стопанство | 1. | 1. |
| 2. | Производство, минна и каменодобивна промишленост или друг вид индустрия | 2. | 2. |
| | 2.1. | Минна и каменодобивна промишленост | | 2.1. |
| | 2.2. | Производство | | 2.2. |
| | 2.3. | Доставка на електрическа енергия, газ, пара и климатични инсталации | | 2.3. |
| | 2.4. | Доставяне на води; канализационни услуги, управление на отпадъци и възстановяване | | 2.4. |
| 3. | Строителство | 3. | 3. |
| 4. | Търговия на едро и дребно, транспортиране и складиране, хотелиерство и ресторантьорство | 4. | 4. |
| | 4.1. | Търговия на едро и дребно; ремонт на автомобили и мотоциклети | | 4.1. |
| | 4.2. | Транспортиране и складиране | | 4.2. |
| | 4.3. | Хотелиерство и ресторантьорство | | 4.3. |
| 5. | Информация и комуникации | 5. | 5. |
| 6. | Финансови и застрахователни дейности | 6. | 6. |
| 7. | Недвижими имоти | 7. | 7. |
| 8. | Професионални, научни, технически, административни и спомагателни дейности | 8. | 8. |
| | 8.1. | Професионални, научни и технически дейности | | 8.1. |
| | 8.2. | Административни и спомагателни дейности | | 8.2. |
| 9. | Публична администрация, отбрана, образование, хуманно здравеопазване и социални дейности | 9. | 9. |
| | 9.1. | Публична администрация и отбрана; задължителна социална сигурност | | 9.1. |
| | 9.2. | Образование | | 9.2. |
| | 9.3. | Хуманно здравеопазване и социални дейности | | 9.3. |
| 10. | Други услуги | 10. | 10. |
| | 10.1. | Култура, спорт и развлечения | | 10.1. |
| | 10.2. | Други дейности в областта на услугите | | 10.2. |
| | 10.3. | Дейности на домакинствата като работодатели; недиференцирани дейности на домакинства като производители на стоки и доставчици на услуги за собствено потребление | | 10.3. |
| | 10.4. | Дейности на екстериториални организации и служби | | 10.4. |
| 11. | Незаявен(а) | 11. | 11. |
| 12. | Не се прилага | 12. | 12. |

Индустрия (клон на икономическа дейност)

IND.L.

IND.H.

0.

Общо

0.

0.

1.

Селско, горско и рибно стопанство

1.

1.

2.

Производство, минна и каменодобивна промишленост или друг вид индустрия

2.

2.

2.1.

Минна и каменодобивна промишленост

2.1.

2.2.

Производство

2.2.

2.3.

Доставка на електрическа енергия, газ, пара и климатични инсталации

2.3.

2.4.

Доставяне на води; канализационни услуги, управление на отпадъци и възстановяване

2.4.

3.

Строителство

3.

3.

4.

Търговия на едро и дребно, транспортиране и складиране, хотелиерство и ресторантьорство

4.

4.

4.1.

Търговия на едро и дребно; ремонт на автомобили и мотоциклети

4.1.

4.2.

Транспортиране и складиране

4.2.

4.3.

Хотелиерство и ресторантьорство

4.3.

5.

Информация и комуникации

5.

5.

6.

Финансови и застрахователни дейности

6.

6.

7.

Недвижими имоти

7.

7.

8.

Професионални, научни, технически, административни и спомагателни дейности

8.

8.

8.1.

Професионални, научни и технически дейности

8.1.

8.2.

Административни и спомагателни дейности

8.2.

9.

Публична администрация, отбрана, образование, хуманно здравеопазване и социални дейности

9.

9.

9.1.

Публична администрация и отбрана; задължителна социална сигурност

9.1.

9.2.

Образование

9.2.

9.3.

Хуманно здравеопазване и социални дейности

9.3.

10.

Други услуги

10.

10.

10.1.

Култура, спорт и развлечения

10.1.

10.2.

Други дейности в областта на услугите

10.2.

10.3.

Дейности на домакинствата като работодатели; недиференцирани дейности на домакинства като производители на стоки и доставчици на услуги за собствено потребление

10.3.

10.4.

Дейности на екстериториални организации и служби

10.4.

11.

Незаявен(а)

11.

11.

12.

Не се прилага

12.

12.

С разбивката по индустрия (клон на икономическа дейност) се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Лица на възраст 15 или повече години, които са:

| — | професионално заети през референтната седмица или |
| --- | --- |

—

професионално заети през референтната седмица или

| — | безработни през референтната седмица, но в предходен(ни) период(и) са били професионално заети |
| --- | --- |

—

безработни през референтната седмица, но в предходен(ни) период(и) са били професионално заети

се класират съответно в категории IND.L.1. — IND.L.10. и IND.H.1.— IND.H.10.4., в зависимост от индустрията, в която са работили по време на най-скорошния си период на заетост. В категории IND.H.1. — IND.H.10.4. от разбивката по индустрия (клон на икономическа дейност) са изброени всичките 21 раздела от класификацията NACE Rev. 2 и съответните агрегати.

В случай че наименованията на разделите в класификацията NACE в сила към 1 януари 2011 г. се различават от изброените в разбивката по индустрия (клон на икономическата дейност), се използват наименованията по класификацията NACE в сила към 1 януари 2011 г.

Лица на възраст по-малка, равна или по-голяма от 15 години, които са:

| — | икономически неактивни през референтната седмица или |
| --- | --- |

—

икономически неактивни през референтната седмица или

| — | безработни и никога преди това не са работили (т.е. никога през живота си не са били професионално заети) |
| --- | --- |

—

безработни и никога преди това не са работили (т.е. никога през живота си не са били професионално заети)

се класират в категория „Не се прилага“ (IND.L.12., IND.H.12.).

Тема: Статут на трудова заетост

„Служител“ означава лице, което работи срещу заплащане, т.е. упражнява професия, за която посредством явен или неявен трудов договор му се предоставя базово възнаграждение, зависещо от приходите на структурата, за която то работи (тази структура може да бъде корпорация, организация с нестопанска цел, държавна институция или домакинство). Лицата, упражняващи професия срещу заплащане, обичайно получават възнаграждение или заплата, но много от тях получават заплащане под формата на комисиони, на акорд, като бонуси или в натура, например храна, подслон или обучение. Възможно е инструментите, производствените средства, информационните системи и/или помещенията, използвани от работника, да са отчасти или изцяло собственост на други лица и той да работи под прекия надзор или в съответствие с конкретни насоки на собственика/собствениците или на други наети от него/от тях лица.

„Работодател“ означава лице, което, работейки за своя собствена сметка или с малко на брой партньори, упражнява дадена професия в качеството си на самостоятелно заето лице и като такова е наело за непрекъснат период (включително и през референтната седмица) едно или няколко лица, за да работят за него като служители. Работодателят взема оперативни решения, засягащи предприятието или делегира вземането на подобни решения, като запазва отговорността за благосъстоянието на предприятието.

Ако дадено лице е едновременно работодател и служител, то се класира само в една група в зависимост от:

| — | времето, прекарано на работното място или, ако то не е известно, |
| --- | --- |

—

времето, прекарано на работното място или, ако то не е известно,

| — | получения доход. |
| --- | --- |

—

получения доход.

„Лице, работещо за собствена сметка“ означава лице, което, работейки за своя собствена сметка или с малко на брой партньори, упражнява дадена професия в качеството си на самостоятелно заето лице и не е наело никакви служители за непрекъснат период (включително и през референтната седмица).

„Семеен работник“ означава лице, което:

| — | упражнява дадена професия в качеството на самостоятелно заето лице в рамките на пазарноориентирана структура, управлявана от роднина/съпруг/партньор, който е член на същото домакинство, и |
| --- | --- |

—

упражнява дадена професия в качеството на самостоятелно заето лице в рамките на пазарноориентирана структура, управлявана от роднина/съпруг/партньор, който е член на същото домакинство, и

| — | не може да бъде разглеждан като бизнес-партньор (т.е. работодател или работник за собствена сметка), тъй като степента на ангажираност с управлението на въпросната структура, по отношение на работно време или други фактори, които се определят в зависимост от националните специфики, не е сравнима с тази на ръководителя на структурата. |
| --- | --- |

—

не може да бъде разглеждан като бизнес-партньор (т.е. работодател или работник за собствена сметка), тъй като степента на ангажираност с управлението на въпросната структура, по отношение на работно време или други фактори, които се определят в зависимост от националните специфики, не е сравнима с тази на ръководителя на структурата.

„Член на кооперация на производители“ означава лице, което упражнява дадена професия в качеството на самостоятелно заето лице в рамките на структура, организирана под формата на кооперация, в която всеки от членовете участва на равни начала с останалите членове във вземането на решения относно организацията на производството, продажбите и/или други дейности, инвестициите и разпределянето на приходите между членовете.

Класирането на лицата в разбивките по теми „Занятие“, „Индустрия“ и „Статут на трудова заетост“ се извършва въз основа на същата професия. Лицата, които упражняват няколко професии, се класират в разбивките по статут на трудова заетост въз основа на главната си професия, която се определя в зависимост от:

| — | времето, прекарано на работното място или, ако то не е известно, |
| --- | --- |

—

времето, прекарано на работното място или, ако то не е известно,

| — | получения доход. |
| --- | --- |

—

получения доход.

| Статут на трудова заетост | SIE. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Служители | 1. |
| 2. | Работодатели | 2. |
| 3. | Работници за собствена сметка | 3. |
| 4. | Други („семейни работници“ и „членове на кооперации на производители“) | 4. |
| | 4.1. | „Семейни работници“ (незадължително поле) | 4.1. |
| | 4.2. | Членове на кооперации на производители (незадължително поле) | 4.2. |
| 5. | Незаявен | 5. |
| 6. | Не се прилага | 6. |

Статут на трудова заетост

SIE.

0.

Общо

0.

1.

Служители

1.

2.

Работодатели

2.

3.

Работници за собствена сметка

3.

4.

Други („семейни работници“ и „членове на кооперации на производители“)

4.

4.1.

„Семейни работници“ (незадължително поле)

4.1.

4.2.

Членове на кооперации на производители (незадължително поле)

4.2.

5.

Незаявен

5.

6.

Не се прилага

6.

С разбивката по статут на трудова заетост се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Лица на възраст 15 или повече години, които са:

| — | професионално заети през референтната седмица или |
| --- | --- |

—

професионално заети през референтната седмица или

| — | безработни през референтната седмица, но в предходен(ни) период(и) са били професионално заети. |
| --- | --- |

—

безработни през референтната седмица, но в предходен(ни) период(и) са били професионално заети.

се класират само в една категория от SIE.1. до SIE.5., в зависимост от статута си на трудова заетост през най-скорошния си период на заетост.

Лица на възраст по-малка, равна или по-голяма от 15 години, които са:

| — | икономически неактивни през референтната седмица или |
| --- | --- |

—

икономически неактивни през референтната седмица или

| — | безработни и никога преди това не са работили (т.е. никога през живота си не са били професионално заети), |
| --- | --- |

—

безработни и никога преди това не са работили (т.е. никога през живота си не са били професионално заети),

се класират в категория „Не се прилага“ (SIE.6.).

Тема: Образователно ниво

Образователното ниво се отнася до най-високата успешно завършена образователна степен в образователната система на държавата, в която лицето е получило образованието си. Взема се предвид всяко образование, водещо до придобиването на образователна степен дори ако то е предоставено извън училища и университети.

| Образователно ниво (най-висока завършена степен) | EDU. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Липса на формално образование | 1. |
| 2. | ISCED ниво 1. Начално образование | 2. |
| 3. | ISCED ниво 2. Първи етап на средното образование | 3. |
| 4. | ISCED ниво 3. Втори етап на средното образование | 4. |
| 5. | ISCED ниво 4. Специално, невисше образование | 5. |
| 6. | ISCED ниво 5. Първи етап на висшето образование | 6. |
| 7. | ISCED ниво 6. Втори етап на висшето образование | 7. |
| 8. | Незаявено (за лица на възраст 15 и повече години) | 8. |
| 9. | Не се прилага (лица под 15-годишна възраст) | 9. |

Образователно ниво (най-висока завършена степен)

EDU.

0.

Общо

0.

1.

Липса на формално образование

1.

2.

ISCED ниво 1. Начално образование

2.

3.

ISCED ниво 2. Първи етап на средното образование

3.

