# Uradni list C 294E/2009

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2009.294.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 294E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 523. december 2009 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2009.294.slv

Uradni list

Evropske unije

C 294E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 523. december 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 8.—10. julij 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 256 E, 9. 10. 2008. |
| | |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 8. julija 2008 |
| 2009/C 294E/01 | Zaščita posebnih pravic Evropskega parlamenta pred nacionalnimi sodiščiResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o zaščiti posebnih pravic Evropskega parlamenta pred nacionalnimi sodišči (2007/2205(INI)) | 1 |
| 2009/C 294E/02 | Okoljski vpliv načrtovanega plinovoda skozi Baltiško morjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o okoljskem vplivu načrtovanega plinovoda skozi Baltiško morje, ki naj bi povezal Rusijo in Nemčijo (peticiji 0614/2007 in 0952/2006) (2007/2118(INI)) | 3 |
| 2009/C 294E/03 | Stabilizacija Afganistana: izzivi za EU in mednarodno skupnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o stabilizaciji Afganistana: izzivi za EU in mednarodno skupnost (2007/2208(INI)) | 11 |
| | Sreda, 9. julija 2008 |
| 2009/C 294E/04 | Osnutki odločb o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o osnutkih odločbe Komisije o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008 | 19 |
| 2009/C 294E/05 | Prednostne naloge EU za 63. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodovPriporočilo Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 Svetu o prednostnih nalogah EU za 63. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov (2008/2111(INI)) | 20 |
| 2009/C 294E/06 | Vloga nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemuResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (2007/2027(INI)) | 27 |
| 2009/C 294E/07 | Spori v zvezi z Airbusom in Boeingom v STOResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o sporih med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike pri Svetovni trgovinski organizaciji zaradi domnevnih subvencij Airbusu in Boeingu | 33 |
| 2009/C 294E/08 | Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (2008/2005(INI)) | 35 |
| 2009/C 294E/09 | Državni premoženjski skladiResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o državnih premoženjskih skladih | 41 |
| 2009/C 294E/10 | Nova kultura mobilnosti v mestihResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o temi Za novo kulturo mobilnosti v mestih (2008/2041(INI)) | 42 |
| 2009/C 294E/11 | Letno poročilo ECB za leto 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o letnem poročilu ECB za leto 2007 (2008/2107(INI)) | 49 |
| | Četrtek, 10. julija 2008 |
| 2009/C 294E/12 | Popis Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti | 54 |
| 2009/C 294E/13 | Razmere na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igramiResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o razmerah na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igrami | 58 |
| 2009/C 294E/14 | Strateški dokument Komisije o širitvi 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi 2007 (2007/2271(INI)) | 60 |
| 2009/C 294E/15 | Razmere v ZimbabvejuResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o razmerah v Zimbabveju | 64 |
| 2009/C 294E/16 | Vesolje in varnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o vesolju in varnosti (2008/2030(INI)) | 69 |
| 2009/C 294E/17 | KašmirResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o domnevnem obstoju množičnih grobišč v delu Kašmirja, ki ga upravlja Indija | 75 |
| 2009/C 294E/18 | BangladešResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o Bangladešu | 77 |
| 2009/C 294E/19 | Smrtna kazen – primer Troya DavisaResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o smrtni kazni, zlasti v primeru Troya Davisa | 80 |
| | |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 8. julija 2008 |
| 2009/C 294E/20 | Zahteva za odvzem poslanske imunitete Witoldu TomczakuSklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Witoldu Tomczaku (2008/2078(IMM)) | 81 |
| 2009/C 294E/21 | Potrditev Komisije (sprememba Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o spremembi Poslovnika Parlamenta v zvezi s potrditvijo Komisije (2007/2128(REG)) | 82 |
| 2009/C 294E/22 | Delo na plenarnih zasedanjih in samoiniciativna poročila (sprememba Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta glede na predloge delovne skupine za parlamentarno reformo v zvezi z delom na plenarnih zasedanjih in samoiniciativnimi poročili (2007/2272(REG)) | 86 |
| | Sreda, 9. julija 2008 |
| 2009/C 294E/23 | Oblikovanje političnih skupin (sprememba člena 29 Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o spremembi člena 29 Poslovnika Parlamenta – oblikovanje političnih skupin (2006/2201(REG)) | 91 |
| | |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 8. julija 2008 |
| 2009/C 294E/24 | Splošne določbe o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1638/2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (KOM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD)) | 92 |
| 2009/C 294E/25 | Sheme podpor v okviru SKP *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in uvedbi nekaterih shem podpore za kmete (KOM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS)) | 93 |
| 2009/C 294E/26 | Minimalne varnostne in zdravstvene zahteve za uporabo delovne opreme (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (kodificirana različica) (KOM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD)) | 93 |
| 2009/C 294E/27 | Ohranjanje prosto živečih ptic (prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 79/409/EGS o ohranjanju prosto živečih ptic, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (KOM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD)) | 94 |
| 2009/C 294E/28 | Skupni sistem davka na dodano vrednost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (KOM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS)) | 95 |
| 2009/C 294E/29 | Protokol o strateški okoljski presoji k leta 1991 sprejeti Konvenciji UN/ECE iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje v imenu Evropske skupnosti (KOM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS)) | 98 |
| 2009/C 294E/30 | Pristop Lihtenštajna k Sporazumu EU/ES/Švica o pridružitvi Švice k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (KOM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS)) | 99 |
| 2009/C 294E/31 | Pristop Lihtenštajna k Sporazumu med ES in Švico o določitvi države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (KOM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS)) | 100 |
| 2009/C 294E/32 | Protokol med ES, Švico in Lihtenštajnom k Sporazumu med ES in Švico o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, v Švici ali Lihtenštajnu *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švico in Lihtenštajnom k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, v Švici ali Lihtenštajnu (KOM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS)) | 101 |
| 2009/C 294E/33 | Številčenje vizumov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume, kar zadeva številčenje vizumov (KOM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS)) | 102 |
| 2009/C 294E/34 | Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES-Indija *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o osnutku Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Republike Indije (16681/2007 — KOM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS)) | 103 |
| 2009/C 294E/35 | Skupni postopek odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, živilske encime in arome za živila (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD)) | 105 |
| P6_TC2-COD(2006)0143Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila | 106 |
| 2009/C 294E/36 | Aditivi za živila ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2006)0145Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila | 106 |
| 2009/C 294E/37 | Arome in nekatere sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi uredb Sveta (EGS) št. 1576/89 in (EGS) št. 1601/91 ter Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD)) | 107 |
| P6_TC2-COD(2006)0147Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, uredb (ES) št. 2232/96 in (ES) št. 110/2008 ter Direktive 2000/13/ES | 107 |
| 2009/C 294E/38 | Encimi za živila ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD)) | 108 |
| P6_TC2-COD(2006)0144Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97 | 108 |
| 2009/C 294E/39 | Sprememba Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD)) | 109 |
| P6_TC2-COD(2006)0304Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti | 109 |
| 2009/C 294E/40 | Proračun 2009: prvi premisleki o PPP za leto 2009 in mandat za usklajevanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o proračunskem postopku za leto 2009: prvi premisleki o predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 in mandat za usklajevanje (2008/2025(BUD)) | 110 |
| | Sreda, 9. julija 2008 |
| 2009/C 294E/41 | Spremembe Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti (Direktiva o varnosti na železnicah) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD)) | 121 |
| P6_TC2-COD(2006)0272Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../EC Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti (Direktiva o varnosti na železnicah) | 121 |
| 2009/C 294E/42 | Spremembe Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD)) | 122 |
| P6_TC2-COD(2006)0274Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) | 122 |
| 2009/C 294E/43 | Pravila za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD)) | 123 |
| 2009/C 294E/44 | Program Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS) (KOM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD)) | 124 |
| P6_TC1-COD(2007)0156Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS) | 124 |
| 2009/C 294E/45 | Baterije in akumulatorji ter odpadne baterije in akumulatorji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede člena 6(2) o dajanju baterij in akumulatorjev na trg (KOM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD)) | 125 |
| P6_TC1-COD(2008)0081Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede dajanja baterij in akumulatorjev na trg | 125 |
| 2009/C 294E/46 | Omejitve pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilenedifenil diizocianata, cikloheksana in amonijevega nitrata (KOM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD)) | 126 |
| P6_TC1-COD(2007)0200Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilenedifenil diizocianata, cikloheksana in amonijevega nitrata | 126 |
| 2009/C 294E/47 | Pogoji za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (KOM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2007)0199Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina | 127 |
| 2009/C 294E/48 | Notranji trg z zemeljskim plinom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (KOM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD)) | 142 |
| P6_TC1-COD(2007)0196Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive ║ 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom | 142 |
| 2009/C 294E/49 | Koordinacija sistemov socialne varnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (KOM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD)) | 181 |
| P6_TC1-COD(2006)0006Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in o rezveljavitvi Uredbe (EGS) št. 574/72 | 181 |
| PRILOGA IDoločbe za izvajanje dvostranskih konvencij, ki ostajajo v veljavi, in nove določbe za izvajanje dvostranskih konvencij | 225 |
| PRILOGA IIPosebni sistemi, ki se uporabljajo za javne uslužbence | 225 |
| PRILOGA IIIDržave članice, ki stroške storitev povrnejo na podlagi pavšalnih zneskov | 225 |
| PRILOGA IVPristojni organi in nosilci, nosilci kraja stalnega in začasnega prebivališča, točke dostopa, nosilci in organi, ki jih imenujejo pristojni organi | 225 |
| 2009/C 294E/50 | Koordinacija sistemov socialne varnosti: Priloga XI ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine Priloge XI (KOM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD)) | 226 |
| P6_TC1-COD(2006)0008Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog | 226 |
| PRILOGA | 231 |
| 2009/C 294E/51 | Razširitev določb Uredbe (ES) št. 883/2004 na državljane tretjih držav, ki so sicer izključeni *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o razširitvi določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. [...] na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva (KOM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS)) | 259 |
| | Četrtek, 10. julija 2008 |
| 2009/C 294E/52 | Skupna konzularna navodila: biometrični podatki in vloge za izdajo vizuma ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva glede uvedbe biometričnih podatkov, vključno z določbami o organizaciji sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma (KOM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD)) | 260 |
| P6_TC1-COD(2006)0088Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 10. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva glede uvedbe biometričnih podatkov, vključno z določbami o organizaciji sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma | 260 |
| 2009/C 294E/53 | Ribolovne možnosti in finančni prispevek v skladu s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med ES in Mavretanijo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka v skladu s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo za obdobje od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2012 (KOM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS)) | 271 |
| 2009/C 294E/54 | Prestrukturiranje ribiških flot EU, ki jih je prizadela gospodarska kriza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o uvedbi začasnega posebnega ukrepa za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot Evropske unije, ki jih je prizadela gospodarska kriza (KOM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS)) | 273 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 8.—10. julij 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 256 E, 9. 10. 2008.

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 8. julija 2008

2009/C 294E/01

Zaščita posebnih pravic Evropskega parlamenta pred nacionalnimi sodiščiResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o zaščiti posebnih pravic Evropskega parlamenta pred nacionalnimi sodišči (2007/2205(INI))

1

2009/C 294E/02

Okoljski vpliv načrtovanega plinovoda skozi Baltiško morjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o okoljskem vplivu načrtovanega plinovoda skozi Baltiško morje, ki naj bi povezal Rusijo in Nemčijo (peticiji 0614/2007 in 0952/2006) (2007/2118(INI))

3

2009/C 294E/03

Stabilizacija Afganistana: izzivi za EU in mednarodno skupnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o stabilizaciji Afganistana: izzivi za EU in mednarodno skupnost (2007/2208(INI))

11

Sreda, 9. julija 2008

2009/C 294E/04

Osnutki odločb o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o osnutkih odločbe Komisije o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008

19

2009/C 294E/05

Prednostne naloge EU za 63. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodovPriporočilo Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 Svetu o prednostnih nalogah EU za 63. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov (2008/2111(INI))

20

2009/C 294E/06

Vloga nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemuResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (2007/2027(INI))

27

2009/C 294E/07

Spori v zvezi z Airbusom in Boeingom v STOResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o sporih med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike pri Svetovni trgovinski organizaciji zaradi domnevnih subvencij Airbusu in Boeingu

33

2009/C 294E/08

Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (2008/2005(INI))

35

2009/C 294E/09

Državni premoženjski skladiResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o državnih premoženjskih skladih

41

2009/C 294E/10

Nova kultura mobilnosti v mestihResolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o temi Za novo kulturo mobilnosti v mestih (2008/2041(INI))

42

2009/C 294E/11

Letno poročilo ECB za leto 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o letnem poročilu ECB za leto 2007 (2008/2107(INI))

49

Četrtek, 10. julija 2008

2009/C 294E/12

Popis Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti

54

2009/C 294E/13

Razmere na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igramiResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o razmerah na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igrami

58

2009/C 294E/14

Strateški dokument Komisije o širitvi 2007Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi 2007 (2007/2271(INI))

60

2009/C 294E/15

Razmere v ZimbabvejuResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o razmerah v Zimbabveju

64

2009/C 294E/16

Vesolje in varnostResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o vesolju in varnosti (2008/2030(INI))

69

2009/C 294E/17

KašmirResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o domnevnem obstoju množičnih grobišč v delu Kašmirja, ki ga upravlja Indija

75

2009/C 294E/18

BangladešResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o Bangladešu

77

2009/C 294E/19

Smrtna kazen – primer Troya DavisaResolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o smrtni kazni, zlasti v primeru Troya Davisa

80

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 8. julija 2008

2009/C 294E/20

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Witoldu TomczakuSklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Witoldu Tomczaku (2008/2078(IMM))

81

2009/C 294E/21

Potrditev Komisije (sprememba Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o spremembi Poslovnika Parlamenta v zvezi s potrditvijo Komisije (2007/2128(REG))

82

2009/C 294E/22

Delo na plenarnih zasedanjih in samoiniciativna poročila (sprememba Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta glede na predloge delovne skupine za parlamentarno reformo v zvezi z delom na plenarnih zasedanjih in samoiniciativnimi poročili (2007/2272(REG))

86

Sreda, 9. julija 2008

2009/C 294E/23

Oblikovanje političnih skupin (sprememba člena 29 Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o spremembi člena 29 Poslovnika Parlamenta – oblikovanje političnih skupin (2006/2201(REG))

91

Evropski parlament

Torek, 8. julija 2008

2009/C 294E/24

Splošne določbe o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1638/2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (KOM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD))

92

2009/C 294E/25

Sheme podpor v okviru SKP *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in uvedbi nekaterih shem podpore za kmete (KOM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS))

93

2009/C 294E/26

Minimalne varnostne in zdravstvene zahteve za uporabo delovne opreme (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (kodificirana različica) (KOM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD))

93

2009/C 294E/27

Ohranjanje prosto živečih ptic (prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 79/409/EGS o ohranjanju prosto živečih ptic, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (KOM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD))

94

2009/C 294E/28

Skupni sistem davka na dodano vrednost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (KOM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS))

95

2009/C 294E/29

Protokol o strateški okoljski presoji k leta 1991 sprejeti Konvenciji UN/ECE iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje v imenu Evropske skupnosti (KOM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS))

98

2009/C 294E/30

Pristop Lihtenštajna k Sporazumu EU/ES/Švica o pridružitvi Švice k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (KOM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS))

99

2009/C 294E/31

Pristop Lihtenštajna k Sporazumu med ES in Švico o določitvi države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (KOM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS))

100

2009/C 294E/32

Protokol med ES, Švico in Lihtenštajnom k Sporazumu med ES in Švico o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, v Švici ali Lihtenštajnu *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švico in Lihtenštajnom k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, v Švici ali Lihtenštajnu (KOM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS))

101

2009/C 294E/33

Številčenje vizumov *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume, kar zadeva številčenje vizumov (KOM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS))

102

2009/C 294E/34

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES-Indija *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o osnutku Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Republike Indije (16681/2007 — KOM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS))

103

2009/C 294E/35

Skupni postopek odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, živilske encime in arome za živila (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD))

105

P6_TC2-COD(2006)0143Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila

106

2009/C 294E/36

Aditivi za živila ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD))

106

P6_TC2-COD(2006)0145Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila

106

2009/C 294E/37

Arome in nekatere sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi uredb Sveta (EGS) št. 1576/89 in (EGS) št. 1601/91 ter Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD))

107

P6_TC2-COD(2006)0147Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, uredb (ES) št. 2232/96 in (ES) št. 110/2008 ter Direktive 2000/13/ES

107

2009/C 294E/38

Encimi za živila ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD))

108

P6_TC2-COD(2006)0144Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97

108

2009/C 294E/39

Sprememba Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD))

109

P6_TC2-COD(2006)0304Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti

109

2009/C 294E/40

Proračun 2009: prvi premisleki o PPP za leto 2009 in mandat za usklajevanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o proračunskem postopku za leto 2009: prvi premisleki o predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 in mandat za usklajevanje (2008/2025(BUD))

110

Sreda, 9. julija 2008

2009/C 294E/41

Spremembe Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti (Direktiva o varnosti na železnicah) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD))

121

P6_TC2-COD(2006)0272Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../EC Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti (Direktiva o varnosti na železnicah)

121

2009/C 294E/42

Spremembe Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD))

122

P6_TC2-COD(2006)0274Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji)

122

2009/C 294E/43

Pravila za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD))

123

2009/C 294E/44

Program Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS) (KOM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD))

124

P6_TC1-COD(2007)0156Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS)

124

2009/C 294E/45

Baterije in akumulatorji ter odpadne baterije in akumulatorji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede člena 6(2) o dajanju baterij in akumulatorjev na trg (KOM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD))

125

P6_TC1-COD(2008)0081Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede dajanja baterij in akumulatorjev na trg

125

2009/C 294E/46

Omejitve pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilenedifenil diizocianata, cikloheksana in amonijevega nitrata (KOM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD))

126

P6_TC1-COD(2007)0200Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilenedifenil diizocianata, cikloheksana in amonijevega nitrata

126

2009/C 294E/47

Pogoji za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (KOM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD))

127

P6_TC1-COD(2007)0199Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina

127

2009/C 294E/48

Notranji trg z zemeljskim plinom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (KOM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD))

142

P6_TC1-COD(2007)0196Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive ║ 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom

142

2009/C 294E/49

Koordinacija sistemov socialne varnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (KOM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD))

181

P6_TC1-COD(2006)0006Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in o rezveljavitvi Uredbe (EGS) št. 574/72

181

PRILOGA IDoločbe za izvajanje dvostranskih konvencij, ki ostajajo v veljavi, in nove določbe za izvajanje dvostranskih konvencij

225

PRILOGA IIPosebni sistemi, ki se uporabljajo za javne uslužbence

225

PRILOGA IIIDržave članice, ki stroške storitev povrnejo na podlagi pavšalnih zneskov

225

PRILOGA IVPristojni organi in nosilci, nosilci kraja stalnega in začasnega prebivališča, točke dostopa, nosilci in organi, ki jih imenujejo pristojni organi

225

2009/C 294E/50

Koordinacija sistemov socialne varnosti: Priloga XI ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine Priloge XI (KOM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD))

226

P6_TC1-COD(2006)0008Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog

226

PRILOGA

231

2009/C 294E/51

Razširitev določb Uredbe (ES) št. 883/2004 na državljane tretjih držav, ki so sicer izključeni *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o razširitvi določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. [...] na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva (KOM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS))

259

Četrtek, 10. julija 2008

2009/C 294E/52

Skupna konzularna navodila: biometrični podatki in vloge za izdajo vizuma ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva glede uvedbe biometričnih podatkov, vključno z določbami o organizaciji sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma (KOM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD))

260

P6_TC1-COD(2006)0088Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 10. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva glede uvedbe biometričnih podatkov, vključno z določbami o organizaciji sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma

260

2009/C 294E/53

Ribolovne možnosti in finančni prispevek v skladu s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med ES in Mavretanijo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka v skladu s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo za obdobje od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2012 (KOM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS))

271

2009/C 294E/54

Prestrukturiranje ribiških flot EU, ki jih je prizadela gospodarska kriza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o uvedbi začasnega posebnega ukrepa za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot Evropske unije, ki jih je prizadela gospodarska kriza (KOM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS))

273

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 8.—10. julij 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 256 E, 9. 10. 2008.

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 8. julija 2008

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/1

---

Torek, 8. julij 2008Zaščita posebnih pravic Evropskega parlamenta pred nacionalnimi sodišči

P6_TA(2008)0327

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o zaščiti posebnih pravic Evropskega parlamentapred nacionalnimi sodišči (2007/2205(INI))

2009/C 294 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A6-0222/2008),

| A. | ker Evropski parlament ni pravna oseba; ker ga pri zaščiti njegovih posebnih pravic pred nacionalnimi sodišči pogosto ovirajo težave, značilne za njegovo posebno naravo, |
| --- | --- |

A.

ker Evropski parlament ni pravna oseba; ker ga pri zaščiti njegovih posebnih pravic pred nacionalnimi sodišči pogosto ovirajo težave, značilne za njegovo posebno naravo,

| B. | ker Parlament spoštuje pravico Komisije do pobude, vendar vztraja tudi pri svoji pravici iz člena 192 Pogodbe ES, da Komisijo pozove, naj predloži zakonodajni predlog, |
| --- | --- |

B.

ker Parlament spoštuje pravico Komisije do pobude, vendar vztraja tudi pri svoji pravici iz člena 192 Pogodbe ES, da Komisijo pozove, naj predloži zakonodajni predlog,

| C. | ker ima Evropski parlament v zvezi s tem na voljo vrsto pravnih sredstev, predvidenih s Pogodbo, ki mu zagotavljajo zaščito navedenih posebnih pravic pred drugimi institucijami Skupnosti, na primer tožbo zaradi opustitve ukrepanja (člen 232 Pogodbe ES) in tožbo za razveljavitev aktov Skupnosti (člen 230 Pogodbe ES), |
| --- | --- |

C.

ker ima Evropski parlament v zvezi s tem na voljo vrsto pravnih sredstev, predvidenih s Pogodbo, ki mu zagotavljajo zaščito navedenih posebnih pravic pred drugimi institucijami Skupnosti, na primer tožbo zaradi opustitve ukrepanja (člen 232 Pogodbe ES) in tožbo za razveljavitev aktov Skupnosti (člen 230 Pogodbe ES),

| D. | ker je glede na sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti država članica odgovorna zaradi neizpolnjevanja obveznosti po pogodbah, ne glede na službo, katere ukrepanje ali neukrepanje je povzročilo ta neuspeh, tudi če gre za ustanovo, ki je po ustavi neodvisna (1), |
| --- | --- |

D.

ker je glede na sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti država članica odgovorna zaradi neizpolnjevanja obveznosti po pogodbah, ne glede na službo, katere ukrepanje ali neukrepanje je povzročilo ta neuspeh, tudi če gre za ustanovo, ki je po ustavi neodvisna (1),

| E. | ker kljub vsemu temu Evropski parlament nima na voljo enakih neposrednih instrumentov obrambe teh posebnih pravic pred nacionalnimi sodišči, zlasti v primeru nacionalnih sodb, ki so v nasprotju s temi pravicami, saj Evropski parlament ne more sodelovati v nacionalnih sodnih postopkih niti začeti postopka pred Sodiščem Evropskih skupnosti, da bi zagovarjal svoje odločitve, |
| --- | --- |

E.

ker kljub vsemu temu Evropski parlament nima na voljo enakih neposrednih instrumentov obrambe teh posebnih pravic pred nacionalnimi sodišči, zlasti v primeru nacionalnih sodb, ki so v nasprotju s temi pravicami, saj Evropski parlament ne more sodelovati v nacionalnih sodnih postopkih niti začeti postopka pred Sodiščem Evropskih skupnosti, da bi zagovarjal svoje odločitve,

| F. | ker Evropski parlament tudi ne more kot zadnje sredstvo začeti postopka za ugotavljanje kršitev (člen 226 Pogodbe ES) proti državi članici, saj je za to pristojna le Komisija, |
| --- | --- |

F.

ker Evropski parlament tudi ne more kot zadnje sredstvo začeti postopka za ugotavljanje kršitev (člen 226 Pogodbe ES) proti državi članici, saj je za to pristojna le Komisija,

| G. | ker pomanjkanje ustreznih instrumentov za učinkovito obrambo lastnih odločitev lahko ovira učinkovitost Evropskega parlamenta kot političnega in zakonodajnega organa, |
| --- | --- |

G.

ker pomanjkanje ustreznih instrumentov za učinkovito obrambo lastnih odločitev lahko ovira učinkovitost Evropskega parlamenta kot političnega in zakonodajnega organa,

| H. | ker načela lojalnega sodelovanja med institucijami Evropske unije in dobrega upravljanja zahtevajo, da je dejavnost organov Skupnosti urejena s pravili preglednosti in razumljivosti, ki omogočajo, da se razlogi za sprejetje ali nesprejetje določenih ukrepov pojasnijo, |
| --- | --- |

H.

ker načela lojalnega sodelovanja med institucijami Evropske unije in dobrega upravljanja zahtevajo, da je dejavnost organov Skupnosti urejena s pravili preglednosti in razumljivosti, ki omogočajo, da se razlogi za sprejetje ali nesprejetje določenih ukrepov pojasnijo,

| I. | ker bi bilo treba zaradi premagovanja omenjenih težav okrepiti ukrepe za zaščito posebnih pravic Evropskega parlamenta in sicer ne s spreminjanjem Pogodbe ES, ampak s prizadevanji, da bi na podlagi izkušenj nacionalnih parlamentov oblikovali pravna sredstva, ki bi bila primerna za posebne potrebe Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba zaradi premagovanja omenjenih težav okrepiti ukrepe za zaščito posebnih pravic Evropskega parlamenta in sicer ne s spreminjanjem Pogodbe ES, ampak s prizadevanji, da bi na podlagi izkušenj nacionalnih parlamentov oblikovali pravna sredstva, ki bi bila primerna za posebne potrebe Evropskega parlamenta,

| J. | ker rezultati v ta namen izvedene študije na obsežnem vzorcu držav članic jasno kažejo, da večina nacionalnih pravnih ureditev zagotavlja svojim nacionalnim poslancem pravna sredstva, katerih namen ni le zagotoviti zaščito interesov parlamenta kot celote, ampak tudi njegovih posameznih članov, |
| --- | --- |

J.

ker rezultati v ta namen izvedene študije na obsežnem vzorcu držav članic jasno kažejo, da večina nacionalnih pravnih ureditev zagotavlja svojim nacionalnim poslancem pravna sredstva, katerih namen ni le zagotoviti zaščito interesov parlamenta kot celote, ampak tudi njegovih posameznih članov,

| K. | ker morajo države članice spoštovati načelo odkritega in lojalnega sodelovanja iz člena 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in ker so glede na sodno prakso Sodišča same države članice dolžne predvideti sistem pravnih sredstev in postopkov, ki zagotavlja spoštovanje pravice do učinkovitega sodnega varstva (2), |
| --- | --- |

K.