4.

ISCED ниво 3. Втори етап на средното образование

4.

5.

ISCED ниво 4. Специално, невисше образование

5.

6.

ISCED ниво 5. Първи етап на висшето образование

6.

7.

ISCED ниво 6. Втори етап на висшето образование

7.

8.

Незаявено (за лица на възраст 15 и повече години)

8.

9.

Не се прилага (лица под 15-годишна възраст)

9.

С разбивката по образователно ниво (най-висока завършена степен) се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Лицата на възраст 15 или повече години се класират само в една категория в диапазона от EDU.1. до EDU.8., в зависимост от образователното си ниво (най-висока завършена степен). Лицата под 15-годишна възраст се класират в категория „Не се прилага“ (EDU.9.).

В случай че наименованията на категориите по класификацията ISCED в сила към 1 януари 2011 г. се различават от изброените в категории EDU.2.—EDU.7., се използват наименованията по класификацията ISCED в сила към 1 януари 2011 г.

Тема: Държава/място на раждане

Информация за мястото на раждане се събира въз основа на обичайното местопребиваване на майката към момента на раждането или, ако то не е известно, на мястото, на което се е състояло раждането.

Информация за държавата на раждане се събира въз основа на междудържавните граници към 1 януари 2011 г.

„Държава-членка на ЕС“ означава държава, която членува в Европейския съюз към дата 1 януари 2011 г.

| Държава/място на раждане | POB.L. | POB.M. | POB.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Място на раждане в докладващата страна | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Място на раждане извън докладващата страна | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Други държави-членки на ЕС | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Белгия | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | България | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Чешка република | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Дания | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Германия | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Естония | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Ирландия | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Гърция | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Испания | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Франция | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Италия | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Кипър | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Латвия | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Литва | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Люксембург | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Унгария | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Малта | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Нидерландия | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Австрия | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Полша | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Португалия | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Румъния | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Словения | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Словакия | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Финландия | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Швеция | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Обединеното кралство | | | 2.1.27. |
| | 2.2. | Извън ЕС | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Извън ЕС, но в рамките на Европа | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Албания | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Андора | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Беларус | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Хърватия | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Бивша югославска република Македония (3) | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Гибралтар | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Гърнзи (Guernsey) | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Исландия | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Остров Ман | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Джърси (Jersey) | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Косово (UN SCR 1244/99) | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Лихтенщайн | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Молдова | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | Монако | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Черна гора | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Норвегия | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Босна и Херцеговина | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Руска федерация | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | Сан Марино | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Сарк | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Сърбия | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Швейцария | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Украйна | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Ватикан | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Фарьорски острови | | | 2.2.1.25. |
| | | 2.2.2. | Африка | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Алжир | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Ангола | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Бенин | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Ботсуана | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Буркина Фасо | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Бурунди | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Камерун | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Кабо Верде | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Централноафриканска република | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Чад | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Коморски острови | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Конго | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Кот д'Ивоар | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Демократична република Конго | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Джибути | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Египет | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Екваториална Гвинея | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Еритрея | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Етиопия | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Габон | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Гамбия | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Гана | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Гвинея | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Гвинея-Бисау | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Кения | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Лесото | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Либерия | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Либия | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Мадагаскар | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Малави | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Мали | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Мавритания | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Мавриций | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Майот | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Мароко | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Мозамбик | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Намибия | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Нигер | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Нигерия | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Руанда | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Света Елена, остров | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Сао Томе и Принсипи | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Сeнeгaл | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Сейшелски острови | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Сиера Леоне | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Сомалия | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Южна Африка | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Судан | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Свазиленд | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Того | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Тунис | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Уганда | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Танзания | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Замбия | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Зимбабве | | | 2.2.2.55. |
| | | 2.2.3. | Карибски басейн, Южна или Централа Америка | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Ангила | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Антигуа и Барбуда | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Аржентина | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Аруба | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Бахамски острови | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Барбадос | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Белиз | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Бермуда | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Боливия | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Бразилия | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Британски Вирджински острови | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Кайманови острови | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Чили | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Колумбия | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Коста Рика | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Куба | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Доминика | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Доминиканска република | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Еквадор | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | Ел Салвадор | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Фолкландски (Малвински) острови | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Френски южни територии | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Гренада | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Гватемала | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Гаяна | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Хаити | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Хондурас | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Ямайка | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Мексико | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Монсерат | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Нидерландски Антили | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Никарагуа | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Панама | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Парагвай | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Перу | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Сейнт Бартелеми | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Сейнт Китс и Невис | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Сейнт Лусия | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Сейнт Мартин | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Сен Пиер и Микелон. | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Сейнт Винсент и Гренадини | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Суринам | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Тринидад и Тобаго | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Острови Търкс и Кайкос | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Уругвай | | | 2.2.3.45. |
| | | | 2.2.3.46. | Венецуела | | | 2.2.3.46. |
| | | 2.2.4. | Северна Америка | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Канада | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Гренландия | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Съединени американски щати | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Азия | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Афганистан | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Армения | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Азербайджан | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Бахрейн | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Бангладеш | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Бутан | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Бруней | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Камбоджа | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Китай | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Грузия | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Индия | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Индонезия | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Ирак | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Иран | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Израел | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Япония | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Йордания | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Казахстан | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Северна Корея | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Южна Корея | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Кувейт | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Киргизстан | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Лаос | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Ливан | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Малайзия | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Малдиви | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Монголия | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Мианмар | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Непал | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Оман | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Пакистан | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Филипини | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Катар | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Саудитска Арабия | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Сингапур | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Шри Ланка | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Сирия | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Тайван; Провинция на Китай | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Таджикистан | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Тайланд | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Източен Тимор | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Турция | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Туркменистан | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Обединени арабски емирства | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Узбекистан | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Виетнам | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Йемен | | | 2.2.5.47. |
| | | 2.2.6. | Океания | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Австралия | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Федерални щати Микронезия | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Фиджи | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Френска Полинезия | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Кирибати | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Маршалови острови | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Науру | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Нова Каледония | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Нова Зеландия | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Палау | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Папуа Нова Гвинея | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Самоа | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Соломонови острови | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Тонга | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Тувалу | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Питкерн | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Вануату | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Уолис и Футуна | | | 2.2.6.18. |
| 3. | Други | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | Информация, която не подлежи на класиране съгласно настоящите граници (незадължително поле) | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.01. | Чехословакия (незадължително поле) | | | 3.1.01. |
| | | 3.1.02. | Съветски съюз (незадължително поле) | | | 3.1.02. |
| | | 3.1.03. | Югославия (незадължително поле) | | | 3.1.03. |
| | | 3.1.04. | Други (незадължително поле) | | | 3.1.04. |
| | 3.2. | Не е на територията на никоя държава (незадължително поле) | | 3.2. | 3.2. |
| 4. | Незаявено/а | 4. | 4. | 4. |

Държава/място на раждане

POB.L.

POB.M.

POB.H.

0.

Общо

0.

0.

0.

1.

Място на раждане в докладващата страна

1.

1.

1.

2.

Място на раждане извън докладващата страна

2.

2.

2.

2.1.

Други държави-членки на ЕС

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Белгия

2.1.01.

2.1.02.

България

2.1.02.

2.1.03.

Чешка република

2.1.03.

2.1.04.

Дания

2.1.04.

2.1.05.

Германия

2.1.05.

2.1.06.

Естония

2.1.06.

2.1.07.

Ирландия

2.1.07.

2.1.08.

Гърция

2.1.08.

2.1.09.

Испания

2.1.09.

2.1.10.

Франция

2.1.10.

2.1.11.

Италия

2.1.11.

2.1.12.

Кипър

2.1.12.

2.1.13.

Латвия

2.1.13.

2.1.14.

Литва

2.1.14.

2.1.15.

Люксембург

2.1.15.

2.1.16.

Унгария

2.1.16.

2.1.17.

Малта

2.1.17.

2.1.18.

Нидерландия

2.1.18.

2.1.19.

Австрия

2.1.19.

2.1.20.

Полша

2.1.20.

2.1.21.

Португалия

2.1.21.

2.1.22.

Румъния

2.1.22.

2.1.23.

Словения

2.1.23.

2.1.24.

Словакия

2.1.24.

2.1.25.

Финландия

2.1.25.

2.1.26.

Швеция

2.1.26.

2.1.27.

Обединеното кралство

2.1.27.

2.2.

Извън ЕС

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Извън ЕС, но в рамките на Европа

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Албания

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Андора

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Беларус

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Хърватия

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Бивша югославска република Македония (3)

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Гибралтар

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Гърнзи (Guernsey)

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Исландия

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Остров Ман

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Джърси (Jersey)

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Косово (UN SCR 1244/99)

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Лихтенщайн

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Молдова

2.2.1.13.

2.2.1.14.

Монако

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Черна гора

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Норвегия

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Босна и Херцеговина

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Руска федерация

2.2.1.18.

2.2.1.19.

Сан Марино

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Сарк

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Сърбия

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Швейцария

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Украйна

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Ватикан

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Фарьорски острови

2.2.1.25.

2.2.2.

Африка

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Алжир

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Ангола

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Бенин

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Ботсуана

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Буркина Фасо

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Бурунди

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Камерун

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Кабо Верде

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Централноафриканска република

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Чад

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Коморски острови

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Конго

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Кот д'Ивоар

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Демократична република Конго

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Джибути

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Египет

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Екваториална Гвинея

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Еритрея

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Етиопия

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Габон

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Гамбия

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Гана

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Гвинея

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Гвинея-Бисау

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Кения

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Лесото

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Либерия

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Либия

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Мадагаскар

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Малави

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Мали

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Мавритания

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Мавриций

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Майот

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Мароко

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Мозамбик

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Намибия

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Нигер

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Нигерия

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Руанда

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Света Елена, остров

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Сао Томе и Принсипи

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Сeнeгaл

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Сейшелски острови

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Сиера Леоне

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Сомалия

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Южна Африка

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Судан

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Свазиленд

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Того

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Тунис

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Уганда

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Танзания

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Замбия

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Зимбабве

2.2.2.55.

2.2.3.

Карибски басейн, Южна или Централа Америка

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Ангила

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Антигуа и Барбуда

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Аржентина

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Аруба

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Бахамски острови

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Барбадос

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Белиз

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Бермуда

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Боливия

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Бразилия

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Британски Вирджински острови

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Кайманови острови

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Чили

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Колумбия

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Коста Рика

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Куба

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Доминика

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Доминиканска република

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Еквадор

2.2.3.19.

2.2.3.20.

Ел Салвадор

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Фолкландски (Малвински) острови

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Френски южни територии

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Гренада

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Гватемала

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Гаяна

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Хаити

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Хондурас

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Ямайка

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Мексико

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Монсерат

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Нидерландски Антили

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Никарагуа

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Панама

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Парагвай

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Перу

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Сейнт Бартелеми

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Сейнт Китс и Невис

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Сейнт Лусия

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Сейнт Мартин

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Сен Пиер и Микелон.

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Сейнт Винсент и Гренадини

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Суринам

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Тринидад и Тобаго

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Острови Търкс и Кайкос

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Уругвай

2.2.3.45.

2.2.3.46.

Венецуела

2.2.3.46.

2.2.4.

Северна Америка

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Канада

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Гренландия

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Съединени американски щати

2.2.4.03.

2.2.5.

Азия

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Афганистан

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Армения

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Азербайджан

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Бахрейн

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Бангладеш

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Бутан

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Бруней

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Камбоджа

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Китай

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Грузия

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Индия

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Индонезия

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Ирак

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Иран

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Израел

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Япония

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Йордания

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Казахстан

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Северна Корея

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Южна Корея

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Кувейт

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Киргизстан

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Лаос

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Ливан

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Малайзия

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Малдиви

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Монголия

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Мианмар

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Непал

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Оман

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Пакистан

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Филипини

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Катар

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Саудитска Арабия

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Сингапур

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Шри Ланка

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Сирия

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Тайван; Провинция на Китай

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Таджикистан

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Тайланд

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Източен Тимор

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Турция

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Туркменистан

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Обединени арабски емирства

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Узбекистан

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Виетнам

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Йемен

2.2.5.47.

2.2.6.

Океания

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Австралия

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Федерални щати Микронезия

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Фиджи

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Френска Полинезия

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Кирибати

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Маршалови острови

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Науру

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Нова Каледония

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Нова Зеландия

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Палау

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Папуа Нова Гвинея

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Самоа

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Соломонови острови

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Тонга

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Тувалу

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Питкерн

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Вануату

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Уолис и Футуна

2.2.6.18.