ker morajo države članice spoštovati načelo odkritega in lojalnega sodelovanja iz člena 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in ker so glede na sodno prakso Sodišča same države članice dolžne predvideti sistem pravnih sredstev in postopkov, ki zagotavlja spoštovanje pravice do učinkovitega sodnega varstva (2),

| L. | ker bi bilo treba Evropskemu parlamentu dodeliti podobna, če ne enaka sredstva za zaščito svojih posebnih pravic pred sodno oblastjo, ne glede nato, ali jo predstavlja Sodišče Evropskih skupnosti ali nacionalna sodišča, podobno kot pri zaščitnih ukrepih, določenih v nacionalnih ureditvah, za zaščito lastnih parlamentov, |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba Evropskemu parlamentu dodeliti podobna, če ne enaka sredstva za zaščito svojih posebnih pravic pred sodno oblastjo, ne glede nato, ali jo predstavlja Sodišče Evropskih skupnosti ali nacionalna sodišča, podobno kot pri zaščitnih ukrepih, določenih v nacionalnih ureditvah, za zaščito lastnih parlamentov,

| 1. | poziva Komisijo, naj upošteva zahteve Evropskega parlamenta za sprožitev postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ki je obtožena kršitve posebnih pravic Evropskega parlamenta, ter zahteva, da ga v primeru, če kolegij komisarjev odloči, da ne bo ukrepal, kot se zahteva, pristojni komisar pisno in podrobno obvesti o razlogih; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj upošteva zahteve Evropskega parlamenta za sprožitev postopka za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ki je obtožena kršitve posebnih pravic Evropskega parlamenta, ter zahteva, da ga v primeru, če kolegij komisarjev odloči, da ne bo ukrepal, kot se zahteva, pristojni komisar pisno in podrobno obvesti o razlogih;

| 2. | predlaga, da se spremeni statut Sodišča Evropskih skupnosti, na način, ki bi Evropskemu parlamentu zagotovil pravico do predložitve svojih pripomb Sodišču v vseh primerih, ko postanejo njegove posebne pravice neposredno ali posredno vprašljive, z namenom, da sodelovanje Evropskega parlamenta, ko ta formalno ni stranka v postopku, ne bi bilo prepuščeno diskrecijski pravici Sodišča, kot sedaj določa člen 24(2) Statuta; |
| --- | --- |

2.

predlaga, da se spremeni statut Sodišča Evropskih skupnosti, na način, ki bi Evropskemu parlamentu zagotovil pravico do predložitve svojih pripomb Sodišču v vseh primerih, ko postanejo njegove posebne pravice neposredno ali posredno vprašljive, z namenom, da sodelovanje Evropskega parlamenta, ko ta formalno ni stranka v postopku, ne bi bilo prepuščeno diskrecijski pravici Sodišča, kot sedaj določa člen 24(2) Statuta;

| 3. | predlaga, da se temeljito preuči, ali se pravni mehanizem iz člena 300(6) Pogodbe ES lahko uporabi v primerih, ko so resno ogrožene posebne pravice Evropskega parlamenta, kar bi Evropskemu parlamentu omogočilo, da zaprosi Sodišče, naj se izreče o skladnosti določenega akta nacionalnega prava s primarnim pravom Skupnosti, brez poseganja v izključno pristojnost Komisije glede odločitve, ali bo oziroma ne bo sprožila postopka ugotavljanja kršitve zoper državo članico, ki naj bi zagrešila kršitev; |
| --- | --- |

3.

predlaga, da se temeljito preuči, ali se pravni mehanizem iz člena 300(6) Pogodbe ES lahko uporabi v primerih, ko so resno ogrožene posebne pravice Evropskega parlamenta, kar bi Evropskemu parlamentu omogočilo, da zaprosi Sodišče, naj se izreče o skladnosti določenega akta nacionalnega prava s primarnim pravom Skupnosti, brez poseganja v izključno pristojnost Komisije glede odločitve, ali bo oziroma ne bo sprožila postopka ugotavljanja kršitve zoper državo članico, ki naj bi zagrešila kršitev;

| 4. | zahteva, naj pristojni odbor pripravi predlog spremembe k členu 121 parlamentarnega Poslovnika, da bi zajemal vse pravne postopke pred vsemi sodišči in da bi določal poenostavljen postopek za uporabo v primerih, ko se pred Sodiščem po hitrem ali nujnem postopku vložijo pravna sredstva; |
| --- | --- |

4.

zahteva, naj pristojni odbor pripravi predlog spremembe k členu 121 parlamentarnega Poslovnika, da bi zajemal vse pravne postopke pred vsemi sodišči in da bi določal poenostavljen postopek za uporabo v primerih, ko se pred Sodiščem po hitrem ali nujnem postopku vložijo pravna sredstva;

| 5. | meni, da je priporočljivo spodbujati politiko sodelovanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi sodišči na način, ki je v nekaterih državah članicah že prinesel dobre rezultate, z oblikovanjem postopkovnih praks, ki bi Evropskemu parlamentu omogočile sodelovati v sodnih postopkih, ki potekajo pred nacionalnimi sodišči in katerih predmet so posebne pravice Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

5.

meni, da je priporočljivo spodbujati politiko sodelovanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi sodišči na način, ki je v nekaterih državah članicah že prinesel dobre rezultate, z oblikovanjem postopkovnih praks, ki bi Evropskemu parlamentu omogočile sodelovati v sodnih postopkih, ki potekajo pred nacionalnimi sodišči in katerih predmet so posebne pravice Evropskega parlamenta;

| 6. | poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne zakonodajne ukrepe za zagotavljanje popolne učinkovitosti pravne zaščite posebnih pravic Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne zakonodajne ukrepe za zagotavljanje popolne učinkovitosti pravne zaščite posebnih pravic Evropskega parlamenta;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Zadeva 8/70 Komisija proti Italiji [1970] ECR I-961.

(2)  Zadeva C-50/00P Unión de pequeńos agricultores, proti Svetu, [2002] ECR I-6677.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/3

---

Torek, 8. julij 2008Okoljski vpliv načrtovanega plinovoda skozi Baltiško morje

P6_TA(2008)0336

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o okoljskem vplivu načrtovanega plinovoda skozi Baltiško morje, ki naj bi povezal Rusijo in Nemčijo (peticiji 0614/2007 in 0952/2006) (2007/2118(INI))

2009/C 294 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju peticije 0614/2007 Radvila Morkunaiteja z več kot 20 000 podpisi, peticije 0952/2006 Krzysztofa Mączkowskega in drugih peticij, ki jih je prejel v zvezi z vprašanjem, ki ga obravnava ta resolucija,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki so jo vse države članice podpisale dne 13. decembra 2007,

ob upoštevanju sporočila Komisije o tematski strategiji za varstvo in ohranjanje morskega okolja (KOM(2005)0504),

ob upoštevanju šestega okoljskega akcijskega programa Evropske skupnosti (1),

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/11/ES z dne 3. marca 1997 o spremembi Direktive 85/337/EGS o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (2) ter direktiv Sveta 92/43/EGS (3) in 79/409/EGS (4), ki oblikujeta zakonodajni sveženj NATURA 2000,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2006 o tematski strategiji za varstvo in ohranjanje morskega okolja (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2006 o strategiji za regijo Baltiškega morja v okviru severne dimenzije (6),

ob upoštevanju Konvencije o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja (helsinška konvencija),

ob upoštevanju priporočil Helsinške komisija in zlasti priporočila 17/3 z dne 12. marca 1996, ki opisuje zahtevo po izvajanju presoje vpliva na okolje in posvetovanju z državami, ki jih lahko prizadene negativen vpliv predlaganega projekta,

ob upoštevanju Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje z dne 25. februarja 1991 (konvencija iz Espooja),

ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998 (aarhuška konvencija),

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu,

ob upoštevanju previdnostnega načela, ki ga sodna praksa Sodišča uvršča med splošna načela pravnega reda Skupnosti in je del enega od vidikov trajnostnega razvoja v skladu s pravom EU in mednarodnim pravom,

ob upoštevanju načela dobrega upravljanja, ki predstavlja eno od splošnih načel prava EU,

ob upoštevanju dejavnosti medskupine Evropskega parlamenta Baltska Evropa,

ob upoštevanju predlogov, ki izhajajo iz javne obravnave z dne 29. januarja 2008,

ob upoštevanju Odločbe št. 1364/2006/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o določitvi smernic za vseevropska energetska omrežja (7), ki priznava, da je Nord Stream projekt evropskega interesa
  ,

ob upoštevanju akcijskega načrta za Baltiško morje, ki je bil sprejet na srečanju ministrov za okolje iz baltskih držav 15. novembra 2007 v Krakovu,

ob upoštevanju člena 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki nalaga državam članicam dolžnost biti lojalen do Skupnosti,

ob upoštevanju člena 192(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0225/2008),

| A. | ker je Baltiško morje zaliv, ob katerem leži kar osem držav članic Evropske unije, 80 % njegove obale pa spada pod ozemlje Evropske unije; ker je družba OAO Gazprom večinski delničar družbe Nord Stream, |
| --- | --- |

A.

ker je Baltiško morje zaliv, ob katerem leži kar osem držav članic Evropske unije, 80 % njegove obale pa spada pod ozemlje Evropske unije; ker je družba OAO Gazprom večinski delničar družbe Nord Stream,

| B. | ker je skrb za morsko okolje Baltiškega morja eden od glavnih ciljev severne dimenzije Unije, kot je bilo večkrat potrjeno v sporočilih Komisije in resolucijah Parlamenta, |
| --- | --- |

B.

ker je skrb za morsko okolje Baltiškega morja eden od glavnih ciljev severne dimenzije Unije, kot je bilo večkrat potrjeno v sporočilih Komisije in resolucijah Parlamenta,

| C. | ker sta kmetijski in industrijski sektor vseh obmejnih držav članic in Rusije največja onesnaževalca Baltiškega morja in povzročata največje težave njegovemu ekološkemu ravnovesju, |
| --- | --- |

C.

ker sta kmetijski in industrijski sektor vseh obmejnih držav članic in Rusije največja onesnaževalca Baltiškega morja in povzročata največje težave njegovemu ekološkemu ravnovesju,

| D. | ker je Unija zlasti zavezana k varstvu okolja, vključno z varstvom morskega okolja, |
| --- | --- |

D.

ker je Unija zlasti zavezana k varstvu okolja, vključno z varstvom morskega okolja,

| E. | ker je v postopkih pred Sodiščem Komisija večkrat potrdila, da je varstvo okolja ključni cilj Skupnosti, Sodišče pa je priznalo pristojnost Skupnosti na področju varstva in ohranjanja morskega okolja, |
| --- | --- |

E.

ker je v postopkih pred Sodiščem Komisija večkrat potrdila, da je varstvo okolja ključni cilj Skupnosti, Sodišče pa je priznalo pristojnost Skupnosti na področju varstva in ohranjanja morskega okolja,

| F. | ker obstajajo načrti za izgradnjo številnih infrastrukturnih projektov v Baltiškem morju (Severni tok (Nord Stream), vetrna polja, baltski plinovod Scanled, plinovod med Finsko in Estonijo, električni kabli med Švedsko in Litvo, terminali za LNG v mestu Świnoujścje itd.), |
| --- | --- |

F.

ker obstajajo načrti za izgradnjo številnih infrastrukturnih projektov v Baltiškem morju (Severni tok (Nord Stream), vetrna polja, baltski plinovod Scanled, plinovod med Finsko in Estonijo, električni kabli med Švedsko in Litvo, terminali za LNG v mestu Świnoujścje itd.),

| G. | ker mora Evropa najti načine za rešitev ključnega vprašanja varnosti oskrbe z energijo, |
| --- | --- |

G.

ker mora Evropa najti načine za rešitev ključnega vprašanja varnosti oskrbe z energijo,

| H. | ker je vedno večji delež zemeljskega plina v energetskem ravnovesju v Evropi – zlasti od leta 1990 – najpomembnejši vzrok za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida (CO2), |
| --- | --- |

H.

ker je vedno večji delež zemeljskega plina v energetskem ravnovesju v Evropi – zlasti od leta 1990 – najpomembnejši vzrok za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida (CO2),

| I. | ker previdnostno načelo, določeno v členu 174(2) Pogodbe ES, zahteva, da vse interesne skupine opravijo vse potrebno za presojo vpliva novih odločitev ali začetka del na okolje ter sprejmejo ustrezne preventivne ukrepe, ker obstaja razumna verjetnost ogrožanja okolja, |
| --- | --- |

I.

ker previdnostno načelo, določeno v členu 174(2) Pogodbe ES, zahteva, da vse interesne skupine opravijo vse potrebno za presojo vpliva novih odločitev ali začetka del na okolje ter sprejmejo ustrezne preventivne ukrepe, ker obstaja razumna verjetnost ogrožanja okolja,

| J. | ker je treba – v skladu z načelom, da se zahteve glede varstva okolja vključijo v sektorske politike – take zahteve ustrezno upoštevati pri izvajanju vseh dejavnosti Skupnosti in pri izpolnjevanju vseh njenih ciljev, |
| --- | --- |

J.

ker je treba – v skladu z načelom, da se zahteve glede varstva okolja vključijo v sektorske politike – take zahteve ustrezno upoštevati pri izvajanju vseh dejavnosti Skupnosti in pri izpolnjevanju vseh njenih ciljev,

| K. | ker člen 194 prihodnje Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot je bil vstavljen z Lizbonsko pogodbo, izrecno navaja, da je treba energetsko politiko EU izvajati v duhu solidarnosti med državami članicami ter ob upoštevanju potrebe po ohranitvi in izboljšanju okolja, |
| --- | --- |

K.

ker člen 194 prihodnje Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot je bil vstavljen z Lizbonsko pogodbo, izrecno navaja, da je treba energetsko politiko EU izvajati v duhu solidarnosti med državami članicami ter ob upoštevanju potrebe po ohranitvi in izboljšanju okolja,

| L. | ker je Mednarodna pomorska organizacija potrdila posebno ranljivost Baltiškega morja na okoljske nevarnosti in ga priznala kot „zelo ranljivo območje“, |
| --- | --- |

L.

ker je Mednarodna pomorska organizacija potrdila posebno ranljivost Baltiškega morja na okoljske nevarnosti in ga priznala kot „zelo ranljivo območje“,

| M. | ker je Baltiško morje danes eno od najbolj onesnaženih morskih območij na svetu ter ker je zlasti koncentracija nevarnih snovi v vodi in živih organizmih še vedno nenaravno visoka, |
| --- | --- |

M.

ker je Baltiško morje danes eno od najbolj onesnaženih morskih območij na svetu ter ker je zlasti koncentracija nevarnih snovi v vodi in živih organizmih še vedno nenaravno visoka,

| N. | ker je Baltiško morje značilno celinsko morje in plitvo morsko območje ter ima, skupaj s Črnim morjem, najdaljši krog izmenjave vode s svetovnim oceanom, ki je približno 30 let, |
| --- | --- |

N.

ker je Baltiško morje značilno celinsko morje in plitvo morsko območje ter ima, skupaj s Črnim morjem, najdaljši krog izmenjave vode s svetovnim oceanom, ki je približno 30 let,

| O. | ker je življenjska doba plinovodov ocenjena na petdeset let, za razgradnjo plinovodnega sistema pa bo potrebno skoraj toliko dela kot za njegovo postavitev; ker je pri obravnavi vpliva tega projekta na okolje in gospodarstvo ta vidik treba presoditi glede na čas, ki je potreben za popolno vzpostavitev prvotnega stanja, kar zadeva floro in favno, |
| --- | --- |

O.

ker je življenjska doba plinovodov ocenjena na petdeset let, za razgradnjo plinovodnega sistema pa bo potrebno skoraj toliko dela kot za njegovo postavitev; ker je pri obravnavi vpliva tega projekta na okolje in gospodarstvo ta vidik treba presoditi glede na čas, ki je potreben za popolno vzpostavitev prvotnega stanja, kar zadeva floro in favno,

| P. | ker izpostavljenost težkim kovinam, onesnaževalcem in drugim škodljivim snovem povzroča tveganje za zdravje in vpliva na prehrambeno verigo, kar je treba preučiti, |
| --- | --- |

P.

ker izpostavljenost težkim kovinam, onesnaževalcem in drugim škodljivim snovem povzroča tveganje za zdravje in vpliva na prehrambeno verigo, kar je treba preučiti,

| Q. | ker je Baltiško morje zaradi številnih dejavnikov, vključno z dolgimi obdobji zadrževanja vode, stratificiranim vodnim stolpom, industrializiranim povodjem in predvsem s krepitvijo kmetijstva na območju Baltiškega morja, še posebej okoljsko ranljivo, |
| --- | --- |

Q.

ker je Baltiško morje zaradi številnih dejavnikov, vključno z dolgimi obdobji zadrževanja vode, stratificiranim vodnim stolpom, industrializiranim povodjem in predvsem s krepitvijo kmetijstva na območju Baltiškega morja, še posebej okoljsko ranljivo,

| R. | ker bi lahko izvajanje del pri posebnih pogojih v Baltiškem morju povzročilo nenadno povečanje populacije alg, kar bi lahko ogrozilo zlasti Finsko, Švedsko in Nemčijo ter baltske države, |
| --- | --- |

R.

ker bi lahko izvajanje del pri posebnih pogojih v Baltiškem morju povzročilo nenadno povečanje populacije alg, kar bi lahko ogrozilo zlasti Finsko, Švedsko in Nemčijo ter baltske države,

| S. | ker je približno 80 000 ton streliva, ki je bilo odvrženo po drugi svetovni vojni na morsko dno Baltiškega morja in vsebuje strupene snovi, kot so iperit, žveplov iperit, dušikov iperit, luzit, Clark I, Clark II in adamzit, dodaten, pomemben dejavnik tveganja za okolje, saj predstavlja nevarnost za morsko okolje Baltiškega morja ter življenje in zdravje ljudi, |
| --- | --- |

S.

ker je približno 80 000 ton streliva, ki je bilo odvrženo po drugi svetovni vojni na morsko dno Baltiškega morja in vsebuje strupene snovi, kot so iperit, žveplov iperit, dušikov iperit, luzit, Clark I, Clark II in adamzit, dodaten, pomemben dejavnik tveganja za okolje, saj predstavlja nevarnost za morsko okolje Baltiškega morja ter življenje in zdravje ljudi,

| T. | ker je več držav od leta 1945 do poznih šestdesetih let še naprej odlagalo zabojnike s strelivom v morje, |
| --- | --- |

T.

ker je več držav od leta 1945 do poznih šestdesetih let še naprej odlagalo zabojnike s strelivom v morje,

| U. | ker so poleg tega zabojniki s strelivom v kritičnem stanju in ker je bila njihova korozija ocenjena na 80 %, njihove točne lokacije pa ni vedno mogoče ugotoviti, |
| --- | --- |

U.

ker so poleg tega zabojniki s strelivom v kritičnem stanju in ker je bila njihova korozija ocenjena na 80 %, njihove točne lokacije pa ni vedno mogoče ugotoviti,

| V. | ker akcijski načrt za Baltiško morje, sprejet 15. novembra 2007 v Krakovu, zahteva, da države, ki mejijo na Baltik, zagotovijo varno skladiščenje starih zalog kemikalij in naprav, ki vsebujejo nevarne snovi, |
| --- | --- |

V.

ker akcijski načrt za Baltiško morje, sprejet 15. novembra 2007 v Krakovu, zahteva, da države, ki mejijo na Baltik, zagotovijo varno skladiščenje starih zalog kemikalij in naprav, ki vsebujejo nevarne snovi,

| W. | ob upoštevanju možnega vpliva plinovoda na morsko okolje Baltiškega morja in države, ki mejijo na Baltik, |
| --- | --- |

W.

ob upoštevanju možnega vpliva plinovoda na morsko okolje Baltiškega morja in države, ki mejijo na Baltik,

| X. | ob upoštevanju povečanega prometa v smislu potniških ladij in naftnih tankerjev v Baltiškem morju ter morebitne nevarnosti požara in tveganja izgube plovnosti in potopa plovil zaradi okvare plinovoda v fazi izgradnje, namestitve in delovanja ter možnih vplivov na ljudi, gospodarstvo in okolje, |
| --- | --- |

X.

ob upoštevanju povečanega prometa v smislu potniških ladij in naftnih tankerjev v Baltiškem morju ter morebitne nevarnosti požara in tveganja izgube plovnosti in potopa plovil zaradi okvare plinovoda v fazi izgradnje, namestitve in delovanja ter možnih vplivov na ljudi, gospodarstvo in okolje,

| Y. | ker namerava družba Nord Stream zgraditi podmorski pas v dolžini 1 200 km in v širini približno 2 km, kar bo največja podmorska struktura na svetu, |
| --- | --- |

Y.

ker namerava družba Nord Stream zgraditi podmorski pas v dolžini 1 200 km in v širini približno 2 km, kar bo največja podmorska struktura na svetu,

| Z. | ker bi lahko izgradnja, namestitev in delovanje projekta negativno vplivali na ribištvo, turizem in pomorstvo, kar bo verjetno imelo negativen vpliv na gospodarstvo obalnih regij, |
| --- | --- |

Z.

ker bi lahko izgradnja, namestitev in delovanje projekta negativno vplivali na ribištvo, turizem in pomorstvo, kar bo verjetno imelo negativen vpliv na gospodarstvo obalnih regij,

| AA. | ker člen 123 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki je sestavni del pravnega reda Skupnosti, zahteva od držav, ki mejijo na polzaprta morja, da med seboj sodelujejo pri uveljavljanju svojih pravic in opravljanju svojih dolžnosti ter usklajujejo izvajanje pravic in dolžnosti ob upoštevanju varstva in ohranjanja morskega okolja, |
| --- | --- |

AA.

ker člen 123 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu, ki je sestavni del pravnega reda Skupnosti, zahteva od držav, ki mejijo na polzaprta morja, da med seboj sodelujejo pri uveljavljanju svojih pravic in opravljanju svojih dolžnosti ter usklajujejo izvajanje pravic in dolžnosti ob upoštevanju varstva in ohranjanja morskega okolja,

| AB. | ker člen 2(1) konvencije iz Espooja zahteva, da njene pogodbenice na podlagi predlaganih dejavnosti posamezno ali skupaj sprejmejo vse ustrezne in učinkovite ukrepe za preprečitev, zmanjšanje in nadzor bistvenih škodljivih čezmejnih okoljskih vplivov, |
| --- | --- |

AB.

ker člen 2(1) konvencije iz Espooja zahteva, da njene pogodbenice na podlagi predlaganih dejavnosti posamezno ali skupaj sprejmejo vse ustrezne in učinkovite ukrepe za preprečitev, zmanjšanje in nadzor bistvenih škodljivih čezmejnih okoljskih vplivov,

| AC. | ker se lahko v skladu s členom 5(a) konvencije iz Espooja pri posvetovanju s pogodbenicami, ki so izpostavljene škodljivim vplivom čezmejnih projektov, obravnavajo nadomestne možnosti za predlagan projekt, vključno z njegovo opustitvijo, |
| --- | --- |

AC.

ker se lahko v skladu s členom 5(a) konvencije iz Espooja pri posvetovanju s pogodbenicami, ki so izpostavljene škodljivim vplivom čezmejnih projektov, obravnavajo nadomestne možnosti za predlagan projekt, vključno z njegovo opustitvijo,

| AD. | ker člen 12 helsinške konvencije zahteva, da njene pogodbenice sprejmejo vse ukrepe za preprečitev onesnaževanja morskega okolja območja Baltiškega morja, ki so posledica raziskovanja ali izkoriščanja morskega dna ali s tem povezanih dejavnosti, |
| --- | --- |

AD.

ker člen 12 helsinške konvencije zahteva, da njene pogodbenice sprejmejo vse ukrepe za preprečitev onesnaževanja morskega okolja območja Baltiškega morja, ki so posledica raziskovanja ali izkoriščanja morskega dna ali s tem povezanih dejavnosti,

| AE. | ker bo predlagana smer severnoevropskega plinovoda prečkala območja, ki so vključena v program NATURA 2000 in jih Direktiva 92/43/EGS opredeljuje kot posebna ohranitvena območja, |
| --- | --- |

AE.

ker bo predlagana smer severnoevropskega plinovoda prečkala območja, ki so vključena v program NATURA 2000 in jih Direktiva 92/43/EGS opredeljuje kot posebna ohranitvena območja,

| AF. | ker člen 6(2) Direktive 92/43/EGS zahteva, da države članice storijo vse potrebno, da na posebnih ohranitvenih območjih preprečijo slabšanje stanja naravnih habitatov in habitatov vrst, |
| --- | --- |

AF.

ker člen 6(2) Direktive 92/43/EGS zahteva, da države članice storijo vse potrebno, da na posebnih ohranitvenih območjih preprečijo slabšanje stanja naravnih habitatov in habitatov vrst,

| AG. | ker člen6(3) Direktive 92/43/EGS zahteva, da države članice izvedejo ustrezno presojo vpliva vsakega načrta ali projekta, ki ni neposredno povezan z upravljanjem območja ali zanj potreben, vendar bi lahko nanj pomembno vplival glede na cilje za njegovo ohranitev, |
| --- | --- |

AG.

ker člen6(3) Direktive 92/43/EGS zahteva, da države članice izvedejo ustrezno presojo vpliva vsakega načrta ali projekta, ki ni neposredno povezan z upravljanjem območja ali zanj potreben, vendar bi lahko nanj pomembno vplival glede na cilje za njegovo ohranitev,

| AH. | ker se v skladu s členom 6(3) Direktive 92/43/EGS pristojni nacionalni organi strinjajo z načrtom ali projektom le glede na ugotovitve navedene presoje in po tem, ko se prepričajo, da ta ne bo škodoval celovitosti zadevnega območja, in, če je primerno, ko pridobijo mnenje javnosti, |
| --- | --- |

AH.

ker se v skladu s členom 6(3) Direktive 92/43/EGS pristojni nacionalni organi strinjajo z načrtom ali projektom le glede na ugotovitve navedene presoje in po tem, ko se prepričajo, da ta ne bo škodoval celovitosti zadevnega območja, in, če je primerno, ko pridobijo mnenje javnosti,

| AI. | ker bi bil predlagani plinovod najdaljši dvojni podmorski plinovod na svetu in tudi zelo plitvo zakopan, zaradi česar bi bil še posebej izpostavljen morebitnim poškodbam, |
| --- | --- |

AI.

ker bi bil predlagani plinovod najdaljši dvojni podmorski plinovod na svetu in tudi zelo plitvo zakopan, zaradi česar bi bil še posebej izpostavljen morebitnim poškodbam,

| AJ. | ker Odločba 1364/2006/ES uvršča severnoevropski plinovod med prednostne projekte v evropskem interesu, |
| --- | --- |

AJ.

ker Odločba 1364/2006/ES uvršča severnoevropski plinovod med prednostne projekte v evropskem interesu,

| AK. | ker je treba vsako večjo gradbeno strukturo v morju zaradi z njo povezanih tveganj posebej temeljito in izčrpno analizirati ter podati presojo vpliva na okolje, kot določajo konvencija iz Espooja, helsinška konvencija in vsa ostala zadevna zakonodaja EU in nacionalna zakonodaja, |
| --- | --- |

AK.

ker je treba vsako večjo gradbeno strukturo v morju zaradi z njo povezanih tveganj posebej temeljito in izčrpno analizirati ter podati presojo vpliva na okolje, kot določajo konvencija iz Espooja, helsinška konvencija in vsa ostala zadevna zakonodaja EU in nacionalna zakonodaja,

| AL. | ker bi bilo treba v skladu s konvencijo iz Espooja pred vsakim tovrstnim projektom opraviti analizo nadomestnih možnosti, vključno s stroški izvajanja in varstvom okolja, v tem primeru pa analizo kopenskih poti za plinovod, |
| --- | --- |

AL.

ker bi bilo treba v skladu s konvencijo iz Espooja pred vsakim tovrstnim projektom opraviti analizo nadomestnih možnosti, vključno s stroški izvajanja in varstvom okolja, v tem primeru pa analizo kopenskih poti za plinovod,

| AM. | ker so bili deli načrtovanega plinovoda že prepeljani v mesto Kotka na Finskem za obdelavo, |
| --- | --- |

AM.

ker so bili deli načrtovanega plinovoda že prepeljani v mesto Kotka na Finskem za obdelavo,

| AN. | ker člen 1 aarhuške konvencije zahteva, da vsaka njena pogodbenica zagotavlja pravico do dostopa do informacij, do udeležbe javnosti pri odločanju in do dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah, |
| --- | --- |

AN.

ker člen 1 aarhuške konvencije zahteva, da vsaka njena pogodbenica zagotavlja pravico do dostopa do informacij, do udeležbe javnosti pri odločanju in do dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah,

| AO. | ker je treba pri pravnih zahtevah v zvezi s pripravo točne presoje vpliva na okolje upoštevati vsa navedena tveganja, |
| --- | --- |

AO.

ker je treba pri pravnih zahtevah v zvezi s pripravo točne presoje vpliva na okolje upoštevati vsa navedena tveganja,

| AP. | ker je treba analizirati tudi teroristične grožnje in zmožnost za učinkovito preprečevanje, |
| --- | --- |

AP.

ker je treba analizirati tudi teroristične grožnje in zmožnost za učinkovito preprečevanje,

| 1. | meni, da je plinovod Severni tok infrastrukturni projekt s široko politično in strateško razsežnostjo za EU in Rusijo; razume pomisleke držav članic EU v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem plinovoda; poudarja, da se zmožnosti majhnih obalnih držav, da zagotavljajo varno oskrbo z energijo v regiji Baltiškega morja ne smejo obravnavati ločeno od zmožnosti EU, da pri energetskih vprašanjih nastopa enotno in usklajeno, ter se sklicuje na svojo resolucijo z dne 26. septembra 2007 o skupni zunanji politiki na področju energetike (8); poudarja, da Odločba 1364/2006/ES (ki vključuje smernice TENE-E) priznava, da je Severni tok projekt v evropskem interesu, ki bi pomagal pokrivati prihodnje potrebe EU po energij; poudarja, da je treba ta projekt, skupaj z drugimi dopolnilnimi plinovodi, kot sta Yamal II in Amber, načrtovati v duhu skupne evropske zunanje politike na področju energetike ter pri tem v celoti upoštevati njihov vpliv na okolje in na varnost držav članic EU; |
| --- | --- |

1.

meni, da je plinovod Severni tok infrastrukturni projekt s široko politično in strateško razsežnostjo za EU in Rusijo; razume pomisleke držav članic EU v zvezi z gradnjo in vzdrževanjem plinovoda; poudarja, da se zmožnosti majhnih obalnih držav, da zagotavljajo varno oskrbo z energijo v regiji Baltiškega morja ne smejo obravnavati ločeno od zmožnosti EU, da pri energetskih vprašanjih nastopa enotno in usklajeno, ter se sklicuje na svojo resolucijo z dne 26. septembra 2007 o skupni zunanji politiki na področju energetike (8); poudarja, da Odločba 1364/2006/ES (ki vključuje smernice TENE-E) priznava, da je Severni tok projekt v evropskem interesu, ki bi pomagal pokrivati prihodnje potrebe EU po energij; poudarja, da je treba ta projekt, skupaj z drugimi dopolnilnimi plinovodi, kot sta Yamal II in Amber, načrtovati v duhu skupne evropske zunanje politike na področju energetike ter pri tem v celoti upoštevati njihov vpliv na okolje in na varnost držav članic EU;

| 2. | znova poudarja svoje mnenje, da je ob upoštevanju vse večje odvisnosti EU od omejenega števila energetskih virov, dobaviteljev in transportnih poti bistveno podpirati pobude, usmerjene v njihovo diverzifikacijo, tako z geografskega vidika kot z razvojem trajnostnih nadomestnih možnosti; opozarja zlasti, da je treba podpreti razvoj pristaniške infrastrukture, ki se uporablja za gorivo; znova navaja, da je Severni tok le eden od več infrastrukturnih projektov za plin, kot so plinovodi in zmogljivosti za LNG, ki bodo bistveni za pokritje potreb Skupnosti po zemeljskem plinu, ki se bodo glede na številne študije v naslednjih letih občutno povečale, obenem pa bodo omogočili, da se nadomestijo okolju manj prijazna fosilna goriva; meni, da je treba oceniti dolgoročen vpliv nove infrastrukture za plin na okolje v zvezi z zagotovitvijo stabilne oskrbe s plinom; |
| --- | --- |

2.

znova poudarja svoje mnenje, da je ob upoštevanju vse večje odvisnosti EU od omejenega števila energetskih virov, dobaviteljev in transportnih poti bistveno podpirati pobude, usmerjene v njihovo diverzifikacijo, tako z geografskega vidika kot z razvojem trajnostnih nadomestnih možnosti; opozarja zlasti, da je treba podpreti razvoj pristaniške infrastrukture, ki se uporablja za gorivo; znova navaja, da je Severni tok le eden od več infrastrukturnih projektov za plin, kot so plinovodi in zmogljivosti za LNG, ki bodo bistveni za pokritje potreb Skupnosti po zemeljskem plinu, ki se bodo glede na številne študije v naslednjih letih občutno povečale, obenem pa bodo omogočili, da se nadomestijo okolju manj prijazna fosilna goriva; meni, da je treba oceniti dolgoročen vpliv nove infrastrukture za plin na okolje v zvezi z zagotovitvijo stabilne oskrbe s plinom;

| 3. | podpira predlog iz prej navedene resolucije Parlamenta z dne 14. novembra 2006, da mora prihodnja morska strategija EU prinesti zavezujoče nadnacionalne obveznosti, ki lahko vključujejo skupne zaveze v tretjih državah; |
| --- | --- |

3.

podpira predlog iz prej navedene resolucije Parlamenta z dne 14. novembra 2006, da mora prihodnja morska strategija EU prinesti zavezujoče nadnacionalne obveznosti, ki lahko vključujejo skupne zaveze v tretjih državah;

| 4. | poudarja, da je treba varnost oskrbe z energijo obravnavati kot bistven del splošne varnosti Evropske unije, pri čemer njena opredelitev ne sme biti omejena le na pomanjkanje notranje proizvodnje v EU, ampak mora upoštevati tudi geopolitične vidike odvisnosti od uvoza in s tem možnost politično utemeljene prekinitve dobave; meni, da bo tretji energetski paket zmanjšal energetsko odvisnost vseh držav članic, ker se na v celoti liberaliziranem in integriranem energetskem trgu v nobeni državi ne sme prekiniti povezava z dobaviteljem iz tretje države; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba varnost oskrbe z energijo obravnavati kot bistven del splošne varnosti Evropske unije, pri čemer njena opredelitev ne sme biti omejena le na pomanjkanje notranje proizvodnje v EU, ampak mora upoštevati tudi geopolitične vidike odvisnosti od uvoza in s tem možnost politično utemeljene prekinitve dobave; meni, da bo tretji energetski paket zmanjšal energetsko odvisnost vseh držav članic, ker se na v celoti liberaliziranem in integriranem energetskem trgu v nobeni državi ne sme prekiniti povezava z dobaviteljem iz tretje države;

| 5. | meni, da je zaradi izziva, ki ga predstavlja zagotovitev oskrbe z energijo ob upoštevanju zaveze v zvezi z varstvom okolja in trajnostnim razvojem, nujno treba izvajati skladno in usklajeno evropsko politiko za oskrbo z zemeljskim plinom na podlagi natančne presoje okoljskih vidikov nadomestnih rešitev na evropski ravni in vzajemne solidarnosti med državami članicami; |
| --- | --- |

5.

meni, da je zaradi izziva, ki ga predstavlja zagotovitev oskrbe z energijo ob upoštevanju zaveze v zvezi z varstvom okolja in trajnostnim razvojem, nujno treba izvajati skladno in usklajeno evropsko politiko za oskrbo z zemeljskim plinom na podlagi natančne presoje okoljskih vidikov nadomestnih rešitev na evropski ravni in vzajemne solidarnosti med državami članicami;

| 6. | obžaluje obrobno vlogo EU pri tem projektu, zlasti vlogo Komisije; poudarja, da bi večje vključevanje EU zmanjšalo negotovost, ki jo občuti veliko držav članic v zvezi s projektom plinovoda Severni tok; |
| --- | --- |

6.

obžaluje obrobno vlogo EU pri tem projektu, zlasti vlogo Komisije; poudarja, da bi večje vključevanje EU zmanjšalo negotovost, ki jo občuti veliko držav članic v zvezi s projektom plinovoda Severni tok;

| 7. | upošteva nasprotovanje, ki so ga izrazile nekatere države članice glede projekta plinovoda, načrtovanega za območje Baltiškega morja, ki je skupno premoženje držav ob Baltiškem morju in ne predmet dvostranskih odnosov med državami; zato meni, da je treba projekt uresničiti v sodelovanju z vsako od držav ob Baltiškem morju v skladu s konvencijo iz Espooja, helsinško konvencijo in drugimi zadevnimi pravnimi instrumenti; poudarja, da mora Rusija dokončno ratificirati konvencijo iz Espooja; |
| --- | --- |

7.

upošteva nasprotovanje, ki so ga izrazile nekatere države članice glede projekta plinovoda, načrtovanega za območje Baltiškega morja, ki je skupno premoženje držav ob Baltiškem morju in ne predmet dvostranskih odnosov med državami; zato meni, da je treba projekt uresničiti v sodelovanju z vsako od držav ob Baltiškem morju v skladu s konvencijo iz Espooja, helsinško konvencijo in drugimi zadevnimi pravnimi instrumenti; poudarja, da mora Rusija dokončno ratificirati konvencijo iz Espooja;

| 8. | v zvezi s tem izraža svoje nasprotovanje izvedbi projekta v predlaganem obsegu brez predhodne pozitivne presoje vpliva na okolje; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem izraža svoje nasprotovanje izvedbi projekta v predlaganem obsegu brez predhodne pozitivne presoje vpliva na okolje;

| 9. | je prepričan, da bi morali biti energetski projekti, ki vključujejo države članice EU in tretje države, v splošnem evropskem interesu in zadevati vso Evropsko unijo in njene državljane; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da bi morali biti energetski projekti, ki vključujejo države članice EU in tretje države, v splošnem evropskem interesu in zadevati vso Evropsko unijo in njene državljane;

| 10. | priznava, da družba Nord Stream redno izvaja presojo vpliva na okolje, ki jo predloži v odobritev „izvornim pogodbenicam“, kot je opredeljeno v konvenciji iz Espooja (Rusiji, Finski, Švedski, Danski in Nemčiji); poziva družbo, da podatke študij in vse raziskovalne podatke v zvezi z ekološkim položajem lokacije projekta, ki so bili zbrani med okoljskimi raziskavami, poleg omenjenih držav pošlje tudi Helsinški komisiji in vsem obalnim državam; |
| --- | --- |

10.

priznava, da družba Nord Stream redno izvaja presojo vpliva na okolje, ki jo predloži v odobritev „izvornim pogodbenicam“, kot je opredeljeno v konvenciji iz Espooja (Rusiji, Finski, Švedski, Danski in Nemčiji); poziva družbo, da podatke študij in vse raziskovalne podatke v zvezi z ekološkim položajem lokacije projekta, ki so bili zbrani med okoljskimi raziskavami, poleg omenjenih držav pošlje tudi Helsinški komisiji in vsem obalnim državam;

| 11. | poudarja, da dolgoročna trajnostna rešitev zahteva polno preglednost za vse strani v fazah izgradnje in obratovanja ter da se bo zaupanje v ta pomemben projekt povečalo, če bodo lahko države ob Baltiškem morju spremljale delo; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da dolgoročna trajnostna rešitev zahteva polno preglednost za vse strani v fazah izgradnje in obratovanja ter da se bo zaupanje v ta pomemben projekt povečalo, če bodo lahko države ob Baltiškem morju spremljale delo;

| 12. | zato poziva Komisijo in Svet, naj si intenzivno prizadevata za analizo vpliva gradnje severnoevropskega plinovoda na okolje, zlasti v primerih, ki vključujejo ugotovitve, za katere je potrebno mnenje Komisije, kot določa člen 6(4) Direktive 92/43/EGS; |
| --- | --- |

12.

zato poziva Komisijo in Svet, naj si intenzivno prizadevata za analizo vpliva gradnje severnoevropskega plinovoda na okolje, zlasti v primerih, ki vključujejo ugotovitve, za katere je potrebno mnenje Komisije, kot določa člen 6(4) Direktive 92/43/EGS;

| 13. | poudarja, da je treba pri naložbah v celoti spoštovati načelo vzajemnosti, če želimo, da se medsebojna odvisnost med EU in Rusijo razvije v partnerstvo; ugotavlja, da imajo tretje države veliko koristi od evropskega odprtega trga, medtem ko evropski vlagatelji v Rusiji niso deležni podobnih ugodnosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba pri naložbah v celoti spoštovati načelo vzajemnosti, če želimo, da se medsebojna odvisnost med EU in Rusijo razvije v partnerstvo; ugotavlja, da imajo tretje države veliko koristi od evropskega odprtega trga, medtem ko evropski vlagatelji v Rusiji niso deležni podobnih ugodnosti;

| 14. | obžaluje neuspeh Komisije pri sprejetju predloga iz prej omenjene resolucije Parlamenta z dne 16. novembra 2006 glede objektivnih presoj vpliva na okolje za predlagane projekte, ki jih pripravi Komisija, pri čemer ponovno poudarja zahtevo, da tako presojo pripravi neodvisni organ, imenovan ob upoštevanju mnenj vseh obalnih držav; |
| --- | --- |

14.

obžaluje neuspeh Komisije pri sprejetju predloga iz prej omenjene resolucije Parlamenta z dne 16. novembra 2006 glede objektivnih presoj vpliva na okolje za predlagane projekte, ki jih pripravi Komisija, pri čemer ponovno poudarja zahtevo, da tako presojo pripravi neodvisni organ, imenovan ob upoštevanju mnenj vseh obalnih držav;

| 15. | poziva Svet in Komisijo, naj natančno ocenita vprašanje, ali je izvajanje projekta v skladu z zakonodajo Skupnosti in mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet in Komisijo, naj natančno ocenita vprašanje, ali je izvajanje projekta v skladu z zakonodajo Skupnosti in mednarodnim pravom;

| 16. | je zaskrbljen zaradi časovne razporeditve projekta, ki jo je sprejela družba Nord Steam, katere izvajanje bo preprečilo, da bi zainteresirane države, vladne organizacije in strokovnjaki Helsinške komisije temeljito analizirali rezultate presoje vplivov na okolje; poudarja, da je za temeljito analizo rezultatov ocene vplivov na okolje potreben ustrezen časovni razpored; |
| --- | --- |

16.

je zaskrbljen zaradi časovne razporeditve projekta, ki jo je sprejela družba Nord Steam, katere izvajanje bo preprečilo, da bi zainteresirane države, vladne organizacije in strokovnjaki Helsinške komisije temeljito analizirali rezultate presoje vplivov na okolje; poudarja, da je za temeljito analizo rezultatov ocene vplivov na okolje potreben ustrezen časovni razpored;

| 17. | poudarja, da bi izvajanje del na območju do 2 400 km2 v Baltiškem morju, za katera je potrebnih veliko plovil in druge opreme, lahko resno ogrozil biotsko raznovrstnost in številne habitate ter varnost in nemoteno delovanje ladijskega prometa v regiji; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi izvajanje del na območju do 2 400 km2 v Baltiškem morju, za katera je potrebnih veliko plovil in druge opreme, lahko resno ogrozil biotsko raznovrstnost in številne habitate ter varnost in nemoteno delovanje ladijskega prometa v regiji;

| 18. | pričakuje, da bo mogoč poseg v morsko dno med gradbeno fazo del presoje vplivov na okolje; |
| --- | --- |

18.

pričakuje, da bo mogoč poseg v morsko dno med gradbeno fazo del presoje vplivov na okolje;

| 19. | poziva nosilca projekta, naj v osnutek poročila o oceni vplivov na okolje vključi obsežen opis nalog, z jasnimi opisi sedanjih okoljskih razmer na območju in z geomorfološkimi podatki v tridimenzionalni obliki; |
| --- | --- |

19.

poziva nosilca projekta, naj v osnutek poročila o oceni vplivov na okolje vključi obsežen opis nalog, z jasnimi opisi sedanjih okoljskih razmer na območju in z geomorfološkimi podatki v tridimenzionalni obliki;

| 20. | je zelo zaskrbljen zaradi poročil, da namerava vlagatelj pred zagonom plinovoda uporabiti zelo strupeno spojino, znano kot glutarni aldehid; poziva vlagatelja, naj te snovi ne uporablja; |
| --- | --- |

20.

je zelo zaskrbljen zaradi poročil, da namerava vlagatelj pred zagonom plinovoda uporabiti zelo strupeno spojino, znano kot glutarni aldehid; poziva vlagatelja, naj te snovi ne uporablja;

| 21. | poziva Komisijo, da izvede zanesljivo in neodvisno okoljsko študijo, ki bo preučila kmetijske in industrijske emisije, ki onesnažujejo Baltiško morje, ter oceni položaj v sorazmerju z morebitnimi okoljskimi grožnjami, ki jih predstavljajo plinovodi, speljani v Baltiškem morju; poleg tega poziva Komisijo, naj oceni dodaten vpliv projekta Severni tok na Baltiško morje; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, da izvede zanesljivo in neodvisno okoljsko študijo, ki bo preučila kmetijske in industrijske emisije, ki onesnažujejo Baltiško morje, ter oceni položaj v sorazmerju z morebitnimi okoljskimi grožnjami, ki jih predstavljajo plinovodi, speljani v Baltiškem morju; poleg tega poziva Komisijo, naj oceni dodaten vpliv projekta Severni tok na Baltiško morje;

| 22. | poziva projektanta, naj zagotovi, da izgradnja in delovanje plinovoda ne bosta ogrozila številnih vrst rib in ptic ter obstoja populacije 600 pliskavk, ki so edinstvene vrste tega geografskega območja; |
| --- | --- |

22.

poziva projektanta, naj zagotovi, da izgradnja in delovanje plinovoda ne bosta ogrozila številnih vrst rib in ptic ter obstoja populacije 600 pliskavk, ki so edinstvene vrste tega geografskega območja;

| 23. | meni, da je varstvo morskega okolja na območju Baltiškega morja sestavni del severne dimenzije EU, ki ga je treba po potrebi upoštevati tudi pri strategiji za Baltiško morje; |
| --- | --- |

23.

meni, da je varstvo morskega okolja na območju Baltiškega morja sestavni del severne dimenzije EU, ki ga je treba po potrebi upoštevati tudi pri strategiji za Baltiško morje;

| 24. | ugotavlja, da na blaginjo obalnih regij in konkurenčnost njihovega gospodarstva zelo vplivajo onesnažena obalna območja in slabšanje morskega okolja ter jo tudi ogrožajo; poudarja, da je glede na to, v kakšnem obsegu pomorske dejavnosti in politika vplivajo na obalne regije, dolgoročna okoljska trajnost pogoj za zaščito njihove gospodarske, družbene in okoljske blaginje; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da na blaginjo obalnih regij in konkurenčnost njihovega gospodarstva zelo vplivajo onesnažena obalna območja in slabšanje morskega okolja ter jo tudi ogrožajo; poudarja, da je glede na to, v kakšnem obsegu pomorske dejavnosti in politika vplivajo na obalne regije, dolgoročna okoljska trajnost pogoj za zaščito njihove gospodarske, družbene in okoljske blaginje;

| 25. | poudarja, da ni strategije, ki bi obravnavala strukturne pomanjkljivosti in zunanje grožnje varnosti plinovoda; poudarja, da je treba jasno opredeliti vse vidike varnosti in ukrepanja za primer nesreče, vključno s finančnimi viri, akterji, odgovornostmi in postopki; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da ni strategije, ki bi obravnavala strukturne pomanjkljivosti in zunanje grožnje varnosti plinovoda; poudarja, da je treba jasno opredeliti vse vidike varnosti in ukrepanja za primer nesreče, vključno s finančnimi viri, akterji, odgovornostmi in postopki;

| 26. | poudarja, da je treba glede na naraščajoče povpraševanje EU po plinu analizirati in spodbujati nadomestne poti za plinovod ob upoštevanju okoljskih in gospodarskih vidikov, vključno s časovnim razporedom za takšne poti; ugotavlja, da mora družba Nord Stream v presoji vplivov na okolje predložiti oceno nadomestnih možnosti za izbrano pot; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba glede na naraščajoče povpraševanje EU po plinu analizirati in spodbujati nadomestne poti za plinovod ob upoštevanju okoljskih in gospodarskih vidikov, vključno s časovnim razporedom za takšne poti; ugotavlja, da mora družba Nord Stream v presoji vplivov na okolje predložiti oceno nadomestnih možnosti za izbrano pot;

| 27. | poziva Komisijo, naj izvede tako analizo v dialogu z zainteresiranimi obalnimi državami, vlagateljem in Helsinško komisijo ob upoštevanju mnenj pristojnih nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj izvede tako analizo v dialogu z zainteresiranimi obalnimi državami, vlagateljem in Helsinško komisijo ob upoštevanju mnenj pristojnih nevladnih organizacij;

| 28. | poudarja, da mora biti vprašanje gospodarskega nadomestila za kakršne koli napake ali škodo popolnoma razjasnjeno, preden se sploh lahko začne z delom; poudarja, da lahko večja okvara na plinovodu povzroči težave za države, ki mejijo na Baltiško morje in lahko ima pogubne posledice za morsko okolje; meni, da mora družba Nord Stream v celoti prevzeti odgovornost za nadomestilo; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora biti vprašanje gospodarskega nadomestila za kakršne koli napake ali škodo popolnoma razjasnjeno, preden se sploh lahko začne z delom; poudarja, da lahko večja okvara na plinovodu povzroči težave za države, ki mejijo na Baltiško morje in lahko ima pogubne posledice za morsko okolje; meni, da mora družba Nord Stream v celoti prevzeti odgovornost za nadomestilo;

| 29. | poziva Komisijo in države članice, naj opravijo celovito oceno gospodarskih in proračunskih vidikov ter vidikov, povezanih s preglednostjo, projekta Severni tok in družb, ki sodelujejo pri njem; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in države članice, naj opravijo celovito oceno gospodarskih in proračunskih vidikov ter vidikov, povezanih s preglednostjo, projekta Severni tok in družb, ki sodelujejo pri njem;

| 30. | poziva Komisijo, naj v okviru partnerstva severne dimenzije preuči možnosti, da od družbe Nord Stream zahteva ekvivalent „dobičkov iz načrtovanja“ v zvezi z mogočimi projekti regeneracije na finsko-ruskem mejnem območju, na katerem se predlaga začetek plinovoda, ali v okviru strategije za regijo Baltiškega morja, in tudi v okviru partnerstva severne dimenzije; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj v okviru partnerstva severne dimenzije preuči možnosti, da od družbe Nord Stream zahteva ekvivalent „dobičkov iz načrtovanja“ v zvezi z mogočimi projekti regeneracije na finsko-ruskem mejnem območju, na katerem se predlaga začetek plinovoda, ali v okviru strategije za regijo Baltiškega morja, in tudi v okviru partnerstva severne dimenzije;

| 31. | seznani se z naslednjimi odločitvami organov držav članic:






  — | odločitev švedske vlade z dne 12. februarja 2008, ki je od družbe Nord Steam AG zahtevala dodatno dokumentacijo zaradi znatnih postopkovnih in vsebinskih pomanjkljivosti, zlasti ker ni predložila nobene študije o nadomestnih poteh ali možnosti opustitve izgradnje plinovoda; |
| --- | --- | --- |

31.

seznani se z naslednjimi odločitvami organov držav članic:

—

odločitev švedske vlade z dne 12. februarja 2008, ki je od družbe Nord Steam AG zahtevala dodatno dokumentacijo zaradi znatnih postopkovnih in vsebinskih pomanjkljivosti, zlasti ker ni predložila nobene študije o nadomestnih poteh ali možnosti opustitve izgradnje plinovoda;

| — | stališče litovskega parlamenta z dne 27. marca 2007, v katerem je poudaril, da je treba odložiti izvajanje obsežnih infrastrukturnih projektov v Baltiškem morju, dokler ne bo izvedena podrobna analiza nadomestnih rešitev skupaj s samostojnimi in obsežnimi presojami vplivov na okolje; |
| --- | --- |

—

stališče litovskega parlamenta z dne 27. marca 2007, v katerem je poudaril, da je treba odložiti izvajanje obsežnih infrastrukturnih projektov v Baltiškem morju, dokler ne bo izvedena podrobna analiza nadomestnih rešitev skupaj s samostojnimi in obsežnimi presojami vplivov na okolje;

| — | odločitev estonske vlade z dne 21. septembra 2007, da ne bo dala dovoljenja za podvodne študije v estonski izključni ekonomski coni, zaradi dvomov o področju njihove uporabe in obsegu; |
| --- | --- |

—

odločitev estonske vlade z dne 21. septembra 2007, da ne bo dala dovoljenja za podvodne študije v estonski izključni ekonomski coni, zaradi dvomov o področju njihove uporabe in obsegu;

| 32. | obžaluje, da zelena knjiga z naslovom „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti“ ne obravnava težave obsežnih projektov, kot so podmorski plinovodi; prav tako obžaluje, da v pravnih instrumentih in sporočilih v zvezi z morskimi strategijami, ki jih uvede Komisija, ta ponavadi ne upošteva težave podmorskih plinovodov, kar pa je s stališča varstva okolja in varnosti oskrbe z energijo EU ključnega pomena; |
| --- | --- |

32.

obžaluje, da zelena knjiga z naslovom „Prihodnji pomorski politiki Unije naproti“ ne obravnava težave obsežnih projektov, kot so podmorski plinovodi; prav tako obžaluje, da v pravnih instrumentih in sporočilih v zvezi z morskimi strategijami, ki jih uvede Komisija, ta ponavadi ne upošteva težave podmorskih plinovodov, kar pa je s stališča varstva okolja in varnosti oskrbe z energijo EU ključnega pomena;

| 33. | poziva k neodvisni presoji vplivov na okolje, ki bo na voljo za poglobljeno posvetovanje z ustreznimi organi in javnostjo vseh obalnih držav; |
| --- | --- |

33.

poziva k neodvisni presoji vplivov na okolje, ki bo na voljo za poglobljeno posvetovanje z ustreznimi organi in javnostjo vseh obalnih držav;

| 34. | poudarja pomen priprave pregledne komunikacijske strategije o ukrepih glede rezultatov presoje vplivov na okolje in pomena dejavnega sporočanja teh rezultatov vsem državam članicam EU, zlasti baltskim obalnim državam; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen priprave pregledne komunikacijske strategije o ukrepih glede rezultatov presoje vplivov na okolje in pomena dejavnega sporočanja teh rezultatov vsem državam članicam EU, zlasti baltskim obalnim državam;

| 35. | zato ponovno poudarja poziv iz prej omenjene resolucije z dne 14. novembra 2006, da se predlaga obvezen mehanizem za pogajanja med državami članicami, in vztraja pri tem, da Svet za razvoj obveznih presoj vplivov na okolje v odnosih med EU in tretjimi državami ukrepa na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

35.

zato ponovno poudarja poziv iz prej omenjene resolucije z dne 14. novembra 2006, da se predlaga obvezen mehanizem za pogajanja med državami članicami, in vztraja pri tem, da Svet za razvoj obveznih presoj vplivov na okolje v odnosih med EU in tretjimi državami ukrepa na mednarodni ravni;

| 36. | meni, da mora smer severnoevropskega plinovoda izpolnjevati strateške in gospodarske cilje iz Odločbe 1364/2006/ES, pri čemer se prepreči vsa okoljska škoda; |
| --- | --- |