3.

Други

3.

3.

3.

3.1.

Информация, която не подлежи на класиране съгласно настоящите граници (незадължително поле)

3.1.

3.1.

3.1.01.

Чехословакия (незадължително поле)

3.1.01.

3.1.02.

Съветски съюз (незадължително поле)

3.1.02.

3.1.03.

Югославия (незадължително поле)

3.1.03.

3.1.04.

Други (незадължително поле)

3.1.04.

3.2.

Не е на територията на никоя държава (незадължително поле)

3.2.

3.2.

4.

Незаявено/а

4.

4.

4.

С разбивките по държава/място на раждане се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Списъкът на държавите в разбивката по държава/място на раждане се прилага само за статистически цели.

В категория „Друга държава-членка на ЕС“ (POB.H.2.1.) докладващите страни, които са държави-членки на ЕС, не попълват подкатегорията, отнасяща се до тях самите. За докладващите страни извън ЕС категорията „Друга държава-членка на ЕС“ (POB.L.2.1., POB.M.2.1., POB.H.2.1.) се преименува на „Държава-членка на ЕС“.

Категорията „Информация, която не подлежи на класиране съгласно настоящите граници“ (POB.M.3.1., POB.H.3.1.) обхваща лицата, чиято държава на раждане е съществувала към момента на раждането, но не и към момента на преброяването, и които лица не могат да бъдат класирани съгласно една-единствена съществуваща в момента на преброяването държава, т.е. съгласно настоящите граници.

Категорията „Не е на територията на никоя държава“ (POB.M.3.2, POB.H.3.2.) обхваща лицата, при които обичайното местопребиваване на майката към момента на раждането не е известно и които не са родени на територията на никоя държава, например в открито море или във въздуха.

Тема: Гражданство

Гражданството се определя като специфична правна връзка между дадено лице и неговата държава, придобито по рождение или чрез натурализация, независимо дали това е станало посредством декларация, по избор, брак или друг начин, в съответствие с националното законодателство.

Лицата с две или повече гражданства се класират към една единствена категория, която се избира съгласно следния ред на приоритетност:

| 1. | докладваща страна или |
| --- | --- |

1.

докладваща страна или

| 2. | ако лицето няма гражданство на докладващата страна: друга държава-членка на ЕС, или |
| --- | --- |

2.

ако лицето няма гражданство на докладващата страна: друга държава-членка на ЕС, или

| 3. | ако лицето няма гражданство на друга държава-членка на ЕС: друга държава извън Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.

ако лицето няма гражданство на друга държава-членка на ЕС: друга държава извън Европейския съюз.

В случай на двойно гражданство и при положение че и двете държави се намират в Европейския съюз, но нито една от тях не е докладващата държава, държавите-членки определят в коя категория да бъде класирано лицето.

„Държава-членка на ЕС“ означава държава, която членува в Европейския съюз към дата 1 януари 2011 г.

| Гражданство | COC.L. | COC.M. | COC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Гражданство на докладващата държава | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Гражданство на държава, различна от докладващата | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Гражданство на държава-членка на ЕС, различна от докладващата | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Белгия | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | България | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Чешка република | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Дания | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Германия | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Естония | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Ирландия | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Гърция | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Испания | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Франция | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Италия | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Кипър | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Латвия | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Литва | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Люксембург | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Унгария | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Малта | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Нидерландия | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Австрия | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Полша | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Португалия | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Румъния | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Словения | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Словакия | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Финландия | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Швеция | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Обединено кралство | | | 2.1.27. |
| | 2.2. | Гражданство на държава извън ЕС | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Друга европейска държава | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Албания | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Андора | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Беларус | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Хърватия | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Бивша югославска република Македония (4) | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | не се използва | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Гърнзи (Guernsey) | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Исландия | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Остров Ман | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Джърси (Jersey) | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | не се използва | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Лихтенщайн | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Молдова | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | Монако | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Черна гора | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Норвегия | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Босна и Херцеговина | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Руска федерация | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | Сан Марино | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Сарк | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Сърбия | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Швейцария | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Украйна | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Ватикана | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Признати „неграждани“ | | | 2.2.1.25. |
| | | | 2.2.1.26. | Други | | | 2.2.1.26. |
| | | 2.2.2. | Държава в Африка | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Алжир | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Ангола | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Бенин | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Ботсуана | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Буркина Фасо | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Бурунди | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Камерун | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Кабо Верде | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Централноафриканска република | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Чад | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Коморски острови | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Конго | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Кот д'Ивоар | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Демократична република Конго | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Джибути | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Египет | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Екваториална Гвинея | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Еритрея | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Етиопия | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Габон | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Гамбия | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Гана | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Гвинея | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Гвинея Бисау | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Кения | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Лесото | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Либерия | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Либия | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Мадагаскар | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Малави | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Мали | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Мавритания | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Мавриций | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Майот | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Мароко | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Мозамбик | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Намибия | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Нигер | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Нигерия | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Руанда | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Света Елена, остров | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Сао Томе и Принсипи | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Сeнeгaл | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Сейшелски острови | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Сиера Леоне | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Сомалия | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Южна Африка | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Судан | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Свазиленд | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Того | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Тунис | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Уганда | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Танзания | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Замбия | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Зимбабве | | | 2.2.2.55. |
| | | 2.2.3. | Държава от Карибския басейн, Южна или Централна Америка | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Ангила | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Антигуа и Барбуда | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Аржентина | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Аруба | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Бахамски острови | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Барбадос | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Белиз | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Бермуда | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Боливия | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Бразилия | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Британски Вирджински острови | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Кайманови острови | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Чили | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Колумбия | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Коста Рика | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Куба | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Доминика | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Доминиканска република | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Еквадор | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | Ел Салвадор | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Фолкландски (Малвински) острови | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Френски южни територии | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Гренада | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Гватемала | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Гаяна | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Хаити | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Хондурас | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Ямайка | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Мексико | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Монсерат | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Нидерландски Антили | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Никарагуа | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Панама | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Парагвай | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Перу | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Сейнт Бартелеми | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Сейнт Китс и Невис | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Сейнт Лусия | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Сейнт Мартин | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Сен Пиер и Микелон. | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Сейнт Винсент и Гренадини | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Суринам | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Тринидад и Тобаго | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Острови Търкс и Кайкос | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Уругвай | | | 2.2.3.45. |
| | | | 2.2.3.46. | Венецуела | | | 2.2.3.46. |
| | | 2.2.4. | Държава в Северна Америка | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Канада | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | не се използва | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Съединени американски щати | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Държава в Азия | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Афганистан | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Армения | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Азербайджан | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Бахрейн | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Бангладеш | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Бутан | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Бруней | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Камбоджа | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Китай | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Грузия | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Индия | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Индонезия | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Ирак | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Иран | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Израел | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Япония | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Йордания | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Казахстан | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Северна Корея | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Южна Корея | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Кувейт | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Киргизстан | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Лаос | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Ливан | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Малайзия | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Малдиви | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Монголия | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Мианмар | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Непал | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Оман | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Пакистан | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Филипини | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Катар | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Саудитска Арабия | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Сингапур | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Шри Ланка | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Сирия | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Тайван; Провинция на Китай | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Таджикистан | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Тайланд | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Източен Тимор | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Турция | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Туркменистан | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Обединени арабски емирства | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Узбекистан | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Виетнам | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Йемен | | | 2.2.5.47. |
| | | 2.2.6. | Държава в Океания | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Австралия | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Федерални щати Микронезия | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Фиджи | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Френска Полинезия | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Кирибати | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Маршалови острови | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Науру | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Нова Каледония | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Нова Зеландия | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Палау | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Папуа Нова Гвинея | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Самоа | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Соломонови острови | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Тонга | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Тувалу | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Питкерн | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Вануату | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Уолис и Футуна | | | 2.2.6.18. |
| 3. | Лица без гражданство | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Незаявено | 4. | 4. | 4. |

Гражданство

COC.L.

COC.M.

COC.H.

0.

Общо

0.

0.

0.

1.

Гражданство на докладващата държава

1.

1.

1.

2.

Гражданство на държава, различна от докладващата

2.

2.

2.

2.1.

Гражданство на държава-членка на ЕС, различна от докладващата

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Белгия

2.1.01.

2.1.02.

България

2.1.02.

2.1.03.

Чешка република

2.1.03.

2.1.04.

Дания

2.1.04.

2.1.05.

Германия

2.1.05.

2.1.06.

Естония

2.1.06.

2.1.07.

Ирландия

2.1.07.

2.1.08.

Гърция

2.1.08.

2.1.09.

Испания

2.1.09.

2.1.10.

Франция

2.1.10.

2.1.11.

Италия

2.1.11.

2.1.12.

Кипър

2.1.12.

2.1.13.

Латвия

2.1.13.

2.1.14.

Литва

2.1.14.

2.1.15.

Люксембург

2.1.15.

2.1.16.

Унгария

2.1.16.

2.1.17.

Малта

2.1.17.

2.1.18.

Нидерландия

2.1.18.

2.1.19.

Австрия

2.1.19.

2.1.20.

Полша

2.1.20.

2.1.21.

Португалия

2.1.21.

2.1.22.

Румъния

2.1.22.

2.1.23.

Словения

2.1.23.

2.1.24.

Словакия

2.1.24.

2.1.25.

Финландия

2.1.25.

2.1.26.

Швеция

2.1.26.

2.1.27.

Обединено кралство

2.1.27.

2.2.

Гражданство на държава извън ЕС

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Друга европейска държава

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Албания

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Андора

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Беларус

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Хърватия

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Бивша югославска република Македония (4)

2.2.1.05.

2.2.1.06.

не се използва

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Гърнзи (Guernsey)

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Исландия

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Остров Ман

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Джърси (Jersey)

2.2.1.10.

2.2.1.11.

не се използва

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Лихтенщайн

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Молдова

2.2.1.13.

2.2.1.14.

Монако

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Черна гора

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Норвегия

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Босна и Херцеговина

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Руска федерация

2.2.1.18.

2.2.1.19.

Сан Марино

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Сарк

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Сърбия

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Швейцария

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Украйна

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Ватикана

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Признати „неграждани“

2.2.1.25.

2.2.1.26.

Други

2.2.1.26.

2.2.2.

Държава в Африка

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Алжир

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Ангола

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Бенин

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Ботсуана

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Буркина Фасо

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Бурунди

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Камерун

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Кабо Верде

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Централноафриканска република

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Чад

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Коморски острови

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Конго

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Кот д'Ивоар

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Демократична република Конго

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Джибути

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Египет

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Екваториална Гвинея

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Еритрея

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Етиопия

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Габон

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Гамбия

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Гана

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Гвинея

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Гвинея Бисау

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Кения

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Лесото

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Либерия

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Либия

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Мадагаскар

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Малави

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Мали

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Мавритания

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Мавриций

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Майот

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Мароко

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Мозамбик

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Намибия

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Нигер

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Нигерия

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Руанда

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Света Елена, остров

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Сао Томе и Принсипи

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Сeнeгaл

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Сейшелски острови

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Сиера Леоне

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Сомалия

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Южна Африка

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Судан

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Свазиленд

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Того

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Тунис

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Уганда

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Танзания

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Замбия

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Зимбабве

2.2.2.55.

2.2.3.

Държава от Карибския басейн, Южна или Централна Америка

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Ангила

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Антигуа и Барбуда

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Аржентина

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Аруба

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Бахамски острови

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Барбадос

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Белиз

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Бермуда

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Боливия

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Бразилия

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Британски Вирджински острови

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Кайманови острови

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Чили

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Колумбия

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Коста Рика

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Куба

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Доминика

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Доминиканска република

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Еквадор

2.2.3.19.

2.2.3.20.

Ел Салвадор

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Фолкландски (Малвински) острови

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Френски южни територии

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Гренада

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Гватемала

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Гаяна

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Хаити

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Хондурас

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Ямайка

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Мексико

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Монсерат

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Нидерландски Антили

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Никарагуа

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Панама

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Парагвай

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Перу

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Сейнт Бартелеми

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Сейнт Китс и Невис

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Сейнт Лусия

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Сейнт Мартин

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Сен Пиер и Микелон.