36.

meni, da mora smer severnoevropskega plinovoda izpolnjevati strateške in gospodarske cilje iz Odločbe 1364/2006/ES, pri čemer se prepreči vsa okoljska škoda;

| 37. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo gradnja popolnoma v skladu z zakonodajo EU o presoji vplivov na okolje in vsemi mednarodnimi konvencijami; |
| --- | --- |

37.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo gradnja popolnoma v skladu z zakonodajo EU o presoji vplivov na okolje in vsemi mednarodnimi konvencijami;

| 38. | poziva zlasti Komisijo, naj zagotovi skladnost z določbami iz navedenih dokumentov, tj. iz Konvencije o pomorskem pravu, helsinške konvencije, konvencije iz Espooja, aarhuške konvencije ter direktiv 85/337/EGS, 97/11/ES, 92/43/EGS in 79/409/EGS, pa tudi s členom 10 Pogodbe ES ter previdnostnim načelom in načelom trajnostnega razvoja, ter v skladu s členom 226 Pogodbe ES sproži postopek v primeru neizpolnjevanja navedenih obveznosti; |
| --- | --- |

38.

poziva zlasti Komisijo, naj zagotovi skladnost z določbami iz navedenih dokumentov, tj. iz Konvencije o pomorskem pravu, helsinške konvencije, konvencije iz Espooja, aarhuške konvencije ter direktiv 85/337/EGS, 97/11/ES, 92/43/EGS in 79/409/EGS, pa tudi s členom 10 Pogodbe ES ter previdnostnim načelom in načelom trajnostnega razvoja, ter v skladu s členom 226 Pogodbe ES sproži postopek v primeru neizpolnjevanja navedenih obveznosti;

| 39. | meni, da je zelo pomembno, da Rusija v okviru svojih sedanjih političnih razmer in geopolitičnih ciljev pokaže zanimanje za sodelovanje v evropski energetski politiki; poudarja, da mora Rusija ratificirati Pogodbo o energetski listini in njen protokol o tranzitu, saj bo ratifikacija zmanjšala možnost spora v zvezi s projekti, kot je severnoevropski plinovod; |
| --- | --- |

39.

meni, da je zelo pomembno, da Rusija v okviru svojih sedanjih političnih razmer in geopolitičnih ciljev pokaže zanimanje za sodelovanje v evropski energetski politiki; poudarja, da mora Rusija ratificirati Pogodbo o energetski listini in njen protokol o tranzitu, saj bo ratifikacija zmanjšala možnost spora v zvezi s projekti, kot je severnoevropski plinovod;

| 40. | poziva Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti oceni stanje konkurence na trgu, ki bi ga povzročila morebitna izgradnja plinovoda Severni tok, in po potrebi sprejme ukrepe, ki bodo preprečili, da bi družba Gazprom prevzela glavno vlogo na trgu s plinom v EU brez zagotovitve vzajemnih pravic za vstop na ruski energetski trg za družbe EU; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj v okviru svojih pristojnosti oceni stanje konkurence na trgu, ki bi ga povzročila morebitna izgradnja plinovoda Severni tok, in po potrebi sprejme ukrepe, ki bodo preprečili, da bi družba Gazprom prevzela glavno vlogo na trgu s plinom v EU brez zagotovitve vzajemnih pravic za vstop na ruski energetski trg za družbe EU;

| 41. | predlaga uvedbo sistema za skupni nadzor nad plinovodom, ki bo vključeval vse države v regiji Baltiškega morja; poleg tega predlaga, da je za plačilo nadomestila za okoljsko škodo odgovorna izključno družba Nord Stream; |
| --- | --- |

41.

predlaga uvedbo sistema za skupni nadzor nad plinovodom, ki bo vključeval vse države v regiji Baltiškega morja; poleg tega predlaga, da je za plačilo nadomestila za okoljsko škodo odgovorna izključno družba Nord Stream;

| 42. | ugotavlja, da ni institucionalnih struktur, ki bi se lahko ustrezno odzvale na okoljska in geopolitična varnostna vprašanja, povezana s tem projektom; zato predlaga, da mora Komisija oblikovati ustrezno mesto za obravnavanje sedanjih in prihodnjih projektov, ki bo delovalo pod okriljem visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednika Komisije; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da ni institucionalnih struktur, ki bi se lahko ustrezno odzvale na okoljska in geopolitična varnostna vprašanja, povezana s tem projektom; zato predlaga, da mora Komisija oblikovati ustrezno mesto za obravnavanje sedanjih in prihodnjih projektov, ki bo delovalo pod okriljem visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednika Komisije;

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Glej Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (UL L 242, 10.9.2002, str. 1).

(2)  UL L 73, 14.3.1997, str. 5.

(3)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(4)  UL L 103, 25.4.1979, str. 1.

(5)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 131.

(6)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 330.

(7)  UL L 262, 22.9.2006, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0413.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/11

---

Torek, 8. julij 2008Stabilizacija Afganistana: izzivi za EU in mednarodno skupnost

P6_TA(2008)0337

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o stabilizaciji Afganistana: izzivi za EU in mednarodno skupnost (2007/2208(INI))

2009/C 294 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju mnogih svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu ter zadnje resolucije z dne 18. januarja 2006 (1),

ob upoštevanju afganistanskega dogovora, sprejetega na londonski konferenci dne 1. februarja 2006, in dejstva, da sta se afganistanska vlada in mednarodna skupnost zavedala, da zahteva uspeh dogovora trdno politično, varnostno in finančno zavezanost doseganju ciljev v dogovorjenih rokih ter da je odvisen od uspešnega mehanizma za usklajevanje in spremljanje,

ob upoštevanju deklaracije, ki so jo na vrhu Nata v Bukarešti dne 3. aprila 2008 objavili voditelji držav in vlad, ki sodelujejo v mednarodnih varnostnih podpornih silah (ISAF) v Afganistanu,

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja ZN z dne 21. septembra 2007 in 6. marca 2008 z naslovom „Razmere v Afganistanu in njihove posledice za mednarodni mir in varnost“,

ob upoštevanju rezultatov mednarodne konference za podporo Afganistanu, ki je bila v Parizu 12. junija 2008,

ob upoštevanju afganistanske nacionalne strategije za nadzor nad drogami (NDCS), sprejete na zgoraj navedeni londonski konferenci,

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 25. oktobra 2007 o pridelavi opija za medicinske namene v Afganistanu (2),

ob upoštevanju vseh zadevnih sklepov Sveta, zlasti sklepov GAERC z dne 10. marca 2008, 29. aprila 2008 ter 26. in 27. maja 2008,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2007/369/SZVP z dne 30. maja 2007 o ustanovitvi policijske misije Evropske unije v Afganistanu (EUPOL AFGHANISTAN) (3) in Skupnega ukrepa Sveta 2007/733/SZVP z dne 13. novembra 2007 o spremembi Skupnega ukrepa 2007/369/SZVP (4),

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2008 (5),

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa Komisije, ki v proračunskih letih 2007–2010 namenja 600 milijonov EUR za Islamsko republiko Afganistan,

ob upoštevanju obiska delegacije spodnjega doma afganistanskega parlamenta (Wolesi Jirga) v Evropskem parlamentu od 26. do 30. novembra 2007,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A6-0269/2008),

| A. | ker je Afganistan na razpotju, kar dokazujejo vedno pogostejša teroristična dejanja in nasilna vstaja, varnostne razmere, ki se resno slabšajo, večja proizvodnja opija in rastoče nezadovoljstvo prebivalstva zaradi korupcije in neuspehov vlade; ker se življenjske razmere precejšnjega dela afganistanskega prebivalstva, kljub prizadevanjem mednarodne skupnosti in delno uspešne civilne obnove, niso izboljšale; ker trenutne nevarnosti, s katerimi se sooča Afganistan, kličejo po kratkoročnem ukrepanju, dolgoročne rešitve pa se bodo pojavile le s temeljitim izboljšanjem upravljanja ter z nastopom močnejše države, |
| --- | --- |

A.

ker je Afganistan na razpotju, kar dokazujejo vedno pogostejša teroristična dejanja in nasilna vstaja, varnostne razmere, ki se resno slabšajo, večja proizvodnja opija in rastoče nezadovoljstvo prebivalstva zaradi korupcije in neuspehov vlade; ker se življenjske razmere precejšnjega dela afganistanskega prebivalstva, kljub prizadevanjem mednarodne skupnosti in delno uspešne civilne obnove, niso izboljšale; ker trenutne nevarnosti, s katerimi se sooča Afganistan, kličejo po kratkoročnem ukrepanju, dolgoročne rešitve pa se bodo pojavile le s temeljitim izboljšanjem upravljanja ter z nastopom močnejše države,

| B. | ker so Združene države Amerike s podporo Združenega kraljestva 7. oktobra 2001 začele z operacijo Trajna svoboda (Enduring Freedom); ker so med koalicijskimi silami, ki sodelujejo v operaciji, štiri druge države članice EU (Češka, Francija, Poljska in Romunija); ker razen Cipra in Malte v misiji ISAF pod vodstvom Nata z vojaškimi enotami sodelujejo vse države članice EU, ki skupaj prispevajo več kot 21 500 vojakov; ker so prve pokrajinske ekipe za obnovo (PRT) začele delati konec leta 2001, trenutno pa v vsej državi deluje okoli 25 PRT, |
| --- | --- |

B.

ker so Združene države Amerike s podporo Združenega kraljestva 7. oktobra 2001 začele z operacijo Trajna svoboda (Enduring Freedom); ker so med koalicijskimi silami, ki sodelujejo v operaciji, štiri druge države članice EU (Češka, Francija, Poljska in Romunija); ker razen Cipra in Malte v misiji ISAF pod vodstvom Nata z vojaškimi enotami sodelujejo vse države članice EU, ki skupaj prispevajo več kot 21 500 vojakov; ker so prve pokrajinske ekipe za obnovo (PRT) začele delati konec leta 2001, trenutno pa v vsej državi deluje okoli 25 PRT,

| C. | ker obstaja precejšen razkorak med zneskom denarja, ki ga mednarodna skupnost namenja za vojaške operacije, in vsoto, namenjeno civilni obnovi in humanitarni pomoči, |
| --- | --- |

C.

ker obstaja precejšen razkorak med zneskom denarja, ki ga mednarodna skupnost namenja za vojaške operacije, in vsoto, namenjeno civilni obnovi in humanitarni pomoči,

| D. | ker več kot polovica afganistanskega prebivalstva živi pod pragom revščine in ker je gospodarstvo v državi eno od najšibkejših v svetu, pri čemer stopnja brezposelnosti dosega 40 %, |
| --- | --- |

D.

ker več kot polovica afganistanskega prebivalstva živi pod pragom revščine in ker je gospodarstvo v državi eno od najšibkejših v svetu, pri čemer stopnja brezposelnosti dosega 40 %,

| E. | ker je zdravstveni sektor v Afganistanu začel izkazovati prve obetajoče rezultate, kot je zmanjšanje stopnje umrljivosti dojenčkov za 24 % od padca talibskega režima, višje število dojenčkov, ki dosežejo svoj prvi rojstni dan, ter višji odstotek Afganistancev z neposrednim dostopom do osnovnega zdravstvenega varstva, |
| --- | --- |

E.

ker je zdravstveni sektor v Afganistanu začel izkazovati prve obetajoče rezultate, kot je zmanjšanje stopnje umrljivosti dojenčkov za 24 % od padca talibskega režima, višje število dojenčkov, ki dosežejo svoj prvi rojstni dan, ter višji odstotek Afganistancev z neposrednim dostopom do osnovnega zdravstvenega varstva,

| F. | ker afganistanski izobraževalni sistem kaže prve znake pozitivnega razvoja, kot je naraščajoče število otrok, zlasti deklic, učencev in učiteljev, ki so se vrnili v šolo, potekajoča obnova osnovnih šol in usposabljanje učiteljev, |
| --- | --- |

F.

ker afganistanski izobraževalni sistem kaže prve znake pozitivnega razvoja, kot je naraščajoče število otrok, zlasti deklic, učencev in učiteljev, ki so se vrnili v šolo, potekajoča obnova osnovnih šol in usposabljanje učiteljev,

| G. | ker poročilo generalnega sekretarja ZN o razmerah v Afganistanu z dne 6. marca 2008 – čeprav ni uradnih številk o smrtnih žrtvah med civilisti v Afganistanu – poudarja, da se je „leta 2007 raven vstaje in terorističnih dejavnosti v primerjavi s prejšnjim letom močno povečala. V letu 2007 je bilo v povprečju zabeleženih 566 incidentov na mesec, medtem ko jih je bilo leto prej 425 na mesec. Leta 2007 je bilo med več kot 8 000 smrtnimi žrtvami zaradi konfliktov več kot 1 500 civilistov“ – to je največje število smrtnih žrtev po strmoglavljenju talibov leta 2001, |
| --- | --- |

G.

ker poročilo generalnega sekretarja ZN o razmerah v Afganistanu z dne 6. marca 2008 – čeprav ni uradnih številk o smrtnih žrtvah med civilisti v Afganistanu – poudarja, da se je „leta 2007 raven vstaje in terorističnih dejavnosti v primerjavi s prejšnjim letom močno povečala. V letu 2007 je bilo v povprečju zabeleženih 566 incidentov na mesec, medtem ko jih je bilo leto prej 425 na mesec. Leta 2007 je bilo med več kot 8 000 smrtnimi žrtvami zaradi konfliktov več kot 1 500 civilistov“ – to je največje število smrtnih žrtev po strmoglavljenju talibov leta 2001,

| H. | ker nova afganistanska ustava ne zagotavlja popolne verske svobode, saj je opustitev islama še vedno kaznivo dejanje, |
| --- | --- |

H.

ker nova afganistanska ustava ne zagotavlja popolne verske svobode, saj je opustitev islama še vedno kaznivo dejanje,

| I. | ker so se na zasedanju odbora za skupno usklajevanje in spremljanje Afganistana 5. in 6. februarja 2008 v Tokiu začele priprave na mednarodno konferenco za pregled napredka v zvezi z izvajanjem afganistanskega dogovora, ki je bil sprejet na zgoraj navedeni londonski konferenci, |
| --- | --- |

I.

ker so se na zasedanju odbora za skupno usklajevanje in spremljanje Afganistana 5. in 6. februarja 2008 v Tokiu začele priprave na mednarodno konferenco za pregled napredka v zvezi z izvajanjem afganistanskega dogovora, ki je bil sprejet na zgoraj navedeni londonski konferenci,

| J. | ker raziskava o hitri oceni v zvezi z opijem v Afganistanu za leto 2008, ki jo je pozimi 2008 pripravil Urad ZN za droge in kriminal, potrjuje trende poročila za leto 2007, v skladu s katerim naj bi se na severu in v osrednjem delu države število provinc z opijem zmanjšalo, medtem ko naj bi se raven gojenja na jugu in zahodu povečala; ker poročilo za leto 2007 ponavlja napačno prepričanje, da so province, kjer se pridela malo ali nič maka, „brez opija“, vendar hkrati poudarja povezavo med pomanjkanjem varnosti in proizvodnjo mamil; ker so glavna orodja politike boja proti drogam uničevanje pridelka, prepoved (ki je bistveno bolj zapletena kot zgolj zapiranje trgovcev z drogami) in razvoj (nadomestni viri dohodka), ki jih je treba izvajati istočasno, |
| --- | --- |

J.

ker raziskava o hitri oceni v zvezi z opijem v Afganistanu za leto 2008, ki jo je pozimi 2008 pripravil Urad ZN za droge in kriminal, potrjuje trende poročila za leto 2007, v skladu s katerim naj bi se na severu in v osrednjem delu države število provinc z opijem zmanjšalo, medtem ko naj bi se raven gojenja na jugu in zahodu povečala; ker poročilo za leto 2007 ponavlja napačno prepričanje, da so province, kjer se pridela malo ali nič maka, „brez opija“, vendar hkrati poudarja povezavo med pomanjkanjem varnosti in proizvodnjo mamil; ker so glavna orodja politike boja proti drogam uničevanje pridelka, prepoved (ki je bistveno bolj zapletena kot zgolj zapiranje trgovcev z drogami) in razvoj (nadomestni viri dohodka), ki jih je treba izvajati istočasno,

| K. | ker je v okviru programa ZDA za tajno pridržanje še vedno več sto Afganistancev zaprtih v različnih zaporih, kot sta vojaški oporišči Bagram in Guantanamo, kar je v nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom in pravom o človekovih pravicah; ker se zaporniki, ki jih pridržujejo afganistanski organi, še naprej soočajo s kazenskim sistemom, ki ne izpolnjuje minimalnih standardov pravne države in ne spoštuje temeljnih človekovih pravic, |
| --- | --- |

K.

ker je v okviru programa ZDA za tajno pridržanje še vedno več sto Afganistancev zaprtih v različnih zaporih, kot sta vojaški oporišči Bagram in Guantanamo, kar je v nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom in pravom o človekovih pravicah; ker se zaporniki, ki jih pridržujejo afganistanski organi, še naprej soočajo s kazenskim sistemom, ki ne izpolnjuje minimalnih standardov pravne države in ne spoštuje temeljnih človekovih pravic,

| 1. | meni, da se je v Afganistanu začela pomembna in zapletena obnova družbe – kar je posledica zadnjih tridesetih let zgodovine te države, ki so jo zaznamovali sovjetska okupacija, boji med različnimi frakcijami mudžahidov in represija talibskega režima – ter da mora država še naprej krepiti svoje institucije in bolje skrbeti za temeljne potrebe svojih državljanov na področjih, kot so izobraževanje, stanovanjska gradnja, zdravstvo, prehrana in javna varnost; pozdravlja prizadevanja in napredek afganistanskega prebivalstva po letu 2002, in sicer v smeri oblikovanja pravne države in demokracije ter pri iskanju stabilnosti; |
| --- | --- |

1.

meni, da se je v Afganistanu začela pomembna in zapletena obnova družbe – kar je posledica zadnjih tridesetih let zgodovine te države, ki so jo zaznamovali sovjetska okupacija, boji med različnimi frakcijami mudžahidov in represija talibskega režima – ter da mora država še naprej krepiti svoje institucije in bolje skrbeti za temeljne potrebe svojih državljanov na področjih, kot so izobraževanje, stanovanjska gradnja, zdravstvo, prehrana in javna varnost; pozdravlja prizadevanja in napredek afganistanskega prebivalstva po letu 2002, in sicer v smeri oblikovanja pravne države in demokracije ter pri iskanju stabilnosti;

| 2. | je prepričan, da je država postala poskusni primer za mednarodno razvojno pomoč ter dvostransko in večstransko sodelovanje; poudarja, da mora mednarodna skupnost še naprej sodelovati z afganistansko vlado in afganistanskim ljudstvom ter s tem dokazati, da je sposobna presekati začarani krog nasilja in revščine ter državi dati upanje na trajen mir in razvoj; poziva Svet in Komisijo, naj predložita pobudo za mednarodni svet, sestavljen iz glavnih donatorjev in organizacij ZN, ki bi ga po možnosti vodila misija Združenih narodov za pomoč v Afganistanu in bi temeljil na konceptu odbora ZN za vzpostavljanje miru, da se v Afganistanu uskladijo različna prizadevanja za obnovo; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da je država postala poskusni primer za mednarodno razvojno pomoč ter dvostransko in večstransko sodelovanje; poudarja, da mora mednarodna skupnost še naprej sodelovati z afganistansko vlado in afganistanskim ljudstvom ter s tem dokazati, da je sposobna presekati začarani krog nasilja in revščine ter državi dati upanje na trajen mir in razvoj; poziva Svet in Komisijo, naj predložita pobudo za mednarodni svet, sestavljen iz glavnih donatorjev in organizacij ZN, ki bi ga po možnosti vodila misija Združenih narodov za pomoč v Afganistanu in bi temeljil na konceptu odbora ZN za vzpostavljanje miru, da se v Afganistanu uskladijo različna prizadevanja za obnovo;

| 3. | opozarja na trajne posledice vojn, ki so se odvijale v državi, na milijone žrtev, invalidov, beguncev in razseljenih oseb ter na materialne stroške zaradi uničenja skoraj celotne glavne infrastrukture; |
| --- | --- |

3.

opozarja na trajne posledice vojn, ki so se odvijale v državi, na milijone žrtev, invalidov, beguncev in razseljenih oseb ter na materialne stroške zaradi uničenja skoraj celotne glavne infrastrukture;

| 4. | močno obsoja teroristični napad na indijsko veleposlaništvo v Kabulu 7. julija 2008, ki je zahteval več kot 40 življenj, vključno s štirimi uslužbenci veleposlaništva; izraža iskreno sočutje sorodnikom, ranjenim ter afganistanski in indijski vladi; |
| --- | --- |

4.

močno obsoja teroristični napad na indijsko veleposlaništvo v Kabulu 7. julija 2008, ki je zahteval več kot 40 življenj, vključno s štirimi uslužbenci veleposlaništva; izraža iskreno sočutje sorodnikom, ranjenim ter afganistanski in indijski vladi;

| 5. | meni, da so bili odnosi med Afganistanom in Pakistanom v veliki meri vzrok za nestabilnost regije, in zato sklepa, da je za stabilizacijo regije potrebna celovita politika v zvezi z navedenimi odnosi; upa, da bo z novo pakistansko vlado nastopil svež zagon za izboljšanje dvostranskih odnosov; vendar meni, da brez dejavnih prizadevanj in pomoči mednarodne skupnosti državi ne bosta zmogli urediti njunih težavnih dvostranskih odnosov; priznava, da je varnost v Afganistanu v veliki meri odvisna od demokratizacije Pakistana; poziva mednarodno skupnost, naj uvede in podpira ukrepe za zmanjšanje napetosti med Afganistanom in Pakistanom, vključno z dolgoročnim programom za stabilizacijo in razvoj čezmejne regije, v katerega bodo vključene zainteresirane strani obeh držav; |
| --- | --- |

5.

meni, da so bili odnosi med Afganistanom in Pakistanom v veliki meri vzrok za nestabilnost regije, in zato sklepa, da je za stabilizacijo regije potrebna celovita politika v zvezi z navedenimi odnosi; upa, da bo z novo pakistansko vlado nastopil svež zagon za izboljšanje dvostranskih odnosov; vendar meni, da brez dejavnih prizadevanj in pomoči mednarodne skupnosti državi ne bosta zmogli urediti njunih težavnih dvostranskih odnosov; priznava, da je varnost v Afganistanu v veliki meri odvisna od demokratizacije Pakistana; poziva mednarodno skupnost, naj uvede in podpira ukrepe za zmanjšanje napetosti med Afganistanom in Pakistanom, vključno z dolgoročnim programom za stabilizacijo in razvoj čezmejne regije, v katerega bodo vključene zainteresirane strani obeh držav;

| 6. | pozdravlja prizadevanja in napredek afganistanskega prebivalstva in državnih ustanov od leta 2002 pri oblikovanju pravne države in demokracije ter pri iskanju stabilnosti; meni, da so ti dosežki izredno pomembni v povezavi s strukturnim problemom odsotnosti zakonitosti in spoštovanja človekovega dostojanstva, ki je bil značilen za Afganistan v času sovjetskega režima in talibov; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prizadevanja in napredek afganistanskega prebivalstva in državnih ustanov od leta 2002 pri oblikovanju pravne države in demokracije ter pri iskanju stabilnosti; meni, da so ti dosežki izredno pomembni v povezavi s strukturnim problemom odsotnosti zakonitosti in spoštovanja človekovega dostojanstva, ki je bil značilen za Afganistan v času sovjetskega režima in talibov;

| 7. | meni, da zlasti množična udeležba prebivalstva na različnih volitvah v državi potrjuje voljo afganistanskih žensk in moških, da bi prispevali k vzpostavitvi države, utemeljene na načelih aktivne in participativne demokracije; poudarja, da so te volitve predstavljale zgled v regionalnem okviru in za države v razvoju, v katerih potekajo težki oboroženi konflikti; |
| --- | --- |

7.

meni, da zlasti množična udeležba prebivalstva na različnih volitvah v državi potrjuje voljo afganistanskih žensk in moških, da bi prispevali k vzpostavitvi države, utemeljene na načelih aktivne in participativne demokracije; poudarja, da so te volitve predstavljale zgled v regionalnem okviru in za države v razvoju, v katerih potekajo težki oboroženi konflikti;

| 8. | poudarja, da morajo afganistanske ustanove nadaljevati boj proti vsem oblikam korupcije in vzpostaviti učinkovito politiko za izboljšanje socialnih pogojev prebivalstva; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo afganistanske ustanove nadaljevati boj proti vsem oblikam korupcije in vzpostaviti učinkovito politiko za izboljšanje socialnih pogojev prebivalstva;

| 9. | ugotavlja, da je EU v Afganistanu znana predvsem kot humanitarna organizacija, vendar meni, da mora biti EU prepoznavna tudi po tem, da ima močnejši politični vpliv, in zato poziva Komisijo, naj predlaga strategije, s katerimi bi lahko EU – ob upoštevanju naravne suverenosti afganistanskega ljudstva – okrepila svojo prepoznavnost pri pooblaščanju civilnega, političnega in upravnega aparata, dokler vladna infrastruktura ne doseže večje stabilnosti in trajnosti; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je EU v Afganistanu znana predvsem kot humanitarna organizacija, vendar meni, da mora biti EU prepoznavna tudi po tem, da ima močnejši politični vpliv, in zato poziva Komisijo, naj predlaga strategije, s katerimi bi lahko EU – ob upoštevanju naravne suverenosti afganistanskega ljudstva – okrepila svojo prepoznavnost pri pooblaščanju civilnega, političnega in upravnega aparata, dokler vladna infrastruktura ne doseže večje stabilnosti in trajnosti;

| 10. | poudarja, da mora mednarodna skupnost bolje usklajevati svoja prizadevanja za zagotavljanje učinkovite in trajnostne civilne pomoči; zato poziva tudi k uravnoteženemu proračunu, da se za civilno obnovo in humanitarno pomoč namenijo zadostna finančna sredstva, ker sta vzpostavitev varnosti in spoštovanje pravne države bistvenega pomena; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mora mednarodna skupnost bolje usklajevati svoja prizadevanja za zagotavljanje učinkovite in trajnostne civilne pomoči; zato poziva tudi k uravnoteženemu proračunu, da se za civilno obnovo in humanitarno pomoč namenijo zadostna finančna sredstva, ker sta vzpostavitev varnosti in spoštovanje pravne države bistvenega pomena;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da na zgoraj navedeni pariški konferenci z dne 12. junija 2008 niso bile zgolj dane obljube za dodatnih 21 milijard USD, ampak je prišlo tudi do revizije postopkov, ki so potrebni za učinkovitejše in natančnejše usmerjanje mednarodne pomoči v smeri prednostnih nalog in za preprečevanje korupcije; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da na zgoraj navedeni pariški konferenci z dne 12. junija 2008 niso bile zgolj dane obljube za dodatnih 21 milijard USD, ampak je prišlo tudi do revizije postopkov, ki so potrebni za učinkovitejše in natančnejše usmerjanje mednarodne pomoči v smeri prednostnih nalog in za preprečevanje korupcije;

| 12. | poudarja, da je potrebna znatna okrepitev politične volja in zavezanosti, ki ji mora slediti pripravljenost za pošiljanje dodatnih bojnih enot na najbolj problematična območja, ki niso določena z nacionalnimi varnostnimi opozorili, pa tudi takojšnja in poglobljena prizadevanja za civilno obnovo, da se dolgoročno in trajnostno utrdi doseženo in obnovi zaupanje afganistanskega ljudstva; še zlasti meni, da bi bilo mogoče operacijo Trajna svoboda dojemati kot kontraproduktivno, če se ob vojaškem pritisku na upornike ustrezno ne okrepi tudi politični proces, prek katerega bodo afganistanske oblasti lahko vzpostavile stik z vsemi deli prebivalstva, ki priznavajo ustavo, in odložile orožje; v zvezi s tem ugotavlja tudi, da mora humanitarna skupnost, ki zajema ZN in nevladne organizacije, izboljšati usklajevanje, odpraviti ad hoc pobude ter razvijati pripravljenost in načrte za ravnanje v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je potrebna znatna okrepitev politične volja in zavezanosti, ki ji mora slediti pripravljenost za pošiljanje dodatnih bojnih enot na najbolj problematična območja, ki niso določena z nacionalnimi varnostnimi opozorili, pa tudi takojšnja in poglobljena prizadevanja za civilno obnovo, da se dolgoročno in trajnostno utrdi doseženo in obnovi zaupanje afganistanskega ljudstva; še zlasti meni, da bi bilo mogoče operacijo Trajna svoboda dojemati kot kontraproduktivno, če se ob vojaškem pritisku na upornike ustrezno ne okrepi tudi politični proces, prek katerega bodo afganistanske oblasti lahko vzpostavile stik z vsemi deli prebivalstva, ki priznavajo ustavo, in odložile orožje; v zvezi s tem ugotavlja tudi, da mora humanitarna skupnost, ki zajema ZN in nevladne organizacije, izboljšati usklajevanje, odpraviti ad hoc pobude ter razvijati pripravljenost in načrte za ravnanje v izrednih razmerah;

| 13. | poudarja, da bi morala Evropska unija v procesu stabilizacije in obnove Afganistana uporabiti izkušnje in strokovno znanje svojih misij in tistih držav članic, ki so že vojaško in civilno prisotne na afganistanskem ozemlju; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi morala Evropska unija v procesu stabilizacije in obnove Afganistana uporabiti izkušnje in strokovno znanje svojih misij in tistih držav članic, ki so že vojaško in civilno prisotne na afganistanskem ozemlju;

| 14. | podpira prizadevanja sil Nata, da bi izboljšale varnost v državi ter se spoprijele z lokalnim in mednarodnim terorizmom, in meni, da je prisotnost teh sil nepogrešljiva za zagotovitev prihodnosti države; |
| --- | --- |