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Сейнт Винсент и Гренадини

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Суринам

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Тринидад и Тобаго

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Острови Търкс и Кайкос

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Уругвай

2.2.3.45.

2.2.3.46.

Венецуела

2.2.3.46.

2.2.4.

Държава в Северна Америка

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Канада

2.2.4.01.

2.2.4.02.

не се използва

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Съединени американски щати

2.2.4.03.

2.2.5.

Държава в Азия

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Афганистан

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Армения

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Азербайджан

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Бахрейн

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Бангладеш

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Бутан

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Бруней

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Камбоджа

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Китай

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Грузия

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Индия

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Индонезия

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Ирак

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Иран

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Израел

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Япония

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Йордания

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Казахстан

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Северна Корея

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Южна Корея

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Кувейт

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Киргизстан

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Лаос

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Ливан

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Малайзия

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Малдиви

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Монголия

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Мианмар

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Непал

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Оман

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Пакистан

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Филипини

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Катар

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Саудитска Арабия

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Сингапур

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Шри Ланка

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Сирия

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Тайван; Провинция на Китай

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Таджикистан

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Тайланд

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Източен Тимор

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Турция

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Туркменистан

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Обединени арабски емирства

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Узбекистан

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Виетнам

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Йемен

2.2.5.47.

2.2.6.

Държава в Океания

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Австралия

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Федерални щати Микронезия

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Фиджи

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Френска Полинезия

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Кирибати

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Маршалови острови

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Науру

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Нова Каледония

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Нова Зеландия

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Палау

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Папуа Нова Гвинея

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Самоа

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Соломонови острови

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Тонга

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Тувалу

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Питкерн

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Вануату

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Уолис и Футуна

2.2.6.18.

3.

Лица без гражданство

3.

3.

3.

4.

Незаявено

4.

4.

4.

С разбивките по гражданство се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Списъкът на държавите в разбивката гражданство се прилага само за статистически цели.

В категория „Гражданство на държава-членка на ЕС, различна от докладващата“ (COC.H.2.1.) докладващите страни, които са държави-членки на ЕС, не попълват подкатегорията, отнасяща се до тях самите. За докладващите страни извън ЕС категорията „Гражданство на държава-членка на ЕС, различна от докладващата“ (COC.L.2.1., COC.M.2.1. и COC.H.2.1.) се преименува на „Гражданство на държава-членка на ЕС“.

Лицата, които не са нито граждани на определена страна, нито без поданство, и носят само част от правата и задълженията, произтичащи от гражданството, се класират в категория „Признати неграждани“ (COC.H.2.2.1.25.).

Тема: Живял ли е в чужбина и година на пристигане в страната (от 1980 г. нататък)

Годината на пристигане е календарната година, през която лицето последно е установило обичайното си местопребиваване в страната. Не се съобщава годината на първото пристигане, а тази на най-скорошното (т.е. темата „Година на пристигане в държавата“ не предоставя информация за случаите на прекъснато пребиваване).

| Година на пристигане в страната (от 2000 г. нататък) | YAT. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Живял в чужбина и пристигнал в страната през 2000 г. или след това | 1. |
| 2. | Живял в чужбина и пристигнал в страната през 1999 г. или преди това, или никога не живял в чужбина | 2. |
| 3. | Незаявена | 3. |

Година на пристигане в страната (от 2000 г. нататък)

YAT.

0.

Общо

0.

1.

Живял в чужбина и пристигнал в страната през 2000 г. или след това

1.

2.

Живял в чужбина и пристигнал в страната през 1999 г. или преди това, или никога не живял в чужбина

2.

3.

Незаявена

3.

С разбивките по година на пристигане в страната (от 2000 г. нататък) се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Разбивката по година на пристигане в страната (от 2000 г. нататък) разглежда международната миграция от 2000 г. нататък.

| Година на пристигане в страната (от 1980 г. нататък) | YAE.L. | YAE.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. |
| 1. | Живял в чужбина и пристигнал в страната през 1980 г. или след това | 1. | 1. |
| | 1.1. | 2010—2011 г. | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | 2011 г. | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | 2010 г. | | 1.1.2. |
| | 1.2. | 2005—2009 г. | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 2009 г. | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 2008 г. | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 2007 г. | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 2006 г. | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 2005 г. | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 2000—2004 г. | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 2004 г. | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 2003 г. | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 2002 г. | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 2001 г. | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 2000 г. | | 1.3.5. |
| | 1.4. | 1995—1999 г. | 1.4. | 1.4. |
| | | 1.4.1. | 1999 г. | | 1.4.1. |
| | | 1.4.2. | 1998 г. | | 1.4.2. |
| | | 1.4.3. | 1997 г. | | 1.4.3. |
| | | 1.4.4. | 1996 г. | | 1.4.4. |
| | | 1.4.5. | 1995 г. | | 1.4.5. |
| | 1.5. | 1990—1994 г. | 1.5. | 1.5. |
| | | 1.5.1. | 1994 г. | | 1.5.1. |
| | | 1.5.2. | 1993 г. | | 1.5.2. |
| | | 1.5.3. | 1992 г. | | 1.5.3. |
| | | 1.5.4. | 1991 г. | | 1.5.4. |
| | | 1.5.5. | 1990 г. | | 1.5.5. |
| | 1.6. | 1985—1989 г. | 1.6. | 1.6. |
| | | 1.6.1. | 1989 г. | | 1.6.1. |
| | | 1.6.2. | 1988 г. | | 1.6.2. |
| | | 1.6.3. | 1987 г. | | 1.6.3. |
| | | 1.6.4. | 1986 г. | | 1.6.4. |
| | | 1.6.5. | 1985 г. | | 1.6.5. |
| | 1.7. | 1980—1984 г. | 1.7. | 1.7. |
| | | 1.7.1. | 1984 г. | | 1.7.1. |
| | | 1.7.2. | 1983 г. | | 1.7.2. |
| | | 1.7.3. | 1982 г. | | 1.7.3. |
| | | 1.7.4. | 1981 г. | | 1.7.4. |
| | | 1.7.5. | 1980 г. | | 1.7.5. |
| 2. | Живял в чужбина и пристигнал в страната през 1979 г. или преди това, или никога не живял в чужбина | 2. | 2. |
| | 2.1. | Живял в чужбина и пристигнал в страната през 1979 г. или преди това (незадължително поле) | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | Никога не е живял в чужбина (незадължително поле) | 2.2. | 2.2. |
| 3. | Незаявена | 3. | 3. |

Година на пристигане в страната (от 1980 г. нататък)

YAE.L.

YAE.H.

0.

Общо

0.

0.

1.

Живял в чужбина и пристигнал в страната през 1980 г. или след това

1.

1.

1.1.

2010—2011 г.

1.1.

1.1.

1.1.1.

2011 г.

1.1.1.

1.1.2.

2010 г.

1.1.2.

1.2.

2005—2009 г.

1.2.

1.2.

1.2.1.

2009 г.

1.2.1.

1.2.2.

2008 г.

1.2.2.

1.2.3.

2007 г.

1.2.3.

1.2.4.

2006 г.

1.2.4.

1.2.5.

2005 г.

1.2.5.

1.3.

2000—2004 г.

1.3.

1.3.

1.3.1.

2004 г.

1.3.1.

1.3.2.

2003 г.

1.3.2.

1.3.3.

2002 г.

1.3.3.

1.3.4.

2001 г.

1.3.4.

1.3.5.

2000 г.

1.3.5.

1.4.

1995—1999 г.

1.4.

1.4.

1.4.1.

1999 г.

1.4.1.

1.4.2.

1998 г.

1.4.2.

1.4.3.

1997 г.

1.4.3.

1.4.4.

1996 г.

1.4.4.

1.4.5.

1995 г.

1.4.5.

1.5.

1990—1994 г.

1.5.

1.5.

1.5.1.

1994 г.

1.5.1.

1.5.2.

1993 г.

1.5.2.

1.5.3.

1992 г.

1.5.3.

1.5.4.

1991 г.

1.5.4.

1.5.5.

1990 г.

1.5.5.

1.6.

1985—1989 г.

1.6.

1.6.

1.6.1.

1989 г.

1.6.1.

1.6.2.

1988 г.

1.6.2.

1.6.3.

1987 г.

1.6.3.

1.6.4.

1986 г.

1.6.4.

1.6.5.

1985 г.

1.6.5.

1.7.

1980—1984 г.

1.7.

1.7.

1.7.1.

1984 г.

1.7.1.

1.7.2.

1983 г.

1.7.2.

1.7.3.

1982 г.

1.7.3.

1.7.4.

1981 г.

1.7.4.

1.7.5.

1980 г.

1.7.5.

2.

Живял в чужбина и пристигнал в страната през 1979 г. или преди това, или никога не живял в чужбина

2.

2.

2.1.

Живял в чужбина и пристигнал в страната през 1979 г. или преди това (незадължително поле)

2.1.

2.1.

2.2.

Никога не е живял в чужбина (незадължително поле)

2.2.

2.2.

3.

Незаявена

3.

3.

С разбивките по година на пристигане в страната (от 1980 г. нататък) (клон на икономическа дейност) се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Разбивката по година на пристигане в страната (от 1980 г. нататък) разглежда международната миграция от 1980 г. нататък.

Данните за 2011 г. се отнасят за периода от време между 1 януари 2011 г. и референтната дата.

Тема:   Предишно обичайно местопребиваване и дата на пристигане в сегашното място; или обичайно местопребиваване една година преди преброяването;

Съобщава се съотношението между настоящото обичайно местопребиваване и обичайното местопребиваване една година преди преброяването.

| Обичайно местопребиваване една година преди преброяването | ROY. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Без промяна в обичайното местопребиваване | 1. |
| 2. | Обичайното местопребиваване е променяно | 2. |
| | 2.1. | Преместване в рамките на докладващата страна | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Обичайното местопребиваване една година преди преброяването се е намирало в същата зона по NUTS 3 като настоящото обичайно местопребиваване | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Обичайното местопребиваване една година преди преброяването се е намирало извън зоната по NUTS 3 на настоящото обичайно местопребиваване | 2.1.2. |
| | 2.2. | Преместване извън границите на докладващата страна | 2.2. |
| 3. | Незаявено | 3. |
| 4. | Не се прилага | 4. |

Обичайно местопребиваване една година преди преброяването

ROY.

0.

Общо

0.

1.

Без промяна в обичайното местопребиваване

1.

2.

Обичайното местопребиваване е променяно

2.

2.1.

Преместване в рамките на докладващата страна

2.1.

2.1.1.

Обичайното местопребиваване една година преди преброяването се е намирало в същата зона по NUTS 3 като настоящото обичайно местопребиваване

2.1.1.

2.1.2.

Обичайното местопребиваване една година преди преброяването се е намирало извън зоната по NUTS 3 на настоящото обичайно местопребиваване

2.1.2.

2.2.

Преместване извън границите на докладващата страна

2.2.

3.

Незаявено

3.

4.

Не се прилага

4.

С разбивките по обичайно местопребиваване една година преди преброяването се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

В разбивката по „Обичайно местопребиваване една година преди преброяването“ всяка промяна в местопребиваването трябва да се е състояла в периода, започващ година преди референтната дата и приключващ на самата референтна дата.

Децата под 1-годишна възраст се класират в категория „Не се прилага“ (ROY.4.).

Държавите, които събират информация по тема „Предишно обичайно местопребиваване и дата на пристигане в сегашното място“, класират всички лица, променили обичайното си местопребиваване повече от веднъж през годината, предхождаща референтната дата, според предишното им обичайно местопребиваване, т.е. обичайното местопребиваване, от което са се преместили на настоящото си обичайно местопребиваване.

Тема: Статут на домакинството

За идентифицирането на частните домакинства държавите-членки прилагат концепцията за водене на домакинство, а ако това не е възможно — концепцията „едно жилище - едно домакинство“.