14.

podpira prizadevanja sil Nata, da bi izboljšale varnost v državi ter se spoprijele z lokalnim in mednarodnim terorizmom, in meni, da je prisotnost teh sil nepogrešljiva za zagotovitev prihodnosti države;

| 15. | poziva EU in njene države članice, naj podprejo prizadevanja v boju proti terorizmu, verskemu in etničnemu ekstremizmu, etničnemu separatizmu ter vsem poskusom ogrožanja ozemeljske celovitosti, državne enotnosti in nacionalne suverenosti Afganistana; |
| --- | --- |

15.

poziva EU in njene države članice, naj podprejo prizadevanja v boju proti terorizmu, verskemu in etničnemu ekstremizmu, etničnemu separatizmu ter vsem poskusom ogrožanja ozemeljske celovitosti, državne enotnosti in nacionalne suverenosti Afganistana;

| 16. | opozarja, da morajo EU in njene države članice podpirati Afganistan pri oblikovanju države z močnejšimi demokratičnimi ustanovami, ki bodo lahko zagotavljale nacionalno suverenost, državno enotnost, ozemeljsko celovitost, trajnostni gospodarski razvoj in blaginjo afganistanskega ljudstva ter spoštovale zgodovinske, verske, duhovne in kulturne tradicije vseh etničnih in verskih skupnosti na afganistanskem ozemlju; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da morajo EU in njene države članice podpirati Afganistan pri oblikovanju države z močnejšimi demokratičnimi ustanovami, ki bodo lahko zagotavljale nacionalno suverenost, državno enotnost, ozemeljsko celovitost, trajnostni gospodarski razvoj in blaginjo afganistanskega ljudstva ter spoštovale zgodovinske, verske, duhovne in kulturne tradicije vseh etničnih in verskih skupnosti na afganistanskem ozemlju;

| 17. | ugotavlja, da so po vsem Afganistanu velike potrebe po ponovnem razvoju, vendar je z vidika razdelitve pomoči in varnosti še posebej problematično območje, ki ga nadzorujejo paštuni, zato poziva, naj se v južnem Afganistanu pospešijo dejavnosti obnove; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so po vsem Afganistanu velike potrebe po ponovnem razvoju, vendar je z vidika razdelitve pomoči in varnosti še posebej problematično območje, ki ga nadzorujejo paštuni, zato poziva, naj se v južnem Afganistanu pospešijo dejavnosti obnove;

| 18. | opozarja na dejstvo, da mora EU spodbujati evropske vlagatelje in jim pomagati, da sodelujejo pri obnovi Afganistana, da so prisotni na terenu ter da tam razvijajo poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

18.

opozarja na dejstvo, da mora EU spodbujati evropske vlagatelje in jim pomagati, da sodelujejo pri obnovi Afganistana, da so prisotni na terenu ter da tam razvijajo poslovne dejavnosti;

| 19. | poudarja, da sta glavna problema države ponovna vzpostavitev varnosti in oblikovanje delujoče države; ugotavlja, da so varnostni problemi Afganistana kompleksnejši, kot zgolj vojna proti terorizmu, zato potrebujejo več kot vojaško rešitev; poudarja, da sta varnost in pravna država soodvisni, kar nadalje omogoča vzpostavitev ugodnih razmer za človeški razvoj, ter da je krepitev pravne države potrebna, da se državljanom omogoči gospodarske in družbene izbire, na podlagi katerih bodo lahko živeli smiselno in zdravo, kadar se pri tem izvajajo ukrepi za ponovno vzpostavitev delujoče države, da se zaščiti pravna država ter zagotovi dostop do osnovnih javnih storitev in enake možnosti za njene prebivalce; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da sta glavna problema države ponovna vzpostavitev varnosti in oblikovanje delujoče države; ugotavlja, da so varnostni problemi Afganistana kompleksnejši, kot zgolj vojna proti terorizmu, zato potrebujejo več kot vojaško rešitev; poudarja, da sta varnost in pravna država soodvisni, kar nadalje omogoča vzpostavitev ugodnih razmer za človeški razvoj, ter da je krepitev pravne države potrebna, da se državljanom omogoči gospodarske in družbene izbire, na podlagi katerih bodo lahko živeli smiselno in zdravo, kadar se pri tem izvajajo ukrepi za ponovno vzpostavitev delujoče države, da se zaščiti pravna država ter zagotovi dostop do osnovnih javnih storitev in enake možnosti za njene prebivalce;

| 20. | pozdravlja zavezo iz afganistanskega dogovora „k prizadevanjem za stabilen in uspešen Afganistan z dobro upravo in varstvom človekovih pravic za vse v pravni državi“; meni, da bi moral dogovor, zaradi pomanjkanja jasnih prednostnih nalog ali njihovega zaporedja, opredeliti smernice za doseganje teh ambicioznih ciljev, zato poudarja, da se morajo donatorji prepričati, da so njihovi programi usklajeni s temi prednostnimi nalogami na osrednji ravni in na pokrajinskih ravneh ter da so dodeljena sredstva ustrezna in učinkovito izplačana; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja zavezo iz afganistanskega dogovora „k prizadevanjem za stabilen in uspešen Afganistan z dobro upravo in varstvom človekovih pravic za vse v pravni državi“; meni, da bi moral dogovor, zaradi pomanjkanja jasnih prednostnih nalog ali njihovega zaporedja, opredeliti smernice za doseganje teh ambicioznih ciljev, zato poudarja, da se morajo donatorji prepričati, da so njihovi programi usklajeni s temi prednostnimi nalogami na osrednji ravni in na pokrajinskih ravneh ter da so dodeljena sredstva ustrezna in učinkovito izplačana;

| 21. | poudarja, da je treba nujno razviti uravnotežen in trajnosten pristop k reformi varnostnega sektorja, ki bo omogočila razvoj poklicne nacionalne vojske in policije; poudarja, da afganistanski pravosodni sistem nujno potrebuje naložbe, pri čemer se je treba nujno osredotočiti na izboljšanje njegovih zmogljivosti in sposobnosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba nujno razviti uravnotežen in trajnosten pristop k reformi varnostnega sektorja, ki bo omogočila razvoj poklicne nacionalne vojske in policije; poudarja, da afganistanski pravosodni sistem nujno potrebuje naložbe, pri čemer se je treba nujno osredotočiti na izboljšanje njegovih zmogljivosti in sposobnosti;

| 22. | opozarja na dejstvo, da je bil, kljub nekaterim dosedanjim uspehom, splošni rezultat prizadevanj za policijsko reformo v zadnjih petih letih razočaranje, kar kaže na resne težave mednarodne skupnosti na terenu, ko mora vzpostavljati institucije; poziva mednarodno skupnost, zlasti pa policijsko misijo EU, naj si še naprej prizadeva za razvoj afganistanske policije, ki bo spoštovala človekove pravice in pravno državo; |
| --- | --- |

22.

opozarja na dejstvo, da je bil, kljub nekaterim dosedanjim uspehom, splošni rezultat prizadevanj za policijsko reformo v zadnjih petih letih razočaranje, kar kaže na resne težave mednarodne skupnosti na terenu, ko mora vzpostavljati institucije; poziva mednarodno skupnost, zlasti pa policijsko misijo EU, naj si še naprej prizadeva za razvoj afganistanske policije, ki bo spoštovala človekove pravice in pravno državo;

| 23. | opozarja, da mandat Eupola predvideva naloge za „podporo povezave med policijo in širšo pravno državo“, zato poziva Svet in Komisijo, naj še naprej natančno usklajujeta svoje dejavnosti za zagotovitev, da so politike EU doslednejše in učinkovitejše; meni, da je za EU enako pomembno, da znatno poveča sredstva, namenjena Eupolu, tako v osebju kot v finančnih sredstvih; poudarja, da je nujna celovita reforma afganistanskega ministrstva za notranje zadeve in da gre pri tem predvsem za politično nalogo, ne pa toliko za tehnično težavo, prizadevanja za reformo policije bodo namreč brez reforme ministrstva neuspešna, zato pripisuje velik pomen drugemu cilju Eupola, in sicer „spremljanju, usmerjanju, svetovanju ter usposabljanju na ravni afganistanskega ministrstva za notranje zadeve, regije in pokrajine“; podpira program, vreden 2,5 milijona EUR, v okviru instrumenta stabilnosti (6) v zvezi z ukrepi za reformo imenovanja sodnikov in tožilcev, ter pričakuje, da bo ta pilotni program prispeval k razvoju obsežnega dolgoročnega programa za reformo pravosodnega sistema za leto 2009; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da mandat Eupola predvideva naloge za „podporo povezave med policijo in širšo pravno državo“, zato poziva Svet in Komisijo, naj še naprej natančno usklajujeta svoje dejavnosti za zagotovitev, da so politike EU doslednejše in učinkovitejše; meni, da je za EU enako pomembno, da znatno poveča sredstva, namenjena Eupolu, tako v osebju kot v finančnih sredstvih; poudarja, da je nujna celovita reforma afganistanskega ministrstva za notranje zadeve in da gre pri tem predvsem za politično nalogo, ne pa toliko za tehnično težavo, prizadevanja za reformo policije bodo namreč brez reforme ministrstva neuspešna, zato pripisuje velik pomen drugemu cilju Eupola, in sicer „spremljanju, usmerjanju, svetovanju ter usposabljanju na ravni afganistanskega ministrstva za notranje zadeve, regije in pokrajine“; podpira program, vreden 2,5 milijona EUR, v okviru instrumenta stabilnosti (6) v zvezi z ukrepi za reformo imenovanja sodnikov in tožilcev, ter pričakuje, da bo ta pilotni program prispeval k razvoju obsežnega dolgoročnega programa za reformo pravosodnega sistema za leto 2009;

| 24. | opozarja, da misija Eupola, ki se je začela 15. junija 2007, po več kot letu dni še ni popolnoma vzpostavljena, in ugotavlja, da bo tudi pri popolni vzpostavljenosti sestavljena le iz 195 članov osebja, ki bodo nadzorovali odločitve na visoki ravni v Kabulu in pokrajinskih središčih; upošteva nedavno izjavo afganistanskega zunanjega ministra, da je v Afganistanu potrebnih vsaj 700 dodatnih vodij usposabljanja, in dejstvo, da je ta primanjkljaj prispeval k razmeram, v katerih so stopnje smrtnosti znatno večje pri policiji kot pri vojski; poudarja, da je nemška vlada ponudila povečanje svojega prispevka s 60 na 120 inštruktorjev, če se bodo podobno zavezale tudi druge države EU; poziva k večjemu usklajevanju med prizadevanji EU in ZDA, kar zadeva usposabljanje afganistanske civilne policije; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da misija Eupola, ki se je začela 15. junija 2007, po več kot letu dni še ni popolnoma vzpostavljena, in ugotavlja, da bo tudi pri popolni vzpostavljenosti sestavljena le iz 195 članov osebja, ki bodo nadzorovali odločitve na visoki ravni v Kabulu in pokrajinskih središčih; upošteva nedavno izjavo afganistanskega zunanjega ministra, da je v Afganistanu potrebnih vsaj 700 dodatnih vodij usposabljanja, in dejstvo, da je ta primanjkljaj prispeval k razmeram, v katerih so stopnje smrtnosti znatno večje pri policiji kot pri vojski; poudarja, da je nemška vlada ponudila povečanje svojega prispevka s 60 na 120 inštruktorjev, če se bodo podobno zavezale tudi druge države EU; poziva k večjemu usklajevanju med prizadevanji EU in ZDA, kar zadeva usposabljanje afganistanske civilne policije;

| 25. | poziva Svet in Komisijo, da se v okviru programa za pomoč Afganistanu zavežeta k reformi pravnega sistema, da bi s pomočjo glavnih afganistanskih ustanov profesionalizirali afganistansko sodstvo, s poudarkom na vrhovno sodišče, državno tožilstvo in ministrstvo za pravosodje, zaščitili pravice toženca ter zagotovili potrebno pravno pomoč ranljivim skupinam in pravico do obrambe; poziva, da mora biti skladnost z Resolucijo 62/149 Generalne skupščine ZN z dne 18. decembra 2007 o moratoriju na smrtno kazen ena od prednostnih nalog evropskih prizadevanj za reformo pravosodnega sistema v Afganistanu; |
| --- | --- |

25.

poziva Svet in Komisijo, da se v okviru programa za pomoč Afganistanu zavežeta k reformi pravnega sistema, da bi s pomočjo glavnih afganistanskih ustanov profesionalizirali afganistansko sodstvo, s poudarkom na vrhovno sodišče, državno tožilstvo in ministrstvo za pravosodje, zaščitili pravice toženca ter zagotovili potrebno pravno pomoč ranljivim skupinam in pravico do obrambe; poziva, da mora biti skladnost z Resolucijo 62/149 Generalne skupščine ZN z dne 18. decembra 2007 o moratoriju na smrtno kazen ena od prednostnih nalog evropskih prizadevanj za reformo pravosodnega sistema v Afganistanu;

| 26. | meni, da se morajo PRT osredotočiti na specifične cilje v zvezi z varnostjo, usposabljanjem afganistanske policije in vojske in z delom z njimi, ter podpirati vpliv osrednje vlade v nevarnih območjih; poudarja, da je treba ponovno opredeliti vlogo pokrajinskih ekip za obnovo, zlasti kar zadeva njihovo medsebojno usklajevanje in izmenjavo najboljših praks; prepričan je, da v Afganistanu – čeprav sta v državi varnost in razvoj soodvisna – obstaja jasna ločnica med vojaškimi in humanitarnimi dejavnostmi, katere bi bilo treba ohraniti, ter da bi morale priti do izraza prednosti in izvedensko znanje strokovnjakov za varnost in razvoj; meni, da je treba čim bolj povečati število Afganistancev, ki delajo v pokrajinskih ekipah za obnovo, in kolikor je mogoče okrepiti lokalno udeležbo v teh ekipah; |
| --- | --- |

26.

meni, da se morajo PRT osredotočiti na specifične cilje v zvezi z varnostjo, usposabljanjem afganistanske policije in vojske in z delom z njimi, ter podpirati vpliv osrednje vlade v nevarnih območjih; poudarja, da je treba ponovno opredeliti vlogo pokrajinskih ekip za obnovo, zlasti kar zadeva njihovo medsebojno usklajevanje in izmenjavo najboljših praks; prepričan je, da v Afganistanu – čeprav sta v državi varnost in razvoj soodvisna – obstaja jasna ločnica med vojaškimi in humanitarnimi dejavnostmi, katere bi bilo treba ohraniti, ter da bi morale priti do izraza prednosti in izvedensko znanje strokovnjakov za varnost in razvoj; meni, da je treba čim bolj povečati število Afganistancev, ki delajo v pokrajinskih ekipah za obnovo, in kolikor je mogoče okrepiti lokalno udeležbo v teh ekipah;

| 27. | močno podpira mnenje, da je treba nujno razviti in okrepiti nastajajočo civilno družbo v Afganistanu, ter da bo potrebnih veliko časa in naporov, da se bo sčasoma razvilo široko zavedanje pomena človekovih pravic, demokracije in temeljnih svoboščin, zlasti enakopravnosti spolov, izobraževanja ter zaščite manjšin; poudarja, da se lahko močna civilna družba razvije le v političnem okolju, ki ima stabilne in učinkovite ustanove ter dobro organizirane politične stranke; meni, da bi morala mednarodna donatorska skupnost nameniti finančno in tehnično podporo lokalnim projektom za doseganje sprave, da bi se presegla kultura nasilja, ki prevladuje v afganistanski družbi; meni, da mora Evropska unija pri podpori afganistanskega civilnega prebivalstva igrati vedno bolj pomembno vlogo; poudarja potrebo po tem, da afganistanski parlament in civilna družba v celoti sodelujeta pri načrtovanju razvojnega sodelovanja EU ter zlasti pri pripravi osnutkov strateških dokumentov države in letnih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

27.

močno podpira mnenje, da je treba nujno razviti in okrepiti nastajajočo civilno družbo v Afganistanu, ter da bo potrebnih veliko časa in naporov, da se bo sčasoma razvilo široko zavedanje pomena človekovih pravic, demokracije in temeljnih svoboščin, zlasti enakopravnosti spolov, izobraževanja ter zaščite manjšin; poudarja, da se lahko močna civilna družba razvije le v političnem okolju, ki ima stabilne in učinkovite ustanove ter dobro organizirane politične stranke; meni, da bi morala mednarodna donatorska skupnost nameniti finančno in tehnično podporo lokalnim projektom za doseganje sprave, da bi se presegla kultura nasilja, ki prevladuje v afganistanski družbi; meni, da mora Evropska unija pri podpori afganistanskega civilnega prebivalstva igrati vedno bolj pomembno vlogo; poudarja potrebo po tem, da afganistanski parlament in civilna družba v celoti sodelujeta pri načrtovanju razvojnega sodelovanja EU ter zlasti pri pripravi osnutkov strateških dokumentov države in letnih akcijskih načrtov;

| 28. | meni, da bo krepitev afganistanske civilne družbe uspešna le v primeru, če bodo zastopane in uslišane vse etnične in verske skupine, kar vključuje tudi sodelovanje s tradicionalnimi plemenskimi poglavarji (kot se to že izvaja v tako imenovanih uradih za zvezo s plemeni); |
| --- | --- |

28.

meni, da bo krepitev afganistanske civilne družbe uspešna le v primeru, če bodo zastopane in uslišane vse etnične in verske skupine, kar vključuje tudi sodelovanje s tradicionalnimi plemenskimi poglavarji (kot se to že izvaja v tako imenovanih uradih za zvezo s plemeni);

| 29. | poudarja, da je svoboda medijev bistvena za ustvarjanje demokratične družbe; je zelo zaskrbljen zaradi vedno večjega števila napadov na novinarje in poziva afganistanske organe, naj izvedejo temeljito preiskavo teh kršitev; pozdravlja dejavnost neodvisnih medijev v Afganistanu, ki so po desetletjih odsotnosti vsakršne svobode izražanja ponovno vzpostavili središče informacijskega pluralizma v državi; meni, da je svoboda tiska in izražanja nepogrešljiv pogoj za socialni razvoj države ter za odnose med Afganistanom in Evropsko unijo; je zaskrbljen, ker predsednik Karzai 15. decembra 2007 ni hotel podpisati osnutka zakona o medijih po tem, ko sta ga odobrila oba domova parlamenta; poziva predsednika, naj pojasni status osnutka zakona o medijih ter opozarja na zavezo vlade v afganistanskem dogovoru, da bo razvila „neodvisne in pluralistične“ medije; je zaskrbljen zaradi položaja svobode izražanja, ki jo ogroža preganjanje neodvisnih novinarjev in avtorjev blogov, ter poziva afganistansko vlado, naj se zaveže k zagotavljanju učinkovite svobode govora za vse državljane, pri čemer je treba začeti z zaščito svobode izražanja v spletu; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je svoboda medijev bistvena za ustvarjanje demokratične družbe; je zelo zaskrbljen zaradi vedno večjega števila napadov na novinarje in poziva afganistanske organe, naj izvedejo temeljito preiskavo teh kršitev; pozdravlja dejavnost neodvisnih medijev v Afganistanu, ki so po desetletjih odsotnosti vsakršne svobode izražanja ponovno vzpostavili središče informacijskega pluralizma v državi; meni, da je svoboda tiska in izražanja nepogrešljiv pogoj za socialni razvoj države ter za odnose med Afganistanom in Evropsko unijo; je zaskrbljen, ker predsednik Karzai 15. decembra 2007 ni hotel podpisati osnutka zakona o medijih po tem, ko sta ga odobrila oba domova parlamenta; poziva predsednika, naj pojasni status osnutka zakona o medijih ter opozarja na zavezo vlade v afganistanskem dogovoru, da bo razvila „neodvisne in pluralistične“ medije; je zaskrbljen zaradi položaja svobode izražanja, ki jo ogroža preganjanje neodvisnih novinarjev in avtorjev blogov, ter poziva afganistansko vlado, naj se zaveže k zagotavljanju učinkovite svobode govora za vse državljane, pri čemer je treba začeti z zaščito svobode izražanja v spletu;

| 30. | poudarja pomen zakona o množičnih medijih, ki je usmerjen v prihodnost, za razvoj bolj vključujoče, strpne in demokratične družbe, ki se zaveda verskih in kulturnih vrednot države, ne da bi z izgovarjanjem na nacionalno varnost ali vero in kulturo zmanjševala dejavnosti in neodvisnost medijev; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomen zakona o množičnih medijih, ki je usmerjen v prihodnost, za razvoj bolj vključujoče, strpne in demokratične družbe, ki se zaveda verskih in kulturnih vrednot države, ne da bi z izgovarjanjem na nacionalno varnost ali vero in kulturo zmanjševala dejavnosti in neodvisnost medijev;

| 31. | je zaskrbljen za varnost Malalai Joya, poslanke v afganistanskem parlamentu, in poziva afganistanske organe, naj zagotovijo njeno zaščito; poziva afganistanske oblasti, naj iz hišnega pripora izpustijo Latifa Pedrama, ustanovitelja Nacionalne kongresne stranke Afganistana, naj ovržejo obtožbe proti njemu in zajamčijo njegovo varnost; |
| --- | --- |

31.

je zaskrbljen za varnost Malalai Joya, poslanke v afganistanskem parlamentu, in poziva afganistanske organe, naj zagotovijo njeno zaščito; poziva afganistanske oblasti, naj iz hišnega pripora izpustijo Latifa Pedrama, ustanovitelja Nacionalne kongresne stranke Afganistana, naj ovržejo obtožbe proti njemu in zajamčijo njegovo varnost;

| 32. | ponavlja svoj poziv afganistanskim oblastem, naj uvedejo moratorij na smrtno kazen; izraža veliko zaskrbljenost za življenja Perveza Kambaša in drugih posameznikov, ki jim grozi smrtna kazen v pravosodnem sistemu, ki še ni sposoben zagotoviti poštenega sojenja, in poziva predsednika Karzaja, naj spremeni njihovo kazen; |
| --- | --- |

32.

ponavlja svoj poziv afganistanskim oblastem, naj uvedejo moratorij na smrtno kazen; izraža veliko zaskrbljenost za življenja Perveza Kambaša in drugih posameznikov, ki jim grozi smrtna kazen v pravosodnem sistemu, ki še ni sposoben zagotoviti poštenega sojenja, in poziva predsednika Karzaja, naj spremeni njihovo kazen;

| 33. | pozdravlja napredek, ki ga je Afganistan dosegel pri zastopanosti žensk v politiki; izraža solidarnost vsem ženskam, ki se v državi borijo za varstvo svojih pravic in si prizadevajo zanje; ostaja zaskrbljen zaradi ogromnih razlik v dohodkih med moškimi in ženskami, zelo nizke stopnje pismenosti žensk, krivic, katerih žrtve so ženske in dekleta, utemeljene pa so na kulturnih običajih, in sicer onemogočanje dostopa ženskam do osnovnih storitev, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje, do česar prihaja v družinah in skupnostih, ter pomanjkanja zaposlitvenih priložnosti in visoka stopnja družinskega nasilja in diskriminacije; poudarja, da je treba v zakonsko in politično reformo nujno vključiti ukrepe za varstvo pravic žensk; poziva Svet in Komisijo, naj dejavno podpreta takšno pobudo ter namenita sredstva za ukrepe, kot so aktivni ukrepi za vpis deklic v šole in zaposlovanje učiteljic, ki bodo Afganistanu pomagali pri izboljševanju sposobnosti varstva pravic žensk, deklet in otrok, ker so tudi otroci žrtve družinskega nasilja, spolnega izkoriščanja na podlagi kulturnih običajev ter izkoriščevalskega dela in trgovanja z ljudmi; nadalje poziva k posebnim ukrepom za obravnavanje težav, s katerimi se soočajo afganistanske ženske na področju zdravja in izobraževanja; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja napredek, ki ga je Afganistan dosegel pri zastopanosti žensk v politiki; izraža solidarnost vsem ženskam, ki se v državi borijo za varstvo svojih pravic in si prizadevajo zanje; ostaja zaskrbljen zaradi ogromnih razlik v dohodkih med moškimi in ženskami, zelo nizke stopnje pismenosti žensk, krivic, katerih žrtve so ženske in dekleta, utemeljene pa so na kulturnih običajih, in sicer onemogočanje dostopa ženskam do osnovnih storitev, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje, do česar prihaja v družinah in skupnostih, ter pomanjkanja zaposlitvenih priložnosti in visoka stopnja družinskega nasilja in diskriminacije; poudarja, da je treba v zakonsko in politično reformo nujno vključiti ukrepe za varstvo pravic žensk; poziva Svet in Komisijo, naj dejavno podpreta takšno pobudo ter namenita sredstva za ukrepe, kot so aktivni ukrepi za vpis deklic v šole in zaposlovanje učiteljic, ki bodo Afganistanu pomagali pri izboljševanju sposobnosti varstva pravic žensk, deklet in otrok, ker so tudi otroci žrtve družinskega nasilja, spolnega izkoriščanja na podlagi kulturnih običajev ter izkoriščevalskega dela in trgovanja z ljudmi; nadalje poziva k posebnim ukrepom za obravnavanje težav, s katerimi se soočajo afganistanske ženske na področju zdravja in izobraževanja;

| 34. | opozarja, da je Urad visokega komisarja ZN za begunce od marca 2002 pomagal 3,69 milijona afganistanskih beguncev pri vrnitvi v Afganistan, kar je največja operacija pomoči pri vračanju v zgodovini tega urada, vendar tem vrnitvam navkljub v Pakistanu in Iranu še vedno ostaja okrog 3,5 milijona registriranih in neregistriranih Afganistancev; je zaskrbljen zaradi zmanjševanja finančne pomoči afganistanskim beguncem ter poudarja, da bo ohranjanje uspešnosti programa vračanja verjetno postalo dražje, saj begunci, ki ostajajo v Pakistanu in Iranu, premorejo manj sredstev in imajo šibkejše vezi z Afganistanom kot tisti, ki so se vrnili prej; poudarja, da bi morala varna in prostovoljna vrnitev afganistanskih beguncev in razseljenih oseb ostati prednostna naloga za Afganistan in mednarodno skupnost; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sredstva za ponovno vključevanje beguncev; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da je Urad visokega komisarja ZN za begunce od marca 2002 pomagal 3,69 milijona afganistanskih beguncev pri vrnitvi v Afganistan, kar je največja operacija pomoči pri vračanju v zgodovini tega urada, vendar tem vrnitvam navkljub v Pakistanu in Iranu še vedno ostaja okrog 3,5 milijona registriranih in neregistriranih Afganistancev; je zaskrbljen zaradi zmanjševanja finančne pomoči afganistanskim beguncem ter poudarja, da bo ohranjanje uspešnosti programa vračanja verjetno postalo dražje, saj begunci, ki ostajajo v Pakistanu in Iranu, premorejo manj sredstev in imajo šibkejše vezi z Afganistanom kot tisti, ki so se vrnili prej; poudarja, da bi morala varna in prostovoljna vrnitev afganistanskih beguncev in razseljenih oseb ostati prednostna naloga za Afganistan in mednarodno skupnost; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sredstva za ponovno vključevanje beguncev;

| 35. | izraža zaskrbljenost zaradi čedalje večje pridelave in trgovanja z opijem, kar ima resne posledice za politiko in nacionalno varnost v Afganistanu in sosednjih državah; poudarja, da je gospodarska dejavnost pridelave opija še vedno vir korupcije in da spodkopava javne ustanove, zlasti tiste v varnostnem in pravosodnem sektorju; ker ne obstaja očitna hitra rešitev in ker represivni ukrepi, usmerjeni v uničevanje pridelka, sami ne morejo pripeljati do pričakovanih rezultatov, mednarodno skupnost pod vodstvom afganistanske vlade poziva, naj razvije dolgoročno strategijo, usmerjeno predvsem v celovit razvoj podeželja, vključno z gradnjo potrebne infrastrukture in vzpostavitvijo delujočih upravnih ustanov; pozdravlja okrepljen dialog med Afganistanom, Iranom in mednarodno skupnostjo o načinih zmanjševanja pridelave in izvoza opija; |
| --- | --- |