1.   Концепция за водене на домакинство

Съгласно тази концепция частното домакинство представлява:

| а) | домакинство от едно лице, т.е. лице, което живее само в самостоятелна жилищна единица или което обитава като квартирант самостоятелна стая (или няколко стаи) в дадено жилищно помещение, но не образува многочленно домакинство (в съответствие с определението по-долу) с никой от другите обитатели на жилищната единица; или |
| --- | --- |

а)

домакинство от едно лице, т.е. лице, което живее само в самостоятелна жилищна единица или което обитава като квартирант самостоятелна стая (или няколко стаи) в дадено жилищно помещение, но не образува многочленно домакинство (в съответствие с определението по-долу) с никой от другите обитатели на жилищната единица; или

| б) | многочленно домакинство, т.е. група от две или повече лица, които съвместно обитават цялото пространство от дадена жилищна единица и обединяват усилията си за осигуряване на храна и други средства от първа необходимост. Членовете на групата могат да обединяват приходите си в по-голяма или по-малка степен. |
| --- | --- |

б)

многочленно домакинство, т.е. група от две или повече лица, които съвместно обитават цялото пространство от дадена жилищна единица и обединяват усилията си за осигуряване на храна и други средства от първа необходимост. Членовете на групата могат да обединяват приходите си в по-голяма или по-малка степен.

2.   Концепцията „едно жилище - едно домакинство“

Според тази концепция за членове на едно и също домакинство се считат всички лица, обитаващи дадена жилищна единица, от което следва че в дадена обитавана жилищна единица има само едно домакинство. При концепцията „едно жилище - едно домакинство“ броят на обитаваните жилищни единици и броят на обитаващите ги домакинства е равен, а местоположението на жилищните единици и съответстващите им домакинства е идентично.

Категорията „Лица, живеещи в частно домакинство“ обхваща категориите „Лица в семейно ядро“ (категория 1.1.) и „Лица, които не живеят в семейно ядро“ (категория 1.2.). В категория „Лица в семейно ядро“ се класира всяко лице, което принадлежи към частно домакинство, съдържащо семейно ядро, на което съответното лице е член. В категория „Лица, които не живеят в семейно ядро“ се класира всяко лице, което или принадлежи към несемейно домакинство, или към семейно такова, но без да е член на семейно ядро в рамките на същото.

| Статут на домакинството | HST.L. | HST.M. | HST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Лица, живеещи в частно домакинство | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Лица в семейно ядро | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Лица в семейна двойка | | | 1.1.1. |
| | | | 1.1.1.1. | Лица в семейна двойка от съпруг и съпруга (незадължително поле) | | | 1.1.1.1. |
| | | | 1.1.1.2. | Лица в еднополова семейна двойка (незадължително поле) | | | 1.1.1.2. |
| | | 1.1.2. | Лица в регистрирано партньорство | | | 1.1.2. |
| | | | 1.1.2.1. | Лица в разнополово регистрирано партньорство (незадължително поле) | | | 1.1.2.1. |
| | | | 1.1.2.2. | Лица в еднополово регистрирано партньорство (незадължително поле) | | | 1.1.2.2. |
| | | 1.1.3. | Партньори в съвместно съжителство | | | 1.1.3. |
| | | | 1.1.3.1. | Лица в разнополово съвместно съжителство (незадължително поле) | | | 1.1.3.1. |
| | | | 1.1.3.2. | Лица в еднополово съвместно съжителство (незадължително поле) | | | 1.1.3.2. |
| | | 1.1.4. | Самотни родители | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | Синове/дъщери | | | 1.1.5. |
| | | | 1.1.5.1. | Не са отглеждани от самотен родител (незадължително поле) | | | 1.1.5.1. |
| | | | 1.1.5.2. | Отглеждани от самотен родител (незадължително поле) | | | 1.1.5.2. |
| | 1.2. | Лица, които не живеят в семейно ядро | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Живеят сами | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Не живеят сами | | | 1.2.2. |
| | | | 1.2.2.1. | Лица в домакинство с роднина(и) (незадължително поле) | | | 1.2.2.1. |
| | | | 1.2.2.2. | Лица в домакинство, съставено само от лица, които не са им роднини (незадължително поле) | | | 1.2.2.2. |
| | 1.3. | Лица, обитаващи частни домакинства с незаявена категория | | 1.3. | 1.3. |
| 2. | Лица, които не обитават частни домакинства | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Лица в институционални домакинства | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Лица, които не живеят в семейно ядро (незадължително поле) | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Лица, които живеят в семейно ядро (незадължително поле) | | | 2.1.2. |
| | | | 2.1.2.1. | Партньори (незадължително поле) | | | 2.1.2.1. |
| | | | 2.1.2.2. | Самотни родители (незадължително поле) | | | 2.1.2.2. |
| | | | 2.1.2.3. | Синове/дъщери (незадължително поле) | | | 2.1.2.3. |
| | 2.2. | Напълно бездомни лица | | 2.2. | 2.2. |
| | 2.3. | Лица, които живеят в частни домакинства, но с незаявена категория | | 2.3. | 2.3. |

Статут на домакинството

HST.L.

HST.M.

HST.H.

0.

Общо

0.

0.

0.

1.

Лица, живеещи в частно домакинство

1.

1.

1.

1.1.

Лица в семейно ядро

1.1.

1.1.

1.1.1.

Лица в семейна двойка

1.1.1.

1.1.1.1.

Лица в семейна двойка от съпруг и съпруга (незадължително поле)

1.1.1.1.

1.1.1.2.

Лица в еднополова семейна двойка (незадължително поле)

1.1.1.2.

1.1.2.

Лица в регистрирано партньорство

1.1.2.

1.1.2.1.

Лица в разнополово регистрирано партньорство (незадължително поле)

1.1.2.1.

1.1.2.2.

Лица в еднополово регистрирано партньорство (незадължително поле)

1.1.2.2.

1.1.3.

Партньори в съвместно съжителство

1.1.3.

1.1.3.1.

Лица в разнополово съвместно съжителство (незадължително поле)

1.1.3.1.

1.1.3.2.

Лица в еднополово съвместно съжителство (незадължително поле)

1.1.3.2.

1.1.4.

Самотни родители

1.1.4.

1.1.5.

Синове/дъщери

1.1.5.

1.1.5.1.

Не са отглеждани от самотен родител (незадължително поле)

1.1.5.1.

1.1.5.2.

Отглеждани от самотен родител (незадължително поле)

1.1.5.2.

1.2.

Лица, които не живеят в семейно ядро

1.2.

1.2.

1.2.1.

Живеят сами

1.2.1.

1.2.2.

Не живеят сами

1.2.2.

1.2.2.1.

Лица в домакинство с роднина(и) (незадължително поле)

1.2.2.1.

1.2.2.2.

Лица в домакинство, съставено само от лица, които не са им роднини (незадължително поле)

1.2.2.2.

1.3.

Лица, обитаващи частни домакинства с незаявена категория

1.3.

1.3.

2.

Лица, които не обитават частни домакинства

2.

2.

2.

2.1.

Лица в институционални домакинства

2.1.

2.1.

2.1.1.

Лица, които не живеят в семейно ядро (незадължително поле)

2.1.1.

2.1.2.

Лица, които живеят в семейно ядро (незадължително поле)

2.1.2.

2.1.2.1.

Партньори (незадължително поле)

2.1.2.1.

2.1.2.2.

Самотни родители (незадължително поле)

2.1.2.2.

2.1.2.3.

Синове/дъщери (незадължително поле)

2.1.2.3.

2.2.

Напълно бездомни лица

2.2.

2.2.

2.3.

Лица, които живеят в частни домакинства, но с незаявена категория

2.3.

2.3.

С разбивките по статут на домакинството се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Несемейното домакинство може да бъде домакинство, съставено от едно лице (лицето живее само (HST.H.1.2.1.)) или от няколко лица, без наличие на семейно ядро. Категорията „Не живеят сами“ (HST.H.1.2.2.) обхваща лица, които живеят или в многочленно домакинство без семейно ядро, или в семейно домакинство, без да са членове на семейното ядро в това домакинство. Лицата, които принадлежат към домакинство от роднини през едно поколение, се класират в незадължителното поле „Лица в домакинство с роднина(и)“ (HST.H.1.2.2.1.).

В техническите спецификации за тема „Семейно положение“ понятията „син/дъщеря“ се описват по същия начин като „дете“.

„Семейна двойка от съпруг и съпруга“ означава двойка от разнополови брачни партньори.

Определението за „регистрирано партньорство“ е същото като в техническите спецификации за тема „Юридическо семейно положение“. Определението за „съвместно съжителство“ е същото като в техническите спецификации за тема „Юридическо семейно положение“.

Категорията „Партньори“ (HST.H.2.1.2.1.) обхваща подкатегориите „Лица в семейна двойка“, „Лица в регистрирано партньорство“ и „Партньори в съвместно съжителство“.

„Напълно бездомни лица“ (HST.H.2.2.) са тези, които живеят на улицата без подслон, който би могъл да бъде определен като жилищно помещение съгласно определението в техническите спецификации за тема „Тип жилищни помещения“.

Тема: Семейно положение

Семейното ядро се дефинира в тесен смисъл като две или повече лица, които принадлежат към едно и също домакинство и са свързани в брачен съюз, като партньори в регистрирано партньорство или съвместно съжителство, или като родител и дете. Така едно семейство може да е съставено от двойка без деца, от двойка с едно или няколко деца или от самотен родител с едно или няколко деца. Това понятие за семейство ограничава възможните връзки между децата и възрастните до преки (от първа степен), т.е. между родители и деца.

Понятието „дете“ (син/дъщеря) се отнася до родени, доведени/заварени или осиновени дъщеря или син (без оглед на възрастта и семейното положение), чието обичайно местопребиваване е в домакинството на поне един от родителите и което няма собствен партньор или деца в същото домакинство. Децата, настанени в приемни семейства, не се включват. Синовете и дъщерите, които живеят с брачен партньор, в регистрирано партньорство или съвместно съжителство, с едно или няколко деца, не се разглеждат като деца. За домакинство на децата, които обитават две различни домакинства (например ако родителите са разведени), се смята домакинството, в което прекарват по-голямата част от времето. Когато детето прекарва равни периоди от време и в двете домакинства, за негово домакинство се смята домакинството, в което детето се намира в нощта на преброяването.

Понятието „двойка“ включва семейните двойки, двойките в регистрирано партньорство и двойките в съвместно съжителство. Определението за „регистрирано партньорство“ е същото като в техническите спецификации за тема „Юридическо семейно положение“.

Две лица се смятат за партньори в съвместно съжителство, когато:

| — | принадлежат към едно и също домакинство, |
| --- | --- |

—

принадлежат към едно и също домакинство,

| — | имат помежду си отношения, сходни на семейните, и |
| --- | --- |

—

имат помежду си отношения, сходни на семейните, и

| — | не са в брак или в регистрирано партньорство помежду си. |
| --- | --- |

—

не са в брак или в регистрирано партньорство помежду си.

Домакинствата от роднини през едно поколение (домакинства, които се състоят от баба и/или дядо и един или повече внуци, но без родител на последните) не се включват в определението за семейство.

Посочването поотделно на разнополовите и еднополови двойки е незадължително. „Семейна двойка от съпруг и съпруга“ означава двойка от разнополови брачни партньори.

| Семейно положение | FST.L. | FST.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. |
| 1. | Партньори | 1. | 1. |
| | 1.1. | Лица в семейна двойка | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Семейна двойка от съпруг и съпруга (незадължително поле) | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Лица в еднополова семейна двойка (незадължително поле) | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Лица в регистрирано партньорство | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Лица в разнополово регистрирано партньорство | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Лица в еднополово регистрирано партньорство (незадължително поле) | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Партньори в съвместно съжителство | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Лица в разнополово съвместно съжителство (незадължително поле) | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Лица в еднополово съвместно съжителство (незадължително поле) | | 1.3.2. |
| 2. | Самотни родители | 2. | 2. |
| 3. | Синове/дъщери | 3. | 3. |
| | 3.1. | Не се отглеждат от самотен родител (незадължително поле) | | 3.1. |
| | 3.2. | Отглеждани от самотен родител (незадължително поле) | | 3.2. |
| 4. | Незаявено | 4. | 4. |
| 5. | Не се прилага | 5. | 5. |

Семейно положение

FST.L.

FST.H.

0.

Общо

0.

0.

1.

Партньори

1.

1.

1.1.

Лица в семейна двойка

1.1.

1.1.1.

Семейна двойка от съпруг и съпруга (незадължително поле)

1.1.1.

1.1.2.

Лица в еднополова семейна двойка (незадължително поле)

1.1.2.

1.2.

Лица в регистрирано партньорство

1.2.

1.2.1.

Лица в разнополово регистрирано партньорство

1.2.1.

1.2.2.

Лица в еднополово регистрирано партньорство (незадължително поле)

1.2.2.

1.3.