35.

izraža zaskrbljenost zaradi čedalje večje pridelave in trgovanja z opijem, kar ima resne posledice za politiko in nacionalno varnost v Afganistanu in sosednjih državah; poudarja, da je gospodarska dejavnost pridelave opija še vedno vir korupcije in da spodkopava javne ustanove, zlasti tiste v varnostnem in pravosodnem sektorju; ker ne obstaja očitna hitra rešitev in ker represivni ukrepi, usmerjeni v uničevanje pridelka, sami ne morejo pripeljati do pričakovanih rezultatov, mednarodno skupnost pod vodstvom afganistanske vlade poziva, naj razvije dolgoročno strategijo, usmerjeno predvsem v celovit razvoj podeželja, vključno z gradnjo potrebne infrastrukture in vzpostavitvijo delujočih upravnih ustanov; pozdravlja okrepljen dialog med Afganistanom, Iranom in mednarodno skupnostjo o načinih zmanjševanja pridelave in izvoza opija;

| 36. | poziva vlado ZDA, naj opusti svojo politiko uničevanja pridelka – predvsem uporabo herbicida Roundup pri škropljenju z letali, ki resno ogroža okolje in zdravje –, ker bo ta politika, usmerjena proti pridelovalcem maka, le okrepila nasprotovanja prisotnosti mednarodnih vojaških enot; |
| --- | --- |

36.

poziva vlado ZDA, naj opusti svojo politiko uničevanja pridelka – predvsem uporabo herbicida Roundup pri škropljenju z letali, ki resno ogroža okolje in zdravje –, ker bo ta politika, usmerjena proti pridelovalcem maka, le okrepila nasprotovanja prisotnosti mednarodnih vojaških enot;

| 37. | je zaskrbljen zaradi velikih socialnih in zdravstvenih težav, ki jih na splošno povzroča zasvojenost z drogami, ter zlasti zaradi socialnih in gospodarskih posledicah za zasvojene afganistanske ženske; se sklicuje na raziskavo Urada ZN za droge in kriminal (UNODC) iz leta 2005, v skladu s katero je bilo v Afganistanu 920 000 uživalcev drog, med njimi 120 000 žensk; opozarja na ugotovitev raziskave, da je po mnenju afganistanske družbe zasvojenost z drogami problem posameznika in ne družbe in da veliko žensk uživa droge za zdravstvene namene za ublažitev in odpravo številnih fizičnih in psiholoških težav; ugotavlja, da afganistanska vlada, kljub strogim kaznim za gojenje, tihotapljenje in uživanja drog, ne more izvrševati zakonodaje v zvezi s tem; poziva afganistansko vlado in mednarodno skupnost, da za zasvojene ženske in njihove družine pripravita, financirata in izvedeta ustrezne programe, dejavnosti in kampanje za osveščanje; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen zaradi velikih socialnih in zdravstvenih težav, ki jih na splošno povzroča zasvojenost z drogami, ter zlasti zaradi socialnih in gospodarskih posledicah za zasvojene afganistanske ženske; se sklicuje na raziskavo Urada ZN za droge in kriminal (UNODC) iz leta 2005, v skladu s katero je bilo v Afganistanu 920 000 uživalcev drog, med njimi 120 000 žensk; opozarja na ugotovitev raziskave, da je po mnenju afganistanske družbe zasvojenost z drogami problem posameznika in ne družbe in da veliko žensk uživa droge za zdravstvene namene za ublažitev in odpravo številnih fizičnih in psiholoških težav; ugotavlja, da afganistanska vlada, kljub strogim kaznim za gojenje, tihotapljenje in uživanja drog, ne more izvrševati zakonodaje v zvezi s tem; poziva afganistansko vlado in mednarodno skupnost, da za zasvojene ženske in njihove družine pripravita, financirata in izvedeta ustrezne programe, dejavnosti in kampanje za osveščanje;

| 38. | podpira prizadevanja Komisije za pomoč Afganistanu in jo poziva, naj redno ocenjuje uspešnost finančne pomoči Evropske unije, zlasti prispevka Komisije v odškodninski sklad, da bi se dosegla večja preglednost; poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o rezultatih takšnih ocenjevanj; |
| --- | --- |

38.

podpira prizadevanja Komisije za pomoč Afganistanu in jo poziva, naj redno ocenjuje uspešnost finančne pomoči Evropske unije, zlasti prispevka Komisije v odškodninski sklad, da bi se dosegla večja preglednost; poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o rezultatih takšnih ocenjevanj;

| 39. | opozarja na pobudo Evropskega parlamenta iz proračuna za leto 2008 o podpiranju krepitve demokracije v parlamentih tretjih držav ter namerava v skladu z njo krepiti zmogljivosti afganistanskega parlamenta in mu zagotavljati tehnično pomoč za izboljšanje njegove zakonodajne zmožnosti in zmožnosti nadzora nad izvršilno vejo, in sicer s podpiranjem pravne države, spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk; |
| --- | --- |

39.

opozarja na pobudo Evropskega parlamenta iz proračuna za leto 2008 o podpiranju krepitve demokracije v parlamentih tretjih držav ter namerava v skladu z njo krepiti zmogljivosti afganistanskega parlamenta in mu zagotavljati tehnično pomoč za izboljšanje njegove zakonodajne zmožnosti in zmožnosti nadzora nad izvršilno vejo, in sicer s podpiranjem pravne države, spoštovanja človekovih pravic, zlasti pravic žensk;

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov in generalnemu sekretarju Nata ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Afganistan. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov in generalnemu sekretarju Nata ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Afganistan.

---

(1)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 176.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0485.

(3)  UL L 139, 31.5.2007, str. 33.

(4)  UL L 295, 14.11.2007, str. 31.

(5)  UL L 71, 14.3.2008.

(6)  Uredba (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (UL L 327, 24.11.2006, str. 1).

---

Sreda, 9. julija 2008

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/19

---

Sreda, 9. julij 2008Osnutki odločb o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008

P6_TA(2008)0338

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o osnutkih odločbe Komisije o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008

2009/C 294 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (1),

ob upoštevanju osnutka odločb Komisije o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008 (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01),

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 10. junija 2008 predložil odbor iz člena 35(1) Uredbe (ES) št. 1905/2006 („Odbor za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje“),

ob upoštevanju člena 8 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

ob upoštevanju sporazuma med Evropskim parlamentom in Komisijo z dne 3. junija 2008 o določitvi postopkov za izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (3),

ob upoštevanju člena 81 svojega Poslovnika,

| A. | ker je 10. junija 2008 Odbor za upravljanje instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja izglasoval osnutke letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008 (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01), |
| --- | --- |

A.

ker je 10. junija 2008 Odbor za upravljanje instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja izglasoval osnutke letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008 (CMTD-2008-0263 — D000422-01, CMTD-2008-0263 — D000421-01),

| B. | ker je Evropski parlament v skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES in členom 1 zgoraj omenjenega sporazuma z dne 3. junija 2008 prejel osnutek izvedbenih ukrepov, predloženih Odboru za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje, in rezultate glasovanja, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropski parlament v skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES in členom 1 zgoraj omenjenega sporazuma z dne 3. junija 2008 prejel osnutek izvedbenih ukrepov, predloženih Odboru za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje, in rezultate glasovanja,

| C. | ker člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1905/2006 določa, da je poglavitni in osnovni cilj sodelovanja v skladu s to uredbo izkoreninjenje revščine v partnerskih državah in regijah v okviru trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

C.

ker člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1905/2006 določa, da je poglavitni in osnovni cilj sodelovanja v skladu s to uredbo izkoreninjenje revščine v partnerskih državah in regijah v okviru trajnostnega razvoja,

| D. | ker člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1905/2006 določa, da so ukrepi iz člena 1(1) (4) zasnovani tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč, ki jo je uvedel odbor Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za razvojno pomoč, |
| --- | --- |

D.

ker člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1905/2006 določa, da so ukrepi iz člena 1(1) (4) zasnovani tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč, ki jo je uvedel odbor Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za razvojno pomoč,

| E. | ker odbor OECD za razvojno pomoč v svojih smernicah za poročanje v sistemu za poročanje držav upnic (DCD/DAC (2002)21) opredeljuje uradno razvojno pomoč kot finančne tokove, usmerjene k državam s seznama prejemnikov te pomoči, ki ga ta odbor pripravi, za katere med drugim velja, da je pri izvedbi vsake transakcije glavni cilj spodbujanje gospodarskega razvoja in blaginje držav v razvoju, |
| --- | --- |

E.

ker odbor OECD za razvojno pomoč v svojih smernicah za poročanje v sistemu za poročanje držav upnic (DCD/DAC (2002)21) opredeljuje uradno razvojno pomoč kot finančne tokove, usmerjene k državam s seznama prejemnikov te pomoči, ki ga ta odbor pripravi, za katere med drugim velja, da je pri izvedbi vsake transakcije glavni cilj spodbujanje gospodarskega razvoja in blaginje držav v razvoju,

Brazilija

| 1. | ugotavlja, da osnutek letnega akcijskega programa za Brazilijo za leto 2008 vsebuje kot edino akcijo program mobilnosti na področju visokošolskega izobraževanja za Brazilijo 2008–2010 (področje zunanjega sodelovanja z Brazilijo v okviru programa Erasmus Mundus) in da je ta akcija v nacionalnem strateškem dokumentu del prednostne naloge I „Krepitev dvostranskih odnosov, akcija 2: visokošolski izobraževalni program za Brazilijo“ ter da je financiranje mobilnosti študentov in akademskega osebja iz držav članic EU (do 30 % vseh sredstev za financiranje mobilnosti posameznih študentov in osebja) predvideno kot pomemben del letnega akcijskega programa za Brazilijo za leto 2008; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da osnutek letnega akcijskega programa za Brazilijo za leto 2008 vsebuje kot edino akcijo program mobilnosti na področju visokošolskega izobraževanja za Brazilijo 2008–2010 (področje zunanjega sodelovanja z Brazilijo v okviru programa Erasmus Mundus) in da je ta akcija v nacionalnem strateškem dokumentu del prednostne naloge I „Krepitev dvostranskih odnosov, akcija 2: visokošolski izobraževalni program za Brazilijo“ ter da je financiranje mobilnosti študentov in akademskega osebja iz držav članic EU (do 30 % vseh sredstev za financiranje mobilnosti posameznih študentov in osebja) predvideno kot pomemben del letnega akcijskega programa za Brazilijo za leto 2008;

Argentina

| 2. | ugotavlja, da letni akcijski program za Argentino za leto 2008 vsebuje kot edino akcijo področje zunanjega sodelovanja z Argentino v okviru programa Erasmus Mundus in da ta akcija spada v osrednje področje nacionalnega strateškega dokumenta „Krepitev dvostranskih odnosov in medsebojnega razumevanja med ES in Argentino“ ter da je financiranje mobilnosti študentov in akademskega osebja iz držav članic EU (do 30 % vseh sredstev za financiranje mobilnosti posameznih študentov in osebja) predvideno kot pomemben del letnega akcijskega programa za Argentino za leto 2008; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da letni akcijski program za Argentino za leto 2008 vsebuje kot edino akcijo področje zunanjega sodelovanja z Argentino v okviru programa Erasmus Mundus in da ta akcija spada v osrednje področje nacionalnega strateškega dokumenta „Krepitev dvostranskih odnosov in medsebojnega razumevanja med ES in Argentino“ ter da je financiranje mobilnosti študentov in akademskega osebja iz držav članic EU (do 30 % vseh sredstev za financiranje mobilnosti posameznih študentov in osebja) predvideno kot pomemben del letnega akcijskega programa za Argentino za leto 2008;

*

* *

| 3. | meni, da je Komisija s tem v letnem akcijskem programu za Brazilijo za leto 2008 in v letnem akcijskem programu za Argentino za leto 2008 prekoračila svoja izvedbena pooblastila iz temeljnega akta, glede na to, da ti elementi niso v skladu s členom 2(1) in (4) Uredbe (ES) št. 1905/2006, saj njihov prvotni cilj ni izkoreninjenje revščine, hkrati pa ne izpolnjujejo meril za uradno razvojno pomoč, ki jih je določil odbor OECD za razvojno pomoč (5); |
| --- | --- |

3.

meni, da je Komisija s tem v letnem akcijskem programu za Brazilijo za leto 2008 in v letnem akcijskem programu za Argentino za leto 2008 prekoračila svoja izvedbena pooblastila iz temeljnega akta, glede na to, da ti elementi niso v skladu s členom 2(1) in (4) Uredbe (ES) št. 1905/2006, saj njihov prvotni cilj ni izkoreninjenje revščine, hkrati pa ne izpolnjujejo meril za uradno razvojno pomoč, ki jih je določil odbor OECD za razvojno pomoč (5);

| 4. | poziva Komisijo, naj umakne svoje osnutek odločbe o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008 ter Odboru za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje predloži nov osnutek odločbe, ki bo v celoti spoštoval določbe Uredbe (ES) št. 1905/2006; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj umakne svoje osnutek odločbe o pripravi letnih akcijskih programov za Brazilijo in Argentino za leto 2008 ter Odboru za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje predloži nov osnutek odločbe, ki bo v celoti spoštoval določbe Uredbe (ES) št. 1905/2006;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(3)  UL C 143, 10.6.2008, str.1.

(4)  Člen 1(1): „Skupnost financira ukrepe za podporo sodelovanju z državami, ozemlji in regijami v razvoju (...).“.

(5)  Da je „pri izvedbi vsake transakcije glavni cilj spodbujanje gospodarskega razvoja in blaginje držav v razvoju“ (seznam osnovnih podatkov odbora OECD za razvojno pomoč iz oktobra 2006 „Je to ODA?“, str. 1).

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/20 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/20

---

Sreda, 9. julij 2008Prednostne naloge EU za 63. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov

P6_TA(2008)0339

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 Svetu o prednostnih nalogah EU za 63. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov (2008/2111(INI))

2009/C 294 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki sta ga v imenu skupine ALDE vložila Alexander Lambsdorff in Annemie Neyts-Uyttebroeck, o 63. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (B6-0176/2008),

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov iz leta 2005 z naslovom „V večji svobodi“, resolucije 60/1 Generalne skupščine ZN, ki je sledila rezultatu svetovnega vrha 2005, in poročila generalnega sekretarja ZN z dne 7. marca 2006 z naslovom „Vlagati v Združene narode: za močnejšo organizacijo po vsem svetu“,

ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 62. zasedanje Generalne skupščine ZN,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 29. januarja 2004 o odnosih med Evropsko unijo in Združenimi narodi (1) in z dne 9. junija 2005 o reformi Združenih narodov (2) ter z dne 29. septembra 2005 o rezultatih svetovnega vrha Združenih narodov 14. do 16. septembra 2005 (3),

ob upoštevanju predhodnih točk dnevnega reda, ki naj bi se dodale začasnemu dnevnemu redu 63. zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov z dne 11. februarja 2008, še posebej točk, naslovljenih „Ohranjanje mednarodnega miru in varnosti“, „Razvoj Afrike“, „Spodbujanje človekovih pravic“ in „Reforma upravljanja“,

ob upoštevanju rezultatov devetega zasedanja konference pogodbenic Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti (COP 9), ki je potekalo od 19. do 30. maja 2008 v Bonnu,

ob upoštevanju revizijske konference Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, ki bo leta 2009,

ob upoštevanju člena 114(3) in člena 90 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0265/2008),

| A. | ker zunanja politika Evropske unije temelji na močni in nedvoumni podpori učinkovitemu multilateralizmu, kot je predstavljen v Ustanovni listini ZN, |
| --- | --- |

A.

ker zunanja politika Evropske unije temelji na močni in nedvoumni podpori učinkovitemu multilateralizmu, kot je predstavljen v Ustanovni listini ZN,

| B. | ker je EU ključni politični in finančni partner Združenih narodovo v boju proti revščini, pri spodbujanju ekonomskega in družbenega razvoja, zagotavljanju kolektivne varnosti, vključno z zaščito prihodkov ogroženega prebivalstva, in krepitvi človekovih pravic po svetu, |
| --- | --- |

B.

ker je EU ključni politični in finančni partner Združenih narodovo v boju proti revščini, pri spodbujanju ekonomskega in družbenega razvoja, zagotavljanju kolektivne varnosti, vključno z zaščito prihodkov ogroženega prebivalstva, in krepitvi človekovih pravic po svetu,

| C. | ker je program reform ZN, ki vključuje oblikovanje novih organov, temeljit pregled starih organov, spremenjeno upravljanje pri delovanju na terenu, reorganizacijo pošiljk pomoči in korenito reformo njegovega sekretariata, izjemno ambiciozen načrt, ki potrebuje nenehno politično podporo, zlasti v času, ko se je po opredelitvi novega političnega okvira začelo njegovo izvajanje, |
| --- | --- |

C.

ker je program reform ZN, ki vključuje oblikovanje novih organov, temeljit pregled starih organov, spremenjeno upravljanje pri delovanju na terenu, reorganizacijo pošiljk pomoči in korenito reformo njegovega sekretariata, izjemno ambiciozen načrt, ki potrebuje nenehno politično podporo, zlasti v času, ko se je po opredelitvi novega političnega okvira začelo njegovo izvajanje,

| D. | ker sta dva nova organa, in sicer svet za človekove pravice in komisija za ohranjanje miru vstopila v ključno fazo, ko morata dokazati, da sta sposobna doseganja ciljev, ki so jih jima zastavile države članice Združenih narodov, |
| --- | --- |

D.

ker sta dva nova organa, in sicer svet za človekove pravice in komisija za ohranjanje miru vstopila v ključno fazo, ko morata dokazati, da sta sposobna doseganja ciljev, ki so jih jima zastavile države članice Združenih narodov,

| E. | ker dolgo pričakovana reforma Varnostnega sveta ZN še vedno ni bila izvedena zaradi občutljivih vprašanj ter nasprotujočih si potreb po večji odgovornosti in geopolitičnem ravnotežju na eni strani ter učinkovitem delovanju tega organa na drugi, |
| --- | --- |

E.

ker dolgo pričakovana reforma Varnostnega sveta ZN še vedno ni bila izvedena zaradi občutljivih vprašanj ter nasprotujočih si potreb po večji odgovornosti in geopolitičnem ravnotežju na eni strani ter učinkovitem delovanju tega organa na drugi,

| F. | ker je leto 2008 bistveno za prizadevanje za izkoreninjenje revščine in uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja po vsem svetu do leta 2015 in ker morajo države članice EU imeti vodilni položaj v svetu pred zadevnimi ključnimi srečanji, ki bodo potekala v drugi polovici tega leta, |
| --- | --- |

F.

ker je leto 2008 bistveno za prizadevanje za izkoreninjenje revščine in uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja po vsem svetu do leta 2015 in ker morajo države članice EU imeti vodilni položaj v svetu pred zadevnimi ključnimi srečanji, ki bodo potekala v drugi polovici tega leta,

| G. | ker je pri uresničevanju razvojnih ciljev novega tisočletja prizadevanje EU pomembna spodbuda in vzor za druge donatorje, vendar ji bo kljub temu, če se ne bodo trendi obrnili, primanjkovalo 75 milijard EUR za izpolnitev obveznosti uradne razvojne pomoči do leta 2010, |
| --- | --- |

G.

ker je pri uresničevanju razvojnih ciljev novega tisočletja prizadevanje EU pomembna spodbuda in vzor za druge donatorje, vendar ji bo kljub temu, če se ne bodo trendi obrnili, primanjkovalo 75 milijard EUR za izpolnitev obveznosti uradne razvojne pomoči do leta 2010,

| H. | ker je v podsaharski Afriki veliko držav daleč od tega, da bi izpolnilo katerega koli od razvojnih ciljev tisočletja, poleg tega pa so v številnih državah s srednje visokim dohodkom regije in etnične skupine, v katerih živi na milijone ljudi, ki ne dosegajo zadovoljivega napredka na poti do uresničevanja teh ciljev, |
| --- | --- |

H.

ker je v podsaharski Afriki veliko držav daleč od tega, da bi izpolnilo katerega koli od razvojnih ciljev tisočletja, poleg tega pa so v številnih državah s srednje visokim dohodkom regije in etnične skupine, v katerih živi na milijone ljudi, ki ne dosegajo zadovoljivega napredka na poti do uresničevanja teh ciljev,

| I. | ker zviševanje cen hrane in upad svetovne rasti lahko upočasnita napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev novega tisočletja za približno 7 let, če se ne bo dodatno vlagalo v kmetijski sektor in agroživilsko industrijo v državah v razvoju, |
| --- | --- |

I.

ker zviševanje cen hrane in upad svetovne rasti lahko upočasnita napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev novega tisočletja za približno 7 let, če se ne bo dodatno vlagalo v kmetijski sektor in agroživilsko industrijo v državah v razvoju,

| J. | ker so se pri Generalni skupščini ZN odločili, da 4. in 5. oktobra 2007 organizirajo dialog na visoki ravni o medreligijskem in medkulturnem sodelovanju za spodbujanje strpnosti, razumevanja in vsesplošnega spoštovanja na področjih, ki zadevajo svobodo religije in prepričanja ter kulturno različnost, skladno z drugimi podobnimi pobudami na tem področju, |
| --- | --- |

J.

ker so se pri Generalni skupščini ZN odločili, da 4. in 5. oktobra 2007 organizirajo dialog na visoki ravni o medreligijskem in medkulturnem sodelovanju za spodbujanje strpnosti, razumevanja in vsesplošnega spoštovanja na področjih, ki zadevajo svobodo religije in prepričanja ter kulturno različnost, skladno z drugimi podobnimi pobudami na tem področju,

| K. | ker je leto 2008 evropsko leto medkulturnega dialoga, |
| --- | --- |

K.

ker je leto 2008 evropsko leto medkulturnega dialoga,

| L. | ker program Generalne skupščine ZN ni dovolj natančno opredeljen in poenostavljen, kar bi bilo potrebno za bolj skladno delovanje organa in za lažje izvajanje ukrepov, ki sledijo njegovim resolucijam, |
| --- | --- |

L.

ker program Generalne skupščine ZN ni dovolj natančno opredeljen in poenostavljen, kar bi bilo potrebno za bolj skladno delovanje organa in za lažje izvajanje ukrepov, ki sledijo njegovim resolucijam,

| M. | ker oddelek ZN za mirovne operacije na terenu trenutno vodi 20 operacij s 100 000 vojaki, od katerih je polovica razvrščena v Afriki, |
| --- | --- |

M.

ker oddelek ZN za mirovne operacije na terenu trenutno vodi 20 operacij s 100 000 vojaki, od katerih je polovica razvrščena v Afriki,

| N. | ker stopnja usklajenosti med stališči držav članic EU v okviru Združenih narodov niha od organa do organa ter od politike do politike, |
| --- | --- |

N.

ker stopnja usklajenosti med stališči držav članic EU v okviru Združenih narodov niha od organa do organa ter od politike do politike,

| O. | ker uskladitev ne sme biti dosežena na škodo pogajanj z državami iz drugih geopolitičnih blokov, ki so osnovni pogoj za sklenitev potrebnih zavezništev znotraj ZN, |
| --- | --- |

O.

ker uskladitev ne sme biti dosežena na škodo pogajanj z državami iz drugih geopolitičnih blokov, ki so osnovni pogoj za sklenitev potrebnih zavezništev znotraj ZN,

| P. | ker je pri takšnem usklajevanju potrebno tesnejše sodelovanje med ustreznimi delovnimi skupinami Sveta, ki delujejo v Bruslju, ter uradi EU in stalnimi predstavništvi držav članic EU v New Yorku in Ženevi, |
| --- | --- |

P.

ker je pri takšnem usklajevanju potrebno tesnejše sodelovanje med ustreznimi delovnimi skupinami Sveta, ki delujejo v Bruslju, ter uradi EU in stalnimi predstavništvi držav članic EU v New Yorku in Ženevi,

| Q. | ker Lizbonska pogodba Evropski uniji podeljuje pravno osebnost, kar je novost, ki bo imela obsežne posledice za zastopanje EU pri ZN, |
| --- | --- |

Q.

ker Lizbonska pogodba Evropski uniji podeljuje pravno osebnost, kar je novost, ki bo imela obsežne posledice za zastopanje EU pri ZN,

| 1. | na Svet naslavlja naslednja priporočila:


  EU pri Združenih narodih in ratifikacije Lizbonske pogodbe








  a) | poziva, naj se glede političnih prednostnih nalog EU na prihodnjem zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov v Bruslju opravi poglobljena in široka razprava v kateri naj sodelujejo Parlament, Svet in Komisija, |
| --- | --- | --- |

1.

na Svet naslavlja naslednja priporočila:

EU pri Združenih narodih in ratifikacije Lizbonske pogodbe

a)

poziva, naj se glede političnih prednostnih nalog EU na prihodnjem zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov v Bruslju opravi poglobljena in široka razprava v kateri naj sodelujejo Parlament, Svet in Komisija,

| b) | meni, da bi morala stalna predstavništva držav članic EU v New Yorku uradno stališče Sveta o prednostnih nalogah za Generalno skupščino ZN obravnavati kot zavezujoče politično izhodišče ter ga uporabljati v pogajanjih z drugimi državami, |
| --- | --- |

b)

meni, da bi morala stalna predstavništva držav članic EU v New Yorku uradno stališče Sveta o prednostnih nalogah za Generalno skupščino ZN obravnavati kot zavezujoče politično izhodišče ter ga uporabljati v pogajanjih z drugimi državami,

| c) | verjame, da bi se moralo usklajevanje med stališči držav članic EU znotraj ZN na splošno začeti v pristojnih delovnih skupinah Sveta, saj bi tako diplomati v New Yorku lažje dosegli skupno stališče o določenih vprašanjih v organih ZN in bi imeli več časa za posvetovanja in pogajanja z ostalimi regionalnimi skupinami ali državami, ki pripadajo tem skupinam, |
| --- | --- |

c)

verjame, da bi se moralo usklajevanje med stališči držav članic EU znotraj ZN na splošno začeti v pristojnih delovnih skupinah Sveta, saj bi tako diplomati v New Yorku lažje dosegli skupno stališče o določenih vprašanjih v organih ZN in bi imeli več časa za posvetovanja in pogajanja z ostalimi regionalnimi skupinami ali državami, ki pripadajo tem skupinam,

| d) | poziva Svet in Komisijo, naj glede na večje pristojnosti in odgovornosti, ki bi jih dobili predstavniki EU z ratifikacijo Lizbonske pogodbe, preučita možnost preoblikovanja in razširitve svojih uradov v New Yorku in Ženevi, da bi v največji možni meri zagotovili uskladitev in sinergijo med politikami, programi in skladi Skupnosti ter instrumenti in misijami, ki so del skupne zunanje in varnostne politike EU, |
| --- | --- |

d)

poziva Svet in Komisijo, naj glede na večje pristojnosti in odgovornosti, ki bi jih dobili predstavniki EU z ratifikacijo Lizbonske pogodbe, preučita možnost preoblikovanja in razširitve svojih uradov v New Yorku in Ženevi, da bi v največji možni meri zagotovili uskladitev in sinergijo med politikami, programi in skladi Skupnosti ter instrumenti in misijami, ki so del skupne zunanje in varnostne politike EU,

| e) | poziva Svet in Komisijo, naj podrobno preučita vpliv Lizbonske pogodbe na prihodnje zastopanje EU pri ZN, ter poziva države članice EU, naj se jasno in nedvoumno zavežejo k temu, da bo EU deležna ustrezne prepoznavnosti in vloge znotraj teles in forumov ZN, |
| --- | --- |

e)

poziva Svet in Komisijo, naj podrobno preučita vpliv Lizbonske pogodbe na prihodnje zastopanje EU pri ZN, ter poziva države članice EU, naj se jasno in nedvoumno zavežejo k temu, da bo EU deležna ustrezne prepoznavnosti in vloge znotraj teles in forumov ZN,

| f) | spodbuja Svet, naj čim prej s pogajanji uskladi in opredeli delovni status opazovalcev EU pri ZN, |
| --- | --- |

f)

spodbuja Svet, naj čim prej s pogajanji uskladi in opredeli delovni status opazovalcev EU pri ZN,

| g) | prav tako poziva države članice EU, naj znova preučijo sedanjo strukturo regionalnih skupin znotraj ZN, da bi zagotovili, da ta odraža članstvo v EU po njeni zadnji širitvi, |
| --- | --- |

g)

prav tako poziva države članice EU, naj znova preučijo sedanjo strukturo regionalnih skupin znotraj ZN, da bi zagotovili, da ta odraža članstvo v EU po njeni zadnji širitvi,

| h) | poziva Svet in Komisijo, naj Parlament redno obveščata o posledicah, tudi proračunskih, ki jih bodo imeli morebitni ukrepi preoblikovanja vloge EU v posameznih sestavnih delih ZN, vključno s sekretariatom ter z njegovimi skladi in programi, |
| --- | --- |

h)

poziva Svet in Komisijo, naj Parlament redno obveščata o posledicah, tudi proračunskih, ki jih bodo imeli morebitni ukrepi preoblikovanja vloge EU v posameznih sestavnih delih ZN, vključno s sekretariatom ter z njegovimi skladi in programi,

Prispevek EU k reformni ZN

| i) | pozdravlja ponoven začetek dejavnosti delovne skupine za oživitev Generalne skupščine ZN, katere naloga je iskanje načinov, kako povečati vlogo, avtoriteto, uspešnost in učinkovitost Skupščine, ter poziva države članice, naj v tem okviru spodbujajo okrepitev vloge predsednika Generalne skupščine, pri čemer naj tudi poskrbijo za dodelitev ustreznih finančnih, človeških in infrastrukturnih virov, ter vzpostavitev bolj sistematičnega sodelovanja med Generalno skupščino, generalnim sekretarjem in Varnostnim svetom ZN, da se poveča odgovornost in legitimnost Varnostnega sveta ZN, |
| --- | --- |

i)

pozdravlja ponoven začetek dejavnosti delovne skupine za oživitev Generalne skupščine ZN, katere naloga je iskanje načinov, kako povečati vlogo, avtoriteto, uspešnost in učinkovitost Skupščine, ter poziva države članice, naj v tem okviru spodbujajo okrepitev vloge predsednika Generalne skupščine, pri čemer naj tudi poskrbijo za dodelitev ustreznih finančnih, človeških in infrastrukturnih virov, ter vzpostavitev bolj sistematičnega sodelovanja med Generalno skupščino, generalnim sekretarjem in Varnostnim svetom ZN, da se poveča odgovornost in legitimnost Varnostnega sveta ZN,

| j) | poziva države članice EU, naj še naprej zahtevajo dolgo pričakovani pregled mandatov, ki je namenjen okrepitvi in posodobitvi delovnega programa ZN, da bo ustrezal aktualnim zahtevam držav članic, pri čemer je treba pregledati vse mandate, ki so daljši od pet let in izhajajo iz resolucij Generalne skupščine in drugih organov, |
| --- | --- |

j)

poziva države članice EU, naj še naprej zahtevajo dolgo pričakovani pregled mandatov, ki je namenjen okrepitvi in posodobitvi delovnega programa ZN, da bo ustrezal aktualnim zahtevam držav članic, pri čemer je treba pregledati vse mandate, ki so daljši od pet let in izhajajo iz resolucij Generalne skupščine in drugih organov,

| k) | opozarja države članice EU na obljube, ki so jih dale na svetovnem vrhu leta 2005, da bodo z reformami uprave in sekretariata okrepile ZN; poziva Svet, naj podpre te reforme, da se povečata odgovornost in pregled, izboljša upravljanje, poveča preglednost ter okrepi moralne vrednote, učinkovitost in organizacijske sposobnosti, pri čemer se je treba na prvem mestu osredotočiti na reformo strukture sekretariata, |
| --- | --- |

k)

opozarja države članice EU na obljube, ki so jih dale na svetovnem vrhu leta 2005, da bodo z reformami uprave in sekretariata okrepile ZN; poziva Svet, naj podpre te reforme, da se povečata odgovornost in pregled, izboljša upravljanje, poveča preglednost ter okrepi moralne vrednote, učinkovitost in organizacijske sposobnosti, pri čemer se je treba na prvem mestu osredotočiti na reformo strukture sekretariata,

| l) | poziva Svet, naj zagotovi, da bo število zaposlenih na oddelku ZN za mirovne operacije in oddelku ZN za politične zadeve ustrezalo njunim nalogam in pristojnostim, ter naj podpira prizadevanja generalnega sekretarja ZN v zvezi s tem, |
| --- | --- |

l)

poziva Svet, naj zagotovi, da bo število zaposlenih na oddelku ZN za mirovne operacije in oddelku ZN za politične zadeve ustrezalo njunim nalogam in pristojnostim, ter naj podpira prizadevanja generalnega sekretarja ZN v zvezi s tem,

| m) | poziva države članice EU, naj podpirajo prizadevanja generalnega sekretarja ZN pri procesu izvajanja koncepta „odgovornosti za zaščito“, ki je bil potrjen na svetovnem vrhu leta 2005; poziva države članice, naj dejavno sodelujejo v tem procesu, |
| --- | --- |

m)

poziva države članice EU, naj podpirajo prizadevanja generalnega sekretarja ZN pri procesu izvajanja koncepta „odgovornosti za zaščito“, ki je bil potrjen na svetovnem vrhu leta 2005; poziva države članice, naj dejavno sodelujejo v tem procesu,

| n) | poziva Svet, naj v polni meri podpre ponoven začetek pogajanj, namenjenih izvajanju priporočil strokovne skupine na visoki ravni za usklajenost celotnega sistema, ter priporoča državam članicam EU, da dejavno sodelujejo z državami v razvoju, ki so prejemnice evropske ali nacionalne pomoči, ter da uveljavljajo kolektivni vpliv EU in individualni vpliv držav članic EU, da zagotovijo podporo teh držav natančnemu pregledu pošiljanja pomoči ZN ter spodbujanju večje skladnosti politik ZN na terenu, |
| --- | --- |

n)

poziva Svet, naj v polni meri podpre ponoven začetek pogajanj, namenjenih izvajanju priporočil strokovne skupine na visoki ravni za usklajenost celotnega sistema, ter priporoča državam članicam EU, da dejavno sodelujejo z državami v razvoju, ki so prejemnice evropske ali nacionalne pomoči, ter da uveljavljajo kolektivni vpliv EU in individualni vpliv držav članic EU, da zagotovijo podporo teh držav natančnemu pregledu pošiljanja pomoči ZN ter spodbujanju večje skladnosti politik ZN na terenu,

| o) | poziva države članice, naj dosežejo bolj usklajeno stališče v zvezi z reformo Varnostnega sveta ZN, in sicer tako, ki bo ob podpori končnemu cilju stalnega sedeža EU v okviru prenovljene organizacije ZN okrepilo težo Unije v sorazmerju z njenim prispevkom pri mirovnih operacijah in razvojni pomoči ZN, |
| --- | --- |

o)

poziva države članice, naj dosežejo bolj usklajeno stališče v zvezi z reformo Varnostnega sveta ZN, in sicer tako, ki bo ob podpori končnemu cilju stalnega sedeža EU v okviru prenovljene organizacije ZN okrepilo težo Unije v sorazmerju z njenim prispevkom pri mirovnih operacijah in razvojni pomoči ZN,

| p) | opominja države članice EU, da je v tej zvezi nadvse pomembno zagotoviti, da države članice EU, ki so prisotne v Varnostnem svetu ZN, podpirajo uradna stališča EU, ustrezno obveščajo druge države članice EU o razpravah, ki potekajo v Varnostnem svetu, ter aktivno usklajujejo svoja stališča z ustreznimi delovnimi skupinami v Svetu, |
| --- | --- |

p)

opominja države članice EU, da je v tej zvezi nadvse pomembno zagotoviti, da države članice EU, ki so prisotne v Varnostnem svetu ZN, podpirajo uradna stališča EU, ustrezno obveščajo druge države članice EU o razpravah, ki potekajo v Varnostnem svetu, ter aktivno usklajujejo svoja stališča z ustreznimi delovnimi skupinami v Svetu,

| q) | poziva države članice EU, naj podprejo delovno skupino predsednika Generalne skupščine ZN Srgjana Kerima, pristojno za reformo Varnostnega sveta; v zvezi s tem odobrava zagon za reformo Varnostnega sveta, ki ga je sprožila pobuda, imenovana „proces preseganja“; poziva Svet, naj spodbuja razpravo o točkah konvergence, da bi s tem v zvezi dosegli dejanski napredek, |
| --- | --- |

q)

poziva države članice EU, naj podprejo delovno skupino predsednika Generalne skupščine ZN Srgjana Kerima, pristojno za reformo Varnostnega sveta; v zvezi s tem odobrava zagon za reformo Varnostnega sveta, ki ga je sprožila pobuda, imenovana „proces preseganja“; poziva Svet, naj spodbuja razpravo o točkah konvergence, da bi s tem v zvezi dosegli dejanski napredek,

EU in Svet ZN za človekove pravice

| r) | poziva države članice EU, zlasti Francijo in Slovaško, kot novo izvoljeni članici v svetu ZN za človekove pravice, naj podvojita svoja prizadevanja za zagotovitev uspešnega delovanja sveta za človekove pravice, ter s tem varujeta in spodbujata univerzalne pravice; v zvezi s tem poziva k večji odgovornosti pri postopku oblikovanja in obnovitve posebnih postopkov ter imenovanja nosilcev mandata, ki bi moral temeljiti na načelih preglednosti in resnične konkurenčnosti, |
| --- | --- |

r)

poziva države članice EU, zlasti Francijo in Slovaško, kot novo izvoljeni članici v svetu ZN za človekove pravice, naj podvojita svoja prizadevanja za zagotovitev uspešnega delovanja sveta za človekove pravice, ter s tem varujeta in spodbujata univerzalne pravice; v zvezi s tem poziva k večji odgovornosti pri postopku oblikovanja in obnovitve posebnih postopkov ter imenovanja nosilcev mandata, ki bi moral temeljiti na načelih preglednosti in resnične konkurenčnosti,

| s) | poudarja pomen sodelovanja civilne družbe pri delu sveta ZN za človekove pravice in poziva države članice EU k sodelovanju pri delu sveta ZN za človekove pravice, da se uvedejo učinkoviti načini in instrumenti, ki civilni družbi omogočajo sodelovanje v svetu ZN za človekove pravice za boljšo zaščito človekovih pravic v svetu in za pozitiven prispevek k preglednosti institucije, |
| --- | --- |

s)

poudarja pomen sodelovanja civilne družbe pri delu sveta ZN za človekove pravice in poziva države članice EU k sodelovanju pri delu sveta ZN za človekove pravice, da se uvedejo učinkoviti načini in instrumenti, ki civilni družbi omogočajo sodelovanje v svetu ZN za človekove pravice za boljšo zaščito človekovih pravic v svetu in za pozitiven prispevek k preglednosti institucije,

| t) | poziva Svet, naj vloži napore v povečanje odgovornosti držav članic OZN na področju človekovih pravic, in sicer tako, da poveča učinkovitost univerzalnega periodičnega ocenjevanja, zlasti s poostritvijo postopkov, ki omogočajo preprečevanje namernega oviranja ali preusmerjevalne taktike, |
| --- | --- |

t)

poziva Svet, naj vloži napore v povečanje odgovornosti držav članic OZN na področju človekovih pravic, in sicer tako, da poveča učinkovitost univerzalnega periodičnega ocenjevanja, zlasti s poostritvijo postopkov, ki omogočajo preprečevanje namernega oviranja ali preusmerjevalne taktike,

| u) | je zaskrbljen zaradi nedavnih kritik na račun dela Urada Visokega komisariata za človekove pravice; poziva države članice EU, naj podpirajo Urad, zlasti v petem odboru Generalne skupščine, in tako preprečijo vsakršno poseganje v neodvisnost Urada ter zagotovijo, da se Uradu dodelijo vsa finančna sredstva, potrebna za izvajanje mandata, poziva države članice EU, naj pozorno spremljajo sedanji postopek imenovanja novega visokega komisarja, glede na to, da se je mandat prejšnje vršilke dolžnosti, Louise Arbor, iztekel junija 2008, |
| --- | --- |

u)

je zaskrbljen zaradi nedavnih kritik na račun dela Urada Visokega komisariata za človekove pravice; poziva države članice EU, naj podpirajo Urad, zlasti v petem odboru Generalne skupščine, in tako preprečijo vsakršno poseganje v neodvisnost Urada ter zagotovijo, da se Uradu dodelijo vsa finančna sredstva, potrebna za izvajanje mandata, poziva države članice EU, naj pozorno spremljajo sedanji postopek imenovanja novega visokega komisarja, glede na to, da se je mandat prejšnje vršilke dolžnosti, Louise Arbor, iztekel junija 2008,

| v) | poziva vse države članice EU, naj še naprej sodelujejo pri pripravah na revizijsko konferenco Durban 2009 in naj zagotovijo, da bo konferenca vsem zainteresiranim stranem ponudila priložnost, da obnovijo svoja prizadevanja in zaveze v boju proti rasizmu, diskriminaciji na podlagi rase in kaste, ksenofobiji in vsem ostalim oblikam nestrpnosti ter da sprejmejo konkretna merila v boju za odpravo rasizma, na podlagi deklaracije iz Durbana in akcijskega programa ter ob njunem popolnem upoštevanju, |
| --- | --- |

v)

poziva vse države članice EU, naj še naprej sodelujejo pri pripravah na revizijsko konferenco Durban 2009 in naj zagotovijo, da bo konferenca vsem zainteresiranim stranem ponudila priložnost, da obnovijo svoja prizadevanja in zaveze v boju proti rasizmu, diskriminaciji na podlagi rase in kaste, ksenofobiji in vsem ostalim oblikam nestrpnosti ter da sprejmejo konkretna merila v boju za odpravo rasizma, na podlagi deklaracije iz Durbana in akcijskega programa ter ob njunem popolnem upoštevanju,

| w) | poziva Svet, naj zagotovi, da se ne ponovijo obžalovanja vredni dogodki, kakršnim smo bili priča ob prvi konferenci v Durbanu; poziva vse države članice EU, naj zagotovijo sodelovanje civilne družbe na revizijski konferenci Durban 2009 v Ženevi, v skladu z listino ZN in resolucijo1996/31 Ekonomsko-socialnega sveta ZN z dne 25. julija 1996, |
| --- | --- |

w)

poziva Svet, naj zagotovi, da se ne ponovijo obžalovanja vredni dogodki, kakršnim smo bili priča ob prvi konferenci v Durbanu; poziva vse države članice EU, naj zagotovijo sodelovanje civilne družbe na revizijski konferenci Durban 2009 v Ženevi, v skladu z listino ZN in resolucijo1996/31 Ekonomsko-socialnega sveta ZN z dne 25. julija 1996,

| x) | poziva vse države članice EU, naj spodbujajo in zaščitijo pravice otrok s podporo vključevanja otrokovih pravic v vse dejavnosti v okviru zadevnih organov in mehanizmov sistema ZN, |
| --- | --- |

x)

poziva vse države članice EU, naj spodbujajo in zaščitijo pravice otrok s podporo vključevanja otrokovih pravic v vse dejavnosti v okviru zadevnih organov in mehanizmov sistema ZN,

EU in Komisija ZN za ohranjanje miru

| y) | meni, da bi morale države članice EU skupaj podpreti krepitev vloge Komisije ZN za ohranjanje miru v njenem razmerju do sistema ZN, zagotoviti, da bodo zadevni organi ZN ustrezno upoštevali priporočila in se zavzemati za krepitev sinergije med Komisijo ZN za ohranjanje miru ter agencijami, skladi in programi ZN; poudarja pomen tesnejšega sodelovanja med Komisijo ZN za ohranjanje miru in mednarodnimi finančnimi institucijami, ki delujejo v državah v pokonfliktnih razmerah, |
| --- | --- |

y)

meni, da bi morale države članice EU skupaj podpreti krepitev vloge Komisije ZN za ohranjanje miru v njenem razmerju do sistema ZN, zagotoviti, da bodo zadevni organi ZN ustrezno upoštevali priporočila in se zavzemati za krepitev sinergije med Komisijo ZN za ohranjanje miru ter agencijami, skladi in programi ZN; poudarja pomen tesnejšega sodelovanja med Komisijo ZN za ohranjanje miru in mednarodnimi finančnimi institucijami, ki delujejo v državah v pokonfliktnih razmerah,

| z) | poziva Svet in države članice EU k spodbujanju prispevkov v sklad ZN za ohranjanje miru, da se zagotovijo zadostna sredstva, |
| --- | --- |

z)

poziva Svet in države članice EU k spodbujanju prispevkov v sklad ZN za ohranjanje miru, da se zagotovijo zadostna sredstva,

| aa) | poziva države članice EU v Varnostnem svetu, naj olajšajo posvetovanja komisije ZN za ohranjanje miru glede obravnave novih držav v komisiji za ohranjanje miru in mandata integriranih operacij za ohranjanje miru, zlasti z namenom zagotavljanja pravočasnega nemotenega prehoda od ohranjanja do izgradnje miru; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je urad za podporo izgradnji miru povezan s procesom načrtovanja celostne misije, |
| --- | --- |

aa)

poziva države članice EU v Varnostnem svetu, naj olajšajo posvetovanja komisije ZN za ohranjanje miru glede obravnave novih držav v komisiji za ohranjanje miru in mandata integriranih operacij za ohranjanje miru, zlasti z namenom zagotavljanja pravočasnega nemotenega prehoda od ohranjanja do izgradnje miru; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je urad za podporo izgradnji miru povezan s procesom načrtovanja celostne misije,

| ab) | meni, da bi morala Komisija ZN za ohranjanje miru poleg izboljšanja usklajevanja med posameznimi akterji, zagotavljanja načrtovanega financiranja in usmerjanja mednarodne pozornosti tudi na države v pokonfliktnih razmerah v sodelovanju s pristojnimi oddelki ZN vložiti napore tudi v izboljšanje sposobnosti organizacije za učenje na področju ohranjanja miru, |
| --- | --- |

ab)

meni, da bi morala Komisija ZN za ohranjanje miru poleg izboljšanja usklajevanja med posameznimi akterji, zagotavljanja načrtovanega financiranja in usmerjanja mednarodne pozornosti tudi na države v pokonfliktnih razmerah v sodelovanju s pristojnimi oddelki ZN vložiti napore tudi v izboljšanje sposobnosti organizacije za učenje na področju ohranjanja miru,

| ac) | poudarja, glede na omenjeno, da je treba zagotoviti, da bodo človeški in finančni viri, ki bodo na voljo Komisiji ZN za ohranjanje miru, kos nalogam in pričakovanjem organov ZN in držav upravičenk, in poziva države članice EU, naj na to vprašanje opozorijo v pristojnem odboru Generalne skupščine ZN, |
| --- | --- |

ac)

poudarja, glede na omenjeno, da je treba zagotoviti, da bodo človeški in finančni viri, ki bodo na voljo Komisiji ZN za ohranjanje miru, kos nalogam in pričakovanjem organov ZN in držav upravičenk, in poziva države članice EU, naj na to vprašanje opozorijo v pristojnem odboru Generalne skupščine ZN,

EU in razvojni cilji tisočletja

| ad) | poziva Svet, naj podpira pozive predsednika Barrosa in komisarja Louisa Michela, da države članice oblikujejo jasne, zavezujoče nacionalne razporede in proračune za povečanje dejanske pomoči, da bi se izpolnil obljubljeni skupni cilj 0,56 % bruto nacionalnega dohodka v letu 2010 in 0,7 % v letu 2015, |
| --- | --- |

ad)

poziva Svet, naj podpira pozive predsednika Barrosa in komisarja Louisa Michela, da države članice oblikujejo jasne, zavezujoče nacionalne razporede in proračune za povečanje dejanske pomoči, da bi se izpolnil obljubljeni skupni cilj 0,56 % bruto nacionalnega dohodka v letu 2010 in 0,7 % v letu 2015,

| ae) | opozarja države članice EU, da zdaj za uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja niso potrebne nove obljube ali nova prizadevanja ter da se je treba osredotočiti na izpolnitev že obstoječih obljub in obvez ter povečanje obstoječih prizadevanj, |
| --- | --- |

ae)

opozarja države članice EU, da zdaj za uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja niso potrebne nove obljube ali nova prizadevanja ter da se je treba osredotočiti na izpolnitev že obstoječih obljub in obvez ter povečanje obstoječih prizadevanj,

| af) | ugotavlja, da je treba še naprej obravnavati krizo v zvezi z javnim financiranjem zdravstvenih storitev za ponovno vzpostavitev treh razvojnih ciljev novega tisočletja na področju zdravja, in sicer z ustreznim in predvidljivim periodičnim financiranjem za človeške vire, dostopom do zdravil ter decentraliziranim in participativnim vodenjem, ter poziva države članice EU, da si čim bolj prizadevajo za okrepitev univerzalnih, integriranih zdravstvenih sistemov, ki se odzivajo lokalnim potrebam, in da postopoma vključijo programe za posamezne bolezni (razvojni cilj novega tisočletja št. 6), |
| --- | --- |

af)

ugotavlja, da je treba še naprej obravnavati krizo v zvezi z javnim financiranjem zdravstvenih storitev za ponovno vzpostavitev treh razvojnih ciljev novega tisočletja na področju zdravja, in sicer z ustreznim in predvidljivim periodičnim financiranjem za človeške vire, dostopom do zdravil ter decentraliziranim in participativnim vodenjem, ter poziva države članice EU, da si čim bolj prizadevajo za okrepitev univerzalnih, integriranih zdravstvenih sistemov, ki se odzivajo lokalnim potrebam, in da postopoma vključijo programe za posamezne bolezni (razvojni cilj novega tisočletja št. 6),

| ag) | meni, da je enakost spolov (razvojni cilj novega tisočletja št. 3) pomemben element v zvezi s prizadevanji za uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja, in priporoča državam članicam EU, da nujno obravnavajo svetovno finančno vrzel za uresničevanje razvojnega cilja novega tisočletja št. 3; ugotavlja, da krepitev moči žensk poleg izobraževanja znatno prispeva k izpolnitvi razvojnega cilja novega tisočletja št. 4 na področju umrljivosti otrok in razvojnega cilja novega tisočletja št. 5 na področju zdravja mater, ki sta najpomembnejša kazalnika splošnega napredka v zvezi z razvojem, |
| --- | --- |

ag)

meni, da je enakost spolov (razvojni cilj novega tisočletja št. 3) pomemben element v zvezi s prizadevanji za uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja, in priporoča državam članicam EU, da nujno obravnavajo svetovno finančno vrzel za uresničevanje razvojnega cilja novega tisočletja št. 3; ugotavlja, da krepitev moči žensk poleg izobraževanja znatno prispeva k izpolnitvi razvojnega cilja novega tisočletja št. 4 na področju umrljivosti otrok in razvojnega cilja novega tisočletja št. 5 na področju zdravja mater, ki sta najpomembnejša kazalnika splošnega napredka v zvezi z razvojem,

| ah) | ugotavlja, da kljub znatnemu napredku pri splošnem osnovnošolskem izobraževanju v zadnjih letih približno 93 milijonov otrok, večinoma deklic, leta 2006 še vedno ni obiskovalo osnovne šole; poziva države članice EU, da obravnavajo povečane finančne potrebe za podpiranje izobraževanja, tudi v konfliktnih ranljivih državah, |
| --- | --- |

ah)

ugotavlja, da kljub znatnemu napredku pri splošnem osnovnošolskem izobraževanju v zadnjih letih približno 93 milijonov otrok, večinoma deklic, leta 2006 še vedno ni obiskovalo osnovne šole; poziva države članice EU, da obravnavajo povečane finančne potrebe za podpiranje izobraževanja, tudi v konfliktnih ranljivih državah,

| ai) | opozarja na obveznosti EU v zvezi s spodbujanjem usklajenosti politike za razvoj in priporoča, da Svet in države članice EU v okviru celotnih ZN spodbujajo razpravo o tem, kako zagotoviti, da prizadevanja in cilji v zvezi s podnebnimi spremembami okrepijo izpolnitev razvojnih ciljev novega tisočletja; poleg tega ugotavlja, da so potrebni še večji prispevki v sklade za prilagoditev, da bi razvoj v najrevnejših državah zaščitili pred podnebnimi spremembami, |
| --- | --- |

ai)

opozarja na obveznosti EU v zvezi s spodbujanjem usklajenosti politike za razvoj in priporoča, da Svet in države članice EU v okviru celotnih ZN spodbujajo razpravo o tem, kako zagotoviti, da prizadevanja in cilji v zvezi s podnebnimi spremembami okrepijo izpolnitev razvojnih ciljev novega tisočletja; poleg tega ugotavlja, da so potrebni še večji prispevki v sklade za prilagoditev, da bi razvoj v najrevnejših državah zaščitili pred podnebnimi spremembami,

| aj) | poziva države članice EU, naj se aktivno udeležijo srečanja na visoki ravni o izvajanju novega partnerstva o razvojnih potrebah Afrike, ki bo potekalo 22. septembra 2008, in srečanja ZN na visoki ravni o razvojnih ciljih novega tisočletja, ki bo 25. septembra 2008 v New Yorku, |
| --- | --- |

aj)

poziva države članice EU, naj se aktivno udeležijo srečanja na visoki ravni o izvajanju novega partnerstva o razvojnih potrebah Afrike, ki bo potekalo 22. septembra 2008, in srečanja ZN na visoki ravni o razvojnih ciljih novega tisočletja, ki bo 25. septembra 2008 v New Yorku,

| ak) | priporoča Svetu in državam članicam EU, da obnovijo razpravo o odpisu dolgov na ravni ZN, da se ponovno določijo merila za vzdržnost dolga in sicer tako, da se raje kot povračilo dolgov spodbuja napredek pri doseganju razvojnih ciljev, |
| --- | --- |

ak)

priporoča Svetu in državam članicam EU, da obnovijo razpravo o odpisu dolgov na ravni ZN, da se ponovno določijo merila za vzdržnost dolga in sicer tako, da se raje kot povračilo dolgov spodbuja napredek pri doseganju razvojnih ciljev,

| al) | meni, da je stopnja umrljivosti mater v številnih državah v razvoju še vedno nesprejemljivo visoka, pri čemer vsako leto zaradi ozdravljivih in preprečljivih zapletov pri nosečnosti in porodu umre več kot 500 000 žensk; zato poziva države članice EU, da občutno okrepijo prizadevanja in financiranje, da bi zagotovili univerzalni dostop do informacij v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter storitve, ki so bistvene za doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja na področju zdravja, enakosti spolov in boja proti revščini, |
| --- | --- |

al)

meni, da je stopnja umrljivosti mater v številnih državah v razvoju še vedno nesprejemljivo visoka, pri čemer vsako leto zaradi ozdravljivih in preprečljivih zapletov pri nosečnosti in porodu umre več kot 500 000 žensk; zato poziva države članice EU, da občutno okrepijo prizadevanja in financiranje, da bi zagotovili univerzalni dostop do informacij v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter storitve, ki so bistvene za doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja na področju zdravja, enakosti spolov in boja proti revščini,

| am) | v zvezi s sedanjim pomanjkanjem hrane poziva Svet in države članice EU, da sprejmejo ukrepe za zmanjšanje izkrivljanja trgovine, |
| --- | --- |

am)

v zvezi s sedanjim pomanjkanjem hrane poziva Svet in države članice EU, da sprejmejo ukrepe za zmanjšanje izkrivljanja trgovine,