Партньори в съвместно съжителство

1.3.

1.3.1.

Лица в разнополово съвместно съжителство (незадължително поле)

1.3.1.

1.3.2.

Лица в еднополово съвместно съжителство (незадължително поле)

1.3.2.

2.

Самотни родители

2.

2.

3.

Синове/дъщери

3.

3.

3.1.

Не се отглеждат от самотен родител (незадължително поле)

3.1.

3.2.

Отглеждани от самотен родител (незадължително поле)

3.2.

4.

Незаявено

4.

4.

5.

Не се прилага

5.

5.

С разбивките по семейно положение се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

Категорията „Партньори“ (FST.L.1.) обхваща подкатегориите „Лица в семейна двойка“, „Лица в регистрирано партньорство“ и „Партньори в съвместно съжителство“.

Лицата, които не живеят в семейно ядро, се класират в категория „Не се прилага“ (FST.L.5., FST.H.5.).

Тема: Тип семейно ядро

Спецификациите на понятията, описващи семейното положение, и определенията на термините „семейно ядро“, „дете“, „двойка“ и „съвместно съжителство“, представени за тема „Семейно положение“, се прилагат също и за тема „Тип семейно ядро“.

| Тип семейно ядро | TFN.L. | TFN.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. |
| 1. | Семейни двойки | 1. | 1. |
| | 1.1. | Семейни двойки без постоянно пребиваващи деца | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Семейни двойки от съпруг и съпруга (незадължително поле) | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Еднополови семейни двойки (незадължително поле) | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Семейни двойки с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Семейни двойки от съпруг и съпруга (незадължително поле) | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Еднополови семейни двойки (незадължително поле) | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Семейни двойки, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Семейни двойки от съпруг и съпруга (незадължително поле) | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Еднополови семейни двойки (незадължително поле) | | 1.3.2. |
| 2. | Двойки в регистрирано партньорство | 2. | 2. |
| | 2.1. | Двойки в регистрирано партньорство без постоянно пребиваващи деца | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.1.2. |
| | 2.2. | Двойки в регистрирано партньорство с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.2.2. |
| | 2.3. | Двойки в регистрирано партньорство, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.3.2. |
| 3. | Двойки в съвместно съжителство | 3. | 3. |
| | 3.1. | Двойки в съвместно съжителство без постоянно пребиваващи деца | | 3.1. |
| | | 3.1.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 3.1.2. |
| | 3.2. | Двойки в съвместно съжителство с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 3.2. |
| | | 3.2.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 3.2.2. |
| | 3.3. | Двойки в съвместно съжителство, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 3.3. |
| | | 3.3.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 3.3.2. |
| 4. | Самотни бащи | 4. | 4. |
| | 4.1. | Самотни бащи с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 4.1. |
| | 4.2. | Самотни бащи, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 4.2. |
| 5. | Самотни майки | 5. | 5. |
| | 5.1. | Самотни майки с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 5.1. |
| | 5.2. | Самотни майки, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 5.2. |

Тип семейно ядро

TFN.L.

TFN.H.

0.

Общо

0.

0.

1.

Семейни двойки

1.

1.

1.1.

Семейни двойки без постоянно пребиваващи деца

1.1.

1.1.1.

Семейни двойки от съпруг и съпруга (незадължително поле)

1.1.1.

1.1.2.

Еднополови семейни двойки (незадължително поле)

1.1.2.

1.2.

Семейни двойки с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

1.2.

1.2.1.

Семейни двойки от съпруг и съпруга (незадължително поле)

1.2.1.

1.2.2.

Еднополови семейни двойки (незадължително поле)

1.2.2.

1.3.

Семейни двойки, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

1.3.

1.3.1.

Семейни двойки от съпруг и съпруга (незадължително поле)

1.3.1.

1.3.2.

Еднополови семейни двойки (незадължително поле)

1.3.2.

2.

Двойки в регистрирано партньорство

2.

2.

2.1.

Двойки в регистрирано партньорство без постоянно пребиваващи деца

2.1.

2.1.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.1.1.

2.1.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.1.2.

2.2.

Двойки в регистрирано партньорство с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

2.2.

2.2.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.2.1.

2.2.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.2.2.

2.3.

Двойки в регистрирано партньорство, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

2.3.

2.3.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.3.1.

2.3.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.3.2.

3.

Двойки в съвместно съжителство

3.

3.

3.1.

Двойки в съвместно съжителство без постоянно пребиваващи деца

3.1.

3.1.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

3.1.1.

3.1.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

3.1.2.

3.2.

Двойки в съвместно съжителство с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

3.2.

3.2.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

3.2.1.

3.2.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

3.2.2.

3.3.

Двойки в съвместно съжителство, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

3.3.

3.3.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

3.3.1.

3.3.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

3.3.2.

4.

Самотни бащи

4.

4.

4.1.

Самотни бащи с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

4.1.

4.2.

Самотни бащи, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

4.2.

5.

Самотни майки

5.

5.

5.1.

Самотни майки с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

5.1.

5.2.

Самотни майки, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

5.2.

С разбивките по тип семейно ядро се цели разпределяне на крайния сбор на семейните ядра и на всички междинни сборове.

Тема: Големина на семейното ядро

Определението на понятието „семейно ядро“, дадено за тема „Семейно положение“, се прилага и за тема „Големина на семейното ядро“.

| Големина на семейното ядро | SFN.L. | SFN.M. | SFN.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 2 лица | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 3—5 лица | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 3 лица | | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | 4 лица | | 2.2. | 2.2. |
| | 2.3. | 5 лица | | 2.3. | 2.3. |
| 3. | 6 или повече лица | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 6—10 лица | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 6 лица | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 7 лица | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 8 лица | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 9 лица | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 10 лица | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 11 и повече лица | | 3.2. | 3.2. |

Големина на семейното ядро

SFN.L.

SFN.M.

SFN.H.

0.

Общо

0.

0.

0.

1.

2 лица

1.

1.

1.

2.

3—5 лица

2.

2.

2.

2.1.

3 лица

2.1.

2.1.

2.2.

4 лица

2.2.

2.2.

2.3.

5 лица

2.3.

2.3.

3.

6 или повече лица

3.

3.

3.

3.1.

6—10 лица

3.1.

3.1.

3.1.1.

6 лица

3.1.1.

3.1.2.

7 лица

3.1.2.

3.1.3.

8 лица

3.1.3.

3.1.4.

9 лица

3.1.4.

3.1.5.

10 лица

3.1.5.

3.2.

11 и повече лица

3.2.

3.2.

С разбивките по големина на семейното ядро се цели разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до „семейните ядра“, и на всички междинни сборове.

Тема: Тип частно домакинство

Спецификациите за тема „Статус на домакинството“ се прилагат също и за тема „Тип на частното домакинство“.

| Тип частно домакинство | TPH.L. | TPH.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. |
| 1. | Несемейни домакинства | 1. | 1. |
| | 1.1. | Домакинства от едно лице | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Многочленни домакинства | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Домакинства от едно семейство | 2. | 2. |
| | 2.1. | Домакинства на семейни двойки | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Семейни двойки без постоянно пребиваващи деца | | 2.1.1. |
| | | | 2.1.1.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.1.1.1. |
| | | | 2.1.1.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.1.1.2. |
| | | 2.1.2. | Семейни двойки с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 2.1.2. |
| | | | 2.1.2.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.1.2.1. |
| | | | 2.1.2.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.1.2.2. |
| | | 2.1.3. | Семейни двойки, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 2.1.3. |
| | | | 2.1.3.1 | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.1.3.1. |
| | | | 2.1.3.2 | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.1.3.2. |
| | 2.2. | Домакинства на двойки в регистрирано партньорство | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Двойки в регистрирано партньорство без постоянно пребиваващи деца | | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.2.1.1. |
| | | | 2.2.1.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.2.1.2. |
| | | 2.2.2. | Двойки в регистрирано партньорство с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.2.2.1. |
| | | | 2.2.2.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.2.2.2. |
| | | 2.2.3. | Двойки в регистрирано партньорство, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.2.3.1. |
| | | | 2.2.3.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.2.3.2. |
| | 2.3. | Двойки в съвместно съжителство | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Двойки в съвместно съжителство без постоянно пребиваващи деца | | 2.3.1. |
| | | | 2.3.1.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.3.1.1. |
| | | | 2.3.1.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.3.1.2. |
| | | 2.3.2. | Двойки в съвместно съжителство с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 2.3.2. |
| | | | 2.3.2.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.3.2.1. |
| | | | 2.3.2.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.3.2.2. |
| | | 2.3.3. | Двойки в съвместно съжителство, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 2.3.3. |
| | | | 2.3.3.1. | Разнополови двойки (незадължително поле) | | 2.3.3.1. |
| | | | 2.3.3.2. | Еднополови двойки (незадължително поле) | | 2.3.3.2. |
| | 2.4. | Домакинства на самотни бащи | | 2.4. |
| | | 2.4.1. | Домакинства на самотни бащи с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 2.4.1. |
| | | 2.4.2. | Домакинства на самотни бащи, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 2.4.2. |
| | 2.5. | Домакинства на самотни майки | | 2.5. |
| | | 2.5.1. | Домакинства на самотни майки с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години | | 2.5.1. |
| | | 2.5.2. | Домакинства на самотни майки, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години | | 2.5.2. |
| 3. | Домакинства от две или повече семейства | 3. | 3. |

Тип частно домакинство

TPH.L.

TPH.H.

0.

Общо

0.

0.

1.

Несемейни домакинства

1.

1.

1.1.

Домакинства от едно лице

1.1.

1.1.

1.2.

Многочленни домакинства

1.2.

1.2.

2.

Домакинства от едно семейство

2.

2.

2.1.

Домакинства на семейни двойки

2.1.

2.1.1.

Семейни двойки без постоянно пребиваващи деца

2.1.1.

2.1.1.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.1.1.1.

2.1.1.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.1.1.2.

2.1.2.

Семейни двойки с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

2.1.2.

2.1.2.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.1.2.1.

2.1.2.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.1.2.2.

2.1.3.

Семейни двойки, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

2.1.3.

2.1.3.1

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.1.3.1.

2.1.3.2

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.1.3.2.

2.2.

Домакинства на двойки в регистрирано партньорство

2.2.

2.2.1.

Двойки в регистрирано партньорство без постоянно пребиваващи деца

2.2.1.

2.2.1.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.2.1.1.

2.2.1.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.2.1.2.

2.2.2.

Двойки в регистрирано партньорство с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

2.2.2.

2.2.2.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.2.2.1.

2.2.2.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.2.2.2.

2.2.3.

Двойки в регистрирано партньорство, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

2.2.3.

2.2.3.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.2.3.1.

2.2.3.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.2.3.2.

2.3.

Двойки в съвместно съжителство

2.3.

2.3.1.

Двойки в съвместно съжителство без постоянно пребиваващи деца

2.3.1.

2.3.1.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.3.1.1.

2.3.1.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.3.1.2.

2.3.2.

Двойки в съвместно съжителство с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

2.3.2.

2.3.2.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.3.2.1.

2.3.2.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.3.2.2.

2.3.3.

Двойки в съвместно съжителство, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

2.3.3.

2.3.3.1.

Разнополови двойки (незадължително поле)

2.3.3.1.

2.3.3.2.

Еднополови двойки (незадължително поле)

2.3.3.2.

2.4.

Домакинства на самотни бащи

2.4.

2.4.1.

Домакинства на самотни бащи с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

2.4.1.

2.4.2.

Домакинства на самотни бащи, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

2.4.2.

2.5.

Домакинства на самотни майки

2.5.

2.5.1.

Домакинства на самотни майки с най-малко едно постоянно пребиваващо дете на възраст под 25 години

2.5.1.

2.5.2.

Домакинства на самотни майки, чието най-малко постоянно пребиваващо дете е на възраст 25 или повече години

2.5.2.

3.

Домакинства от две или повече семейства

3.

3.

С разбивките по тип частно домакинство се цели разпределяне на крайния сбор на частните домакинства и на всички междинни сборове.

Тема: Големина на частното домакинство

Спецификациите на концепциите за домакинство, дадени за тема „Статут на домакинството“ се прилагат също и за тема „Големина на частното домакинство“.

| Големина на частното домакинство | SPH.L. | SPH.M. | SPH.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 1 лице | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 2 лица | 2. | 2. | 2. |
| 3. | 3—5 лица | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 3 лица | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | 4 лица | | 3.2. | 3.2. |
| | 3.3. | 5 лица | | 3.3. | 3.3. |
| 4. | 6 или повече лица | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 6—10 лица | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 лица | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 лица | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 лица | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 лица | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 лица | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 11 или повече лица | | 4.2. | 4.2. |

Големина на частното домакинство

SPH.L.

SPH.M.

SPH.H.

0.

Общо

0.

0.

0.

1.

1 лице

1.

1.

1.

2.

2 лица

2.

2.

2.

3.

3—5 лица

3.

3.

3.

3.1.

3 лица

3.1.

3.1.

3.2.

4 лица

3.2.

3.2.

3.3.

5 лица

3.3.

3.3.

4.

6 или повече лица

4.

4.

4.

4.1.

6—10 лица

4.1.

4.1.

4.1.1.

6 лица

4.1.1.

4.1.2.

7 лица

4.1.2.

4.1.3.

8 лица

4.1.3.

4.1.4.

9 лица

4.1.4.

4.1.5.

10 лица

4.1.5.

4.2.

11 или повече лица

4.2.

4.2.

С разбивките по големина на частното домакинство се цели разпределяне на крайния сбор на частните домакинства и на всички междинни сборове.

Тема: Статут на владение на жилището от домакинството

Тема „Статут на владение на жилището от домакинството“ се отнася до условията, при които дадено частно домакинство обитава цялата площ или част от жилищна единица.

| Статут на владение на жилището от домакинството | TSH. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Домакинства, в които най-малко един от членовете на домакинството е собственик на жилищната единица | 1. |
| 2. | Домакинства, в които най-малко един от членовете на домакинството е наемател на цялата площ или на част от жилищната единица | 2. |
| 3. | Домакинства, обитаващи цялата площ или на част от дадена жилищната единица под някаква друга форма на наемане | 3. |
| 4. | Незаявен | 4. |

Статут на владение на жилището от домакинството

TSH.

0.

Общо

0.

1.

Домакинства, в които най-малко един от членовете на домакинството е собственик на жилищната единица

1.

2.

Домакинства, в които най-малко един от членовете на домакинството е наемател на цялата площ или на част от жилищната единица

2.

3.

Домакинства, обитаващи цялата площ или на част от дадена жилищната единица под някаква друга форма на наемане

3.

4.

Незаявен

4.

С разбивките по статут на владение на жилището от домакинството се цели разпределяне на крайния сбор на частните домакинства и на всички междинни сборове.

Домакинства, които са в процес на изплащане на ипотечен кредит за жилищната единица, в която живеят, или в процес на закупуване на обитаваната от тях жилищна единица при други финансови условия, се класират в категория „Домакинства, в които най-малко един от членовете на домакинството е собственик на жилищната единица“ (TSH.1.).

Домакинства, при които поне един от членовете им е собственик на жилищната единица и поне един от членовете е наемател на цялата площ или на част от жилищната единица, се класират в категория „Домакинства, в които най-малко един от членовете на домакинството е собственик на жилищната единица“ (TSH.1.).

Тема: Жилищни условия

Тема „Жилищни условия“ обхваща цялото население и се отнася до типа жилище, в което е обичайното местопребиваване на лицето към момента на преброяването. Това включва всички лица, чието обичайно местопребиваване е в различни типове жилищни помещения, или които нямат обичайно местопребиваване и пребивават временно определен тип жилищно помещение, безпризорни са, спят на улицата или се намират в заведения за временно настаняване към момента на преброяването.

Обитатели са лицата, чието обичайно местопребиваване са местата, посочени в съответната категория.

„Конвенционалните жилища“ означава структурно самостоятелни и независими помещения с фиксирано местоположение, предназначени за постоянно обитаване от хора към референтната дата:

| а) | се използват като място за постоянно пребиваване, |
| --- | --- |

а)

се използват като място за постоянно пребиваване,

| б) | са необитавани или |
| --- | --- |

б)

са необитавани или

| в) | са определени за сезонно ползване или за второстепенна употреба. |
| --- | --- |

в)

са определени за сезонно ползване или за второстепенна употреба.

„Самостоятелни“ означава отделени със стени и покрити с покрив или таван, така че едно или няколко лица могат да живеят в тях самостоятелно. „Независими“ означава снабдени с пряк достъп от улица или стълбище, пасаж, коридор или площадка.

„Други жилищни единици“ включва хижи, колиби, бараки, каравани, плаващи къщи, хамбари, мелници, пещери и други видове подслон, използвани за обитаване от хора към момента на преброяването, без оглед на това дали са били предназначени за обитаване от хората.

„Колективни жилищни помещения“ означава помещения, предназначени за обитаване от големи групи хора или от няколко домакинства, които се използват като обичайно местопребиваване на поне едно лице към момента на преброяването.

„Обитаваните конвенционални жилища“ заедно с другите жилищни единици и колективните жилищни помещения съставляват по-широката категория на „жилищните помещения“. Всяко жилищно помещение трябва да е постоянно местопребиваване на поне едно лице.

Сборът на обитаваните конвенционални жилища и другите жилищни единици съставлява категорията „жилищни единици“.

Бездомните лица (лица, които не са постоянно пребиваващи в никоя от категориите жилищни помещения) могат да бъдат лица, които живеят на улицата без подслон, попадащ в обхвата на определението за жилищни помещения (постоянно бездомни) или лица, които често се местят от едно място за временно настаняване към друго (вторично бездомни).

| Жилищни условия | HAR.L. | HAR.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. |
| 1. | Обитатели, живеещи в конвенционални жилища или в колективно жилищно помещение | 1. | 1. |
| | 1.1. | Обитатели, живеещи в конвенционално жилище | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Обитатели, живеещи в колективно жилищно помещение | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Обитатели, живеещи в друг вид жилищна единица и бездомни лица | 2. | 2. |
| | 2.1. | Обитатели, живеещи в друг вид жилищна единица | | 2.1. |
| | 2.2 | Бездомни лица | | 2.2. |
| 3. | Незаявени | 3. | 3. |

Жилищни условия

HAR.L.

HAR.H.

0.

Общо

0.

0.

1.

Обитатели, живеещи в конвенционални жилища или в колективно жилищно помещение

1.

1.

1.1.

Обитатели, живеещи в конвенционално жилище

1.1.

1.1.

1.2.

Обитатели, живеещи в колективно жилищно помещение

1.2.

1.2.

2.

Обитатели, живеещи в друг вид жилищна единица и бездомни лица

2.

2.

2.1.

Обитатели, живеещи в друг вид жилищна единица

2.1.

2.2

Бездомни лица

2.2.

3.

Незаявени

3.

3.

С разбивките по жилищни условия се цели разпределяне на крайните или междинните сборове, отнасящи се до лицата.

В разбивка HAR.L. попълването на категориите „Общо“ (HAR.L.0.) и „Обитатели, живеещи в друг вид жилищна единица и бездомни лица“ (HAR.L.2.) е незадължително.

Тема: Тип жилищни помещения

„Жилищно помещение“ е мястото на настаняване, което е обичайно местопребиваване на едно или няколко лица. Определенията на понятията „Конвенционални жилища“, „Други жилищни единици“ и „Колективни жилищни помещения“ са дадени в тема „Жилищни условия“.

| Тип жилищни помещения | TLQ. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Обитавани конвенционални жилища | 1. |
| 2. | Други жилищни единици | 2. |
| 3. | Колективни жилищни помещения | 3. |
| 4. | Незаявен | 4. |

Тип жилищни помещения

TLQ.

0.

Общо

0.

1.

Обитавани конвенционални жилища

1.

2.

Други жилищни единици

2.

3.

Колективни жилищни помещения

3.

4.

Незаявен

4.

С разбивката по тип жилищни помещения се цели разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до жилищните помещения, и на всички междинни сборове.

Тема: Статут на заетост на конвенционални жилища

„Обитавани конвенционални жилища“ означава конвенционални жилища, в които е обичайното местопребиваване на едно или няколко лица към момента на преброяването. „Необитавани конвенционални жилища“ означава конвенционални жилища, в които към момента на преброяването никой не пребивава постоянно.

| Статут на заетост на конвенционални жилища | OCS. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Обитавани конвенционални жилища | 1. |
| 2. | Необитавани конвенционални жилища | 2. |
| | 2.1. | Жилища, определени за сезонно ползване или за второстепенна употреба (незадължително поле) | 2.1. |
| | 2.2. | Необитавани жилища (незадължително поле) | 2.2. |
| 3. | Незаявен | 3. |

Статут на заетост на конвенционални жилища

OCS.

0.

Общо

0.

1.

Обитавани конвенционални жилища

1.

2.

Необитавани конвенционални жилища

2.

2.1.

Жилища, определени за сезонно ползване или за второстепенна употреба (незадължително поле)

2.1.

2.2.

Необитавани жилища (незадължително поле)

2.2.

3.

Незаявен

3.

С разбивките по статут на заетост на конвенционални жилища се цели разпределяне на крайния сбор на конвенционалните жилища и на всички междинни сборове.

Конвенционалните жилища, обитавани от присъстващи лица, които не са обхванати от преброяването, се класират в категория „Жилища, определени за сезонно ползване или за второстепенна употреба“ (OCS.2.1.).

Тема: Тип собственост

Тема „Тип собственост“ се отнася до собствеността върху жилището, но не и до собствеността върху земята, на която то е построено.

„Обитавани от собственици жилища“ са жилищата, в които най-малко един от обитателите притежава части или цялата площ на жилището.

„Кооперативна собственост“ описва собствеността в рамките на жилищна кооперация.

„Наети жилища“ са жилищата, в които най-малко един от обитателите заплаща наем за обитаването на жилището и в които нито един от обитателите не притежава части или цялата площ на жилището.

| Тип собственост | OWS. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Обитавани от собственици жилища | 1. |
| 2. | Жилища обект на кооперативна собственост | 2. |
| 3. | Наети жилища | 3. |
| 4. | Жилища обект на други видове собственост | 4. |
| 5. | Незаявен | 5. |
| 6. | Не се прилага | 6. |

Тип собственост

OWS.

0.

Общо

0.

1.

Обитавани от собственици жилища

1.

2.

Жилища обект на кооперативна собственост

2.

3.

Наети жилища

3.

4.

Жилища обект на други видове собственост

4.

5.

Незаявен

5.

6.

Не се прилага

6.

С разбивката по тип собственост се цели разпределяне на крайния сбор на конвенционалните жилища и на всички междинни сборове.

Необитаваните конвенционални жилища се класират в категория „Не се прилага“ (OWS.6.).

Тема: Брой обитатели

Броят на обитателите в дадена жилищна единица е равен на броя на хората, за които жилищната единица е обичайно местопребиваване.

| Брой обитатели | NOC.L. | NOC.M. | NOC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Общо | 0. | 0. | 0. |
| 1. | 1 лице | 1. | 1. | 1. |
| 2. | 2 лица | 2. | 2. | 2. |
| 3. | 3—5 лица | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 3 лица | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | 4 лица | | 3.2. | 3.2. |
| | 3.3 | 5 лица | | 3.3. | 3.3. |
| 4. | 6 и повече лица | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 6—10 лица | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 лица | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 лица | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 лица | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 лица | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 лица | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 11 или повече лица | | 4.2. | 4.2. |

Брой обитатели

NOC.L.

NOC.M.

NOC.H.

0.

Общо

0.

0.

0.

1.

1 лице

1.

1.

1.

2.

2 лица

2.

2.

2.

3.

3—5 лица

3.

3.

3.

3.1.

3 лица

3.1.

3.1.

3.2.

4 лица

3.2.

3.2.

3.3

5 лица

3.3.

3.3.

4.

6 и повече лица

4.

4.

4.

4.1.

6—10 лица

4.1.

4.1.

4.1.1.

6 лица

4.1.1.

4.1.2.

7 лица

4.1.2.

4.1.3.

8 лица

4.1.3.

4.1.4.

9 лица

4.1.4.

4.1.5.

10 лица

4.1.5.

4.2.

11 или повече лица

4.2.

4.2.

С разбивките по брой обитатели се цели разпределяне на крайния сбор на жилищните единици и на всички междинни сборове.

Тема: Полезна застроена площ и/или брой стаи на жилищните единици

Полезната застроена площ се определя като:

| — | застроената площ, измерена между външните стени, с изключение на необитаемите килери и тавани и, при многофамилните сгради, всички общи части. или |
| --- | --- |

—

застроената площ, измерена между външните стени, с изключение на необитаемите килери и тавани и, при многофамилните сгради, всички общи части. или

| — | общата застроена площ на помещенията, които се вписват в понятието за „стая“. |
| --- | --- |

—

общата застроена площ на помещенията, които се вписват в понятието за „стая“.

„Стая“ означава пространство в дадена жилищна единица, оградено със стени от пода до тавана или покрива, с размери, достатъчни за поместването на легло за възрастен човек (най-малко 4 кв. м.) и най-малко 2 м. височина на по-голямата част на тавана.

Държавите-членки съобщават данни относно полезната застроена площ или, ако това не е възможно, относно броя на стаите.

| Полезна застроена площ | UFS. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Под 30 кв. м. | 1. |
| 2. | 30 — под 40 кв. м. | 2. |
| 3. | 40 — под 50 кв. м. | 3. |
| 4. | 50 — под 60 кв. м. | 4. |
| 5. | 60 — под 80 кв. м. | 5. |
| 6. | 80 — под 100 кв. м. | 6. |
| 7. | 100 — под 120 кв. м. | 7. |
| 8. | 120 — под 150 кв. м. | 8. |
| 9. | 150 кв. м. и повече | 9. |
| 10. | Незаявена | 10. |

Полезна застроена площ

UFS.

0.

Общо

0.

1.

Под 30 кв. м.

1.

2.

30 — под 40 кв. м.

2.

3.

40 — под 50 кв. м.

3.

4.

50 — под 60 кв. м.

4.

5.

60 — под 80 кв. м.

5.

6.

80 — под 100 кв. м.

6.

7.

100 — под 120 кв. м.

7.

8.

120 — под 150 кв. м.

8.

9.

150 кв. м. и повече

9.

10.

Незаявена

10.

С разбивката по полезна застроена площ се цели разпределяне на крайния сбор на жилищните единици и на всички междинни сборове. Тя може да се използва и за разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до конвенционалните жилища, и на всички междинни сборове.

| Брой стаи | NOR. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | 1 стая | 1. |
| 2. | 2 стаи | 2. |
| 3. | 3 стаи | 3. |
| 4. | 4 стаи | 4. |
| 5. | 5 стаи | 5. |
| 6. | 6 стаи | 6. |
| 7. | 7 стаи | 7. |
| 8. | 8 стаи | 8. |
| 9. | 9 и повече стаи | 9. |
| 10. | Незаявен | 10. |

Брой стаи

NOR.

0.

Общо

0.

1.

1 стая

1.

2.

2 стаи

2.

3.

3 стаи

3.

4.

4 стаи

4.

5.

5 стаи

5.

6.

6 стаи

6.

7.

7 стаи

7.

8.

8 стаи

8.

9.

9 и повече стаи

9.

10.

Незаявен

10.

С разбивката по брой стаи се цели разпределяне на крайния сбор на жилищните единици и на всички междинни сборове. Тя може да се използва и за разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до конвенционалните жилища, и на всички междинни сборове.

Тема: Стандарт на плътност

В тема „Стандарт на плътност“ е изложено съотношението между полезната застроена площ в квадратни метри или броя на стаите към броя на обитателите, както е уточнено в тема „Брой обитатели“.

Държавите-членки съобщават данни относно стандарта на плътност въз основа на полезната застроена площ или, ако това не е възможно, въз основа на броя на стаите.

| Стандарт на плътност (застроена площ) | DFS. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Под 10 кв. м. на обитател | 1. |
| 2. | 10 — под 15 кв. м. на обитател | 2. |
| 3. | 15 — под 20 кв. м. на обитател | 3. |
| 4. | 20 — под 30 кв. м. на обитател | 4. |
| 5. | 30 — под 40 кв. м. на обитател | 5. |
| 6. | 40 — под 60 кв. м. на обитател | 6. |
| 7. | 60 — под 80 кв. м. на обитател | 7. |
| 8. | 80 кв. м. и повече на обитател | 8. |
| 9. | Незаявен | 9. |

Стандарт на плътност (застроена площ)

DFS.

0.

Общо

0.

1.

Под 10 кв. м. на обитател

1.

2.

10 — под 15 кв. м. на обитател

2.

3.

15 — под 20 кв. м. на обитател

3.

4.

20 — под 30 кв. м. на обитател

4.

5.

30 — под 40 кв. м. на обитател

5.

6.

40 — под 60 кв. м. на обитател

6.

7.

60 — под 80 кв. м. на обитател

7.

8.

80 кв. м. и повече на обитател

8.

9.

Незаявен

9.

С разбивката по стандарт на плътност (застроена площ) се цели разпределяне на крайния сбор на жилищните единици и на всички междинни сборове.

| Стандарт на плътност (брой стаи) | DRM. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | По-малко от 0,5 стаи на обитател | 1. |
| 2. | 0,5 — по-малко от 1,0 стаи на обитател | 2. |
| 3. | 1,0 — по-малко от 1,25 стаи на обитател | 3. |
| 4. | 1,25 — по-малко от 1,5 стаи на обитател | 4. |
| 5. | 1,5 — по-малко от 2,0 стаи на обитател | 5. |
| 6. | 2,0 — по-малко от 2,5 стаи на обитател | 6. |
| 7. | 2,5 — по-малко от 3,0 стаи на обитател | 7. |
| 8. | 3,0 и повече стаи на обитател | 8. |
| 9. | Незаявен | 9. |

Стандарт на плътност (брой стаи)

DRM.

0.

Общо

0.

1.

По-малко от 0,5 стаи на обитател

1.

2.

0,5 — по-малко от 1,0 стаи на обитател

2.

3.

1,0 — по-малко от 1,25 стаи на обитател

3.

4.

1,25 — по-малко от 1,5 стаи на обитател

4.

5.

1,5 — по-малко от 2,0 стаи на обитател

5.

6.

2,0 — по-малко от 2,5 стаи на обитател

6.

7.

2,5 — по-малко от 3,0 стаи на обитател

7.

8.

3,0 и повече стаи на обитател

8.

9.

Незаявен

9.

С разбивката по стандарт на плътност (брой стаи) се цели разпределяне на крайния сбор на жилищните единици и на всички междинни сборове.

Тема: Водоснабдителна система

| Водоснабдителна система | WSS. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Водопровод в жилищната единица | 1. |
| 2. | Без водопровод в жилищната единица | 2. |
| 3. | Незаявена | 3. |

Водоснабдителна система

WSS.

0.

Общо

0.

1.

Водопровод в жилищната единица

1.

2.

Без водопровод в жилищната единица

2.

3.

Незаявена

3.

С разбивката по водоснабдителна система се цели разпределяне на крайния сбор на жилищните единици и на всички междинни сборове. Тя може да се използва и за разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до конвенционалните жилища, и на всички междинни сборове.

Тема: Тоалетна

| Тоалетна | TOI. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Тоалетна с казанче в жилищната единица | 1. |
| 2. | Без тоалетна с казанче в жилищната единица | 2. |
| 3. | Незаявена | 3. |

Тоалетна

TOI.

0.

Общо

0.

1.

Тоалетна с казанче в жилищната единица

1.

2.

Без тоалетна с казанче в жилищната единица

2.

3.

Незаявена

3.

С разбивката според наличието на тоалетна се цели разпределяне на крайния сбор на жилищните единици и на всички междинни сборове. Тя може да се използва и за разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до конвенционалните жилища, и всички междинни сборове.

Тема: Баня

Като баня се квалифицира всяко устройство, предназначено за измиване на цялото тяло, включително и душовете.

| Баня | BAT. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Фиксирана баня или душ в жилищната единица | 1. |
| 2. | Без фиксирана баня или душ в жилищната единица | 2. |
| 3. | Незаявена | 3. |

Баня

BAT.

0.

Общо

0.

1.

Фиксирана баня или душ в жилищната единица

1.

2.

Без фиксирана баня или душ в жилищната единица

2.

3.

Незаявена

3.

С разбивката според наличието на баня се цели разпределяне на крайния сбор на жилищните единици и на всички междинни сборове. Тя може да се използва и за разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до конвенционалните жилища, и всички междинни сборове.

Тип отопление

Счита се, че жилищната единица се отоплява централно, ако отоплението се осигурява от обществена отоплителна инсталация или от местна за сградата инсталация, или от инсталация в самата жилищна единица, създадена за отоплителни цели, без значение от енергийния източник.

| Тип отопление | TOH. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Централно отопление | 1. |
| 2. | Без централно отопление | 2. |
| 3. | Незаявено | 3. |

Тип отопление

TOH.

0.

Общо

0.

1.

Централно отопление

1.

2.

Без централно отопление

2.

3.

Незаявено

3.

С разбивката по тип отопление се цели разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до жилищните помещения, и на всички междинни сборове. Тя може да се използва и за разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до конвенционалните жилища, и всички междинни сборове.

Тема: Жилища според типа сграда

Темата „Жилища според типа сграда“ се отнася до броя на жилищата в сградата, в която се намира жилището.

| Жилища според типа сграда | TOB. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Конвенционални жилища в жилищни сгради | 1. |
| | 1.1. | Конвенционални жилища в еднофамилни сгради | 1.1. |
| | 1.2. | Конвенционални жилища в двуфамилни сгради | 1.2. |
| | 1.3. | Конвенционални жилища в сгради с три или повече фамилни жилища | 1.3. |
| 2. | Конвенционални жилища в нежилищни сгради | 2. |
| 3. | Незаявени | 3. |

Жилища според типа сграда

TOB.

0.

Общо

0.

1.

Конвенционални жилища в жилищни сгради

1.

1.1.

Конвенционални жилища в еднофамилни сгради

1.1.

1.2.

Конвенционални жилища в двуфамилни сгради

1.2.

1.3.

Конвенционални жилища в сгради с три или повече фамилни жилища

1.3.

2.

Конвенционални жилища в нежилищни сгради

2.

3.

Незаявени

3.

С разбивката „Жилища според типа сграда“ се цели разпределяне на крайния сбор, отнасящ се до конвенционалните жилища, и на всички междинни сборове.

Тема: Жилища според периода на построяване

Темата „Жилища според периода на построяване“ се отнася до годината, през която е завършен строежът на сградата, в която се намира жилището.

| Жилища според периода на построяване | POC. |
| --- | --- |
| 0. | Общо | 0. |
| 1. | Преди 1919 г.: | 1. |
| 2. | 1919 – 1945 г. | 2. |
| 3. | 1946 – 1960 г. | 3. |
| 4. | 1961 – 1970 г. | 4. |
| 5. | 1971 – 1980 г. | 5. |
| 6. | 1981 – 1990 г. | 6. |
| 7. | 1991 – 2000 г. | 7. |
| 8. | 2001 – 2005 г. | 8. |
| 9. | Година 2006 и след това | 9. |
| 10. | Незаявен | 10. |

Жилища според периода на построяване

POC.

0.

Общо

0.

1.

Преди 1919 г.:

1.

2.

1919 – 1945 г.

2.

3.

1946 – 1960 г.

3.

4.

1961 – 1970 г.

4.

5.

1971 – 1980 г.

5.

6.

1981 – 1990 г.

6.

7.

1991 – 2000 г.

7.

8.

2001 – 2005 г.

8.

9.

Година 2006 и след това

9.

10.

Незаявен

10.

С разбивката „Жилища според периода на построяване“ се цели разпределяне на крайния сбор на конвенционалните жилища и на всички междинни сборове.

---

(1)  Кодовете „x.“, „x.x.“ и „x.x.x.“ зависят от класификацията по NUTS, а кодът „x.x.x.x.“ — от класификацията по LAU в сила за държавата-членка към 1 януари 2011 г. С анотацията „N“ е обозначена разбивката, отнасяща се до националното ниво.

(2)  Кодовете „1.x.“ и „1.x.x.“ зависят от класификацията по NUTS в сила за държавата-членка към 1 януари 2011 г. С анотацията „N“ е обозначена разбивката, отнасяща се до националното ниво.

(3)  Условно наименование, което не оказва влияние върху окончателното название на държавата, което ще бъде определено след приключване на преговорите, провеждащи се понастоящем в ООН.

(4)  Условно наименование, което не оказва влияние върху окончателното название на държавата, което ще бъде определено след приключване на преговорите, провеждащи се понастоящем в ООН.

---