Izboljšanje sodelovanja med EU in ZN v praksi

| an) | poziva države članice EU in Komisijo, da podpirajo Sklad ZN za demokracijo, tako s političnega kot s finančnega vidika, |
| --- | --- |

an)

poziva države članice EU in Komisijo, da podpirajo Sklad ZN za demokracijo, tako s političnega kot s finančnega vidika,

| ao) | poziva Svet in zlasti tiste države članice EU, ki so stalne ali začasne članice Varnostnega sveta ZN, k zavzemanju za pregled sistema sankcij ZN (seznami teroristov), da se uskladi z obveznostmi iz Pakta ZN o državljanskih in političnih pravicah, zlasti s vzpostavitvijo ustreznih postopkov obveščanja in pritožbe; glede tega odobrava, kot prvi korak v pravo smer, da je Varnostni svet ZN sprejel Resolucijo št. 1730 (2006), ki uvaja postopek izbrisa s seznama in kontaktno točko v sekretariatu ZN za zahteve po izbrisu s seznama, |
| --- | --- |

ao)

poziva Svet in zlasti tiste države članice EU, ki so stalne ali začasne članice Varnostnega sveta ZN, k zavzemanju za pregled sistema sankcij ZN (seznami teroristov), da se uskladi z obveznostmi iz Pakta ZN o državljanskih in političnih pravicah, zlasti s vzpostavitvijo ustreznih postopkov obveščanja in pritožbe; glede tega odobrava, kot prvi korak v pravo smer, da je Varnostni svet ZN sprejel Resolucijo št. 1730 (2006), ki uvaja postopek izbrisa s seznama in kontaktno točko v sekretariatu ZN za zahteve po izbrisu s seznama,

| ap) | poziva države članice EU, da v okviru Združenih narodov in pred revizijsko konferenco začnejo z razpravo o izzivih, s katerimi se sooča Mednarodno kazensko sodišče, ki lahko ovirajo učinkovitost sodišča, da bi dosegli dogovor o opredelitvi kaznivega dejanja agresije, ki še ni bila sprejeta, ter o pogojih, pod katerimi Sodišče lahko izvršuje svojo pristojnost, skladno s členom 5(2) Rimskega statuta, |
| --- | --- |

ap)

poziva države članice EU, da v okviru Združenih narodov in pred revizijsko konferenco začnejo z razpravo o izzivih, s katerimi se sooča Mednarodno kazensko sodišče, ki lahko ovirajo učinkovitost sodišča, da bi dosegli dogovor o opredelitvi kaznivega dejanja agresije, ki še ni bila sprejeta, ter o pogojih, pod katerimi Sodišče lahko izvršuje svojo pristojnost, skladno s členom 5(2) Rimskega statuta,

| aq) | meni, da bi morala EU glede na očitne posledice podnebnih sprememb na prihodke milijonov ljudi pogodbenice Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja bolj aktivno spodbujati k temu, da bi si prizadevale za pogajanja, katerih cilj je sklenitev mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah do leta 2009, ter poziva države članice EU, naj pri takšnih celovitih pogajanjih na svetovni ravni prevzamejo vodilno vlogo; nadalje poziva države članice EU, naj v tem kontekstu pospešujejo uporabo obnovljivih in CO2 nevtralnih energetskih virov; končno meni, da bi morale države članice EU razmisliti o tem, ali naj priporočijo vzpostavitev enote za svetovanje v primeru naravnih nesreč na ravni ZN, ki bi zagotavljala sistematično svetovanje vladam o učinkoviti pripravljenosti za primer naravnih nesreč, |
| --- | --- |

aq)

meni, da bi morala EU glede na očitne posledice podnebnih sprememb na prihodke milijonov ljudi pogodbenice Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja bolj aktivno spodbujati k temu, da bi si prizadevale za pogajanja, katerih cilj je sklenitev mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah do leta 2009, ter poziva države članice EU, naj pri takšnih celovitih pogajanjih na svetovni ravni prevzamejo vodilno vlogo; nadalje poziva države članice EU, naj v tem kontekstu pospešujejo uporabo obnovljivih in CO2 nevtralnih energetskih virov; končno meni, da bi morale države članice EU razmisliti o tem, ali naj priporočijo vzpostavitev enote za svetovanje v primeru naravnih nesreč na ravni ZN, ki bi zagotavljala sistematično svetovanje vladam o učinkoviti pripravljenosti za primer naravnih nesreč,

| ar) | poziva organe EU in ZN, naj preučijo splošne vidike sodelovanja med EU in Afriško unijo pri vzpostavljanju miru in varnosti na afriški celini, pri čemer naj se zlasti osredotočijo na načine, kako bi lahko ZN izboljšali kakovost svojih misij z uporabo dopolnilnih zmogljivosti EU; priporoča, da je treba pozorno preučiti združevanje zmogljivosti, da bi ustvarili sinergijo ne le na področju tehnologije in vojaške opreme, temveč tudi pri vprašanjih legitimnosti in sprejemljivosti ter stroškovne učinkovitosti in primernosti mandata, |
| --- | --- |

ar)

poziva organe EU in ZN, naj preučijo splošne vidike sodelovanja med EU in Afriško unijo pri vzpostavljanju miru in varnosti na afriški celini, pri čemer naj se zlasti osredotočijo na načine, kako bi lahko ZN izboljšali kakovost svojih misij z uporabo dopolnilnih zmogljivosti EU; priporoča, da je treba pozorno preučiti združevanje zmogljivosti, da bi ustvarili sinergijo ne le na področju tehnologije in vojaške opreme, temveč tudi pri vprašanjih legitimnosti in sprejemljivosti ter stroškovne učinkovitosti in primernosti mandata,

| as) | poziva Svet, naj še naprej daje veliko prednost sklepanju uspešnih medregionalnih partnerstev in naj zlasti sodeluje s partnerji iz vseh regij sveta, da bi zagotovili učinkovito izvajanje resolucije 62/149 Generalne skupščine ZN, v kateri ZN pozivajo k svetovnemu moratoriju na izvrševanje smrtne kazni s ciljem njene ukinitve, |
| --- | --- |

as)

poziva Svet, naj še naprej daje veliko prednost sklepanju uspešnih medregionalnih partnerstev in naj zlasti sodeluje s partnerji iz vseh regij sveta, da bi zagotovili učinkovito izvajanje resolucije 62/149 Generalne skupščine ZN, v kateri ZN pozivajo k svetovnemu moratoriju na izvrševanje smrtne kazni s ciljem njene ukinitve,

| at) | ugotavlja, da se je generalni sekretar ZN odločil preoblikovati misijo ZN na Kosovu, s čimer je okrepil operativno vlogo EU na področju načel pravne države; obenem poziva države članice EU, ki so soglasno podprle vzpostavitev misije EU za krepitev pravne države (EULEX Kosovo), naj tesno spremljajo izvajanje te odločitve na terenu, |
| --- | --- |

at)

ugotavlja, da se je generalni sekretar ZN odločil preoblikovati misijo ZN na Kosovu, s čimer je okrepil operativno vlogo EU na področju načel pravne države; obenem poziva države članice EU, ki so soglasno podprle vzpostavitev misije EU za krepitev pravne države (EULEX Kosovo), naj tesno spremljajo izvajanje te odločitve na terenu,

| au) | je zaskrbljen zaradi zastoja v pogajanjih v zvezi z razorožitvijo ter takšnimi vprašanji, kot so pogodba o prenehanju uporabe cepljivih snovi, protokol o preverjanju Konvencije o biološkem orožju in nedejavnost pri ratifikaciji Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; kljub temu priznava, da 63. zasedanje generalne skupščine ZN ponuja odlično priložnost, da EU pokaže vodstvo pri spodbujanju ratifikacije in splošne uveljavitve nedavno sklenjene pogodbe o prepovedi kasetnega streliva ter pri začetku pogajanj, da bi se sklenili mednarodna pogodba o trgovini z orožjem in mednarodna pogodba o svetovni prepovedi orožja z osiromašenim uranom; poziva EU in ZN, naj si še naprej prizadevajo za okrepitev akcijskega programa ZN o nedovoljeni trgovini z orožjem majhnega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter širitev obsega Ottawske pogodbe o prepovedi min, |
| --- | --- |

au)

je zaskrbljen zaradi zastoja v pogajanjih v zvezi z razorožitvijo ter takšnimi vprašanji, kot so pogodba o prenehanju uporabe cepljivih snovi, protokol o preverjanju Konvencije o biološkem orožju in nedejavnost pri ratifikaciji Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; kljub temu priznava, da 63. zasedanje generalne skupščine ZN ponuja odlično priložnost, da EU pokaže vodstvo pri spodbujanju ratifikacije in splošne uveljavitve nedavno sklenjene pogodbe o prepovedi kasetnega streliva ter pri začetku pogajanj, da bi se sklenili mednarodna pogodba o trgovini z orožjem in mednarodna pogodba o svetovni prepovedi orožja z osiromašenim uranom; poziva EU in ZN, naj si še naprej prizadevajo za okrepitev akcijskega programa ZN o nedovoljeni trgovini z orožjem majhnega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter širitev obsega Ottawske pogodbe o prepovedi min,

| av) | poziva države članice EU, naj si ustrezno prizadevajo za zagotovitev mednarodnega soglasja, ki bo omogočil zaključek pogajanj o celoviti konvenciji o mednarodnem terorizmu, |
| --- | --- |

av)

poziva države članice EU, naj si ustrezno prizadevajo za zagotovitev mednarodnega soglasja, ki bo omogočil zaključek pogajanj o celoviti konvenciji o mednarodnem terorizmu,

| aw) | poziva Svet, naj spodbuja vse aktivnosti, povezane z vključevanjem vprašanj o enakosti spolov v vse vidike dejavnosti Združenih narodov, in njihovo ustrezno financiranje, |
| --- | --- |

aw)

poziva Svet, naj spodbuja vse aktivnosti, povezane z vključevanjem vprašanj o enakosti spolov v vse vidike dejavnosti Združenih narodov, in njihovo ustrezno financiranje,

| ax) | poziva Svet, naj podpira vse dejavnosti, usmerjene na preprečevanje izumrtja vrst in varstvo okolja ter na zbiranje potrebnih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

ax)

poziva Svet, naj podpira vse dejavnosti, usmerjene na preprečevanje izumrtja vrst in varstvo okolja ter na zbiranje potrebnih finančnih sredstev;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji.

---

(1)  UL C 96 E, 21.4.2004, str. 79.

(2)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 549.

(3)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 582.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/27

---

Sreda, 9. julij 2008Vloga nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu

P6_TA(2008)0352

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (2007/2027(INI))

2009/C 294 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 61 Pogodbe ES, ki zagotavlja postopno vzpostavljanje območja svobode, varnosti in pravice, vključno z ukrepi na področju sodnega sodelovanja v civilnih in kazenskih zadevah,

ob upoštevanju Haaškega programa za krepitev svobode, varnosti in pravice v Evropski uniji (1), ki ga je sprejel Evropski svet v Bruslju 5. novembra 2004, in sporočila Komisije z dne 10. maja 2005 z naslovom „Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let“ (KOM(2005)0184),

ob upoštevanju poziva z dne 14. in 15. decembra 2001 na zasedanju Evropskega sveta v Laeknu za evropsko mrežo za spodbujanje hitre uvedbe usposabljanja za sodstvo, da se pomaga razviti zaupanje med vpletenimi v sodno sodelovanje,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. septembra 1991 o financiranju Akademije za evropsko pravo za Evropsko skupnost (2) in z dne 24. septembra 2002 o evropski mreži za usposabljanje pravosodja (3),

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 29. junija 2006 o usposabljanju na področju pravosodja v Evropski uniji (KOM(2006)0356), z dne 5. septembra 2007 o Evropi rezultatov: uporaba prava Skupnosti (KOM(2007)0502) in z dne 4. februarja 2008 o ustanovitvi foruma za razpravo o politikah in praksah EU na področju pravosodja (KOM(2008)0038),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/79/ES, Euratom, z dne 20. decembra 2007 o spremembi Protokola o statutu Sodišča (4) in naslednjih sprememb Poslovnika Sodišča, ki uvajajo obvezen postopek predhodnega odločanja,

ob upoštevanju členov 81(2)(h) in 82(1)(c) prihodnje pogodbe o delovanju Unije, kot jo uvaja Lizbonska pogodba, ki bi zagotovila pravno podlago za ukrepe, namenjene podpori za usposabljanje pravosodja in sodnega osebja,

ob upoštevanju člena 45 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0224/2008),

| A. | ker je raziskava, ki je bila za namene te resolucije opravljena v drugi polovici leta 2007, poudarila:






  — | velike razlike med nacionalnimi sodniki glede poznavanja prava Skupnosti (5) v Evropski uniji, pri čemer je to včasih zelo omejeno, |
| --- | --- | --- |

A.

ker je raziskava, ki je bila za namene te resolucije opravljena v drugi polovici leta 2007, poudarila:

—

velike razlike med nacionalnimi sodniki glede poznavanja prava Skupnosti (5) v Evropski uniji, pri čemer je to včasih zelo omejeno,

| — | nujnost izboljšanja splošnega znanja tujih jezikov pri nacionalnih sodnikih, |
| --- | --- |

—

nujnost izboljšanja splošnega znanja tujih jezikov pri nacionalnih sodnikih,

| — | težave nacionalnih sodnikov, s katerimi se srečujejo pri dostopanju do specifičnih in posodobljenih informacij o zakonodaji Skupnosti, |
| --- | --- |

—

težave nacionalnih sodnikov, s katerimi se srečujejo pri dostopanju do specifičnih in posodobljenih informacij o zakonodaji Skupnosti,

| — | potrebo po izboljšanju ter krepitvi začetnega in vseživljenjskega usposabljanja nacionalnih sodnikov o zakonodaji Skupnosti, |
| --- | --- |

—

potrebo po izboljšanju ter krepitvi začetnega in vseživljenjskega usposabljanja nacionalnih sodnikov o zakonodaji Skupnosti,

| — | sorazmerno pomanjkanje znanja sodnikov o postopku predhodnega odločanja ter potrebo po krepitvi dialoga med nacionalnimi sodniki in Sodiščem, |
| --- | --- |

—

sorazmerno pomanjkanje znanja sodnikov o postopku predhodnega odločanja ter potrebo po krepitvi dialoga med nacionalnimi sodniki in Sodiščem,

| — | dejstvo, da številni sodniki zakonodajo Skupnosti obravnavajo kot preveč zapleteno in nerazumljivo, |
| --- | --- |

—

dejstvo, da številni sodniki zakonodajo Skupnosti obravnavajo kot preveč zapleteno in nerazumljivo,

| — | potrebo po zagotavljanju, da je zakonodaja Skupnosti primernejša za uporabo nacionalnih sodnikov, |
| --- | --- |

—

potrebo po zagotavljanju, da je zakonodaja Skupnosti primernejša za uporabo nacionalnih sodnikov,

| B. | ker so za usposabljanje sodstva, vključno z njegovo evropsko razsežnostjo, še vedno odgovorne države članice; ker zgoraj navedeni Haaški program vsebuje izjavo Evropskega sveta, da naj se „prispevek EU sistematsko vključi v usposabljanje pravosodnih organov“ (6), in ker je usposabljanje sodstva v vsaki državi članici kljub vsemu skupno področje za institucije EU in vse države članice, |
| --- | --- |

B.

ker so za usposabljanje sodstva, vključno z njegovo evropsko razsežnostjo, še vedno odgovorne države članice; ker zgoraj navedeni Haaški program vsebuje izjavo Evropskega sveta, da naj se „prispevek EU sistematsko vključi v usposabljanje pravosodnih organov“ (6), in ker je usposabljanje sodstva v vsaki državi članici kljub vsemu skupno področje za institucije EU in vse države članice,

| C. | ker se zakonodaje Skupnosti ne sme obravnavati kot področja, ki je rezervirano za elitni organ strokovnjakov, in ker priložnosti za usposabljanje na tem področju ne smejo biti omejene na sodnike višjih sodišč, temveč enakomerno razširjene za sodnike na vseh ravneh sodnega sistema, |
| --- | --- |

C.

ker se zakonodaje Skupnosti ne sme obravnavati kot področja, ki je rezervirano za elitni organ strokovnjakov, in ker priložnosti za usposabljanje na tem področju ne smejo biti omejene na sodnike višjih sodišč, temveč enakomerno razširjene za sodnike na vseh ravneh sodnega sistema,

| D. | ker so nekateri organi, ki jih finančno podpira Skupnost, vse uspešnejši ter že usposabljajo večje število sodnikov in državnih tožilcev, |
| --- | --- |

D.

ker so nekateri organi, ki jih finančno podpira Skupnost, vse uspešnejši ter že usposabljajo večje število sodnikov in državnih tožilcev,

| E. | ker je znanje tujih jezikov bistveno za zagotovitev ustreznega sodnega sodelovanja, zlasti v civilnih in komercialnih zadevah, na področjih, na katerih je poskrbljeno za neposreden stik med sodniki, in za zagotovitev dostopa do programov izmenjave za sodnike, |
| --- | --- |

E.

ker je znanje tujih jezikov bistveno za zagotovitev ustreznega sodnega sodelovanja, zlasti v civilnih in komercialnih zadevah, na področjih, na katerih je poskrbljeno za neposreden stik med sodniki, in za zagotovitev dostopa do programov izmenjave za sodnike,

| F. | ker zdaj postopek predhodnega odločanja stalnemu prizadevanju Sodišča navkljub povprečno traja zelo dolgo in močno zmanjšuje privlačnost za nacionalne sodnike, |
| --- | --- |

F.

ker zdaj postopek predhodnega odločanja stalnemu prizadevanju Sodišča navkljub povprečno traja zelo dolgo in močno zmanjšuje privlačnost za nacionalne sodnike,

| G. | ker je Sodišče menilo, da morajo države članice oblikovati sistem pravnih sredstev in postopkov, ki zagotavljajo spoštovanje pravice do učinkovitega sodnega varstva pravic, ki izhajajo iz prava Skupnosti (7), |
| --- | --- |

G.

ker je Sodišče menilo, da morajo države članice oblikovati sistem pravnih sredstev in postopkov, ki zagotavljajo spoštovanje pravice do učinkovitega sodnega varstva pravic, ki izhajajo iz prava Skupnosti (7),

| H. | ker se nič iz te resolucije ne sme obravnavati kot element, ki vpliva na neodvisnost sodnikov in nacionalnih pravnih sistemov v skladu s priporočilom št. R(94)12 Odbora ministrov Sveta Evrope in evropsko listino iz leta 1998 o statutu za sodnike, |
| --- | --- |

H.

ker se nič iz te resolucije ne sme obravnavati kot element, ki vpliva na neodvisnost sodnikov in nacionalnih pravnih sistemov v skladu s priporočilom št. R(94)12 Odbora ministrov Sveta Evrope in evropsko listino iz leta 1998 o statutu za sodnike,

Nacionalni sodnik kot prvi sodnik zakonodaje Skupnosti

| 1. | ugotavlja, da Evropska skupnost temelji na načelu pravne države (8); ugotavlja, da zakonodaja Skupnosti ostaja mrtva črka na papirju, če je države članice ne uporabljajo pravilno, vključno z nacionalnimi sodniki, ki so zato osnova sodnega sistema Evropske unije in ki imajo osrednjo in nepogrešljivo vlogo pri ustanavljanju enotnega evropskega pravnega reda, nenazadnje glede na nedavne dosežke zakonodajalcev Skupnosti (9), da se jih bolj dejavno vključi v izvajanje prava Skupnosti in se jim dodeli večja odgovornost; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da Evropska skupnost temelji na načelu pravne države (8); ugotavlja, da zakonodaja Skupnosti ostaja mrtva črka na papirju, če je države članice ne uporabljajo pravilno, vključno z nacionalnimi sodniki, ki so zato osnova sodnega sistema Evropske unije in ki imajo osrednjo in nepogrešljivo vlogo pri ustanavljanju enotnega evropskega pravnega reda, nenazadnje glede na nedavne dosežke zakonodajalcev Skupnosti (9), da se jih bolj dejavno vključi v izvajanje prava Skupnosti in se jim dodeli večja odgovornost;

| 2. | pozdravlja priznanje Komisije, da imajo nacionalni sodniki ključno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja zakonodaje Skupnosti, na primer prek načel primarnosti zakonodaje Skupnosti, neposrednega učinka, usklajenosti razlage in odgovornosti države za kršitve zakonodaje Skupnosti; poziva Komisijo, naj si poleg že obstoječih sektorskih pobud še naprej prizadeva za to; poleg tega poziva Komisijo, da nemudoma nadaljuje z objavo obvestila o odškodninskih tožbah zaradi kršitev zakonodaje Skupnosti s strani nacionalnih organov; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja priznanje Komisije, da imajo nacionalni sodniki ključno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja zakonodaje Skupnosti, na primer prek načel primarnosti zakonodaje Skupnosti, neposrednega učinka, usklajenosti razlage in odgovornosti države za kršitve zakonodaje Skupnosti; poziva Komisijo, naj si poleg že obstoječih sektorskih pobud še naprej prizadeva za to; poleg tega poziva Komisijo, da nemudoma nadaljuje z objavo obvestila o odškodninskih tožbah zaradi kršitev zakonodaje Skupnosti s strani nacionalnih organov;

Vprašanja v zvezi z jezikom

| 3. | meni, da je jezik glavno orodje pravnikov; meni, da sedanja raven usposobljenosti nacionalnih sodnikov v tujih jezikih v povezavi z dejansko ravnjo znanja o pravu Skupnosti ne omejuje le možnosti za sodno sodelovanje pri specifičnih instrumentih, ampak tudi razvoj vzajemnega zaupanja, primerne uporabe doktrine acte clair ter sodelovanje v programih izmenjave; poziva vse udeležence, ki sodelujejo pri usposabljanju sodnikov, naj posebno pozornost namenijo poučevanju tujih jezikov; |
| --- | --- |

3.

meni, da je jezik glavno orodje pravnikov; meni, da sedanja raven usposobljenosti nacionalnih sodnikov v tujih jezikih v povezavi z dejansko ravnjo znanja o pravu Skupnosti ne omejuje le možnosti za sodno sodelovanje pri specifičnih instrumentih, ampak tudi razvoj vzajemnega zaupanja, primerne uporabe doktrine acte clair ter sodelovanje v programih izmenjave; poziva vse udeležence, ki sodelujejo pri usposabljanju sodnikov, naj posebno pozornost namenijo poučevanju tujih jezikov;

| 4. | opozarja, da je uporaba prava Skupnosti velik izziv za nacionalne sodnike, zlasti za tiste v državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile maja 2004 in pozneje, zaradi česar je bilo treba okrepiti ukrepe za spodbujanje poklicnega usposabljanja za sodnike v teh državah članicah; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je uporaba prava Skupnosti velik izziv za nacionalne sodnike, zlasti za tiste v državah članicah, ki so se Evropski uniji pridružile maja 2004 in pozneje, zaradi česar je bilo treba okrepiti ukrepe za spodbujanje poklicnega usposabljanja za sodnike v teh državah članicah;

| 5. | poleg tega meni, da je z uzakonitvijo vrste predpisov, ki vsebujejo kolizijska pravila, zakonodajno telo Skupnosti sprejelo politično odločitev, ki vključuje verjetno uporabo tuje zakonodaje pri nacionalnih sodnikih, po možnosti vključuje tudi uporabo primerjalnega pristopa; meni, da so ti elementi skupaj še dodaten razlog za obširnejše poučevanja tujega jezika; |
| --- | --- |

5.

poleg tega meni, da je z uzakonitvijo vrste predpisov, ki vsebujejo kolizijska pravila, zakonodajno telo Skupnosti sprejelo politično odločitev, ki vključuje verjetno uporabo tuje zakonodaje pri nacionalnih sodnikih, po možnosti vključuje tudi uporabo primerjalnega pristopa; meni, da so ti elementi skupaj še dodaten razlog za obširnejše poučevanja tujega jezika;

| 6. | meni, da je v javnem interesu izboljšati jezikovne sposobnosti sodstva v državah članicah; zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bo takšno usposabljanje brezplačno in lahko dostopno, ter naj preučijo možnost, da bi se sodniki lahko učili tujega jezika v državi članici, v kateri se govori, na primer v povezavi s sodelovanjem pri izmenjavi sodnikov; |
| --- | --- |

6.

meni, da je v javnem interesu izboljšati jezikovne sposobnosti sodstva v državah članicah; zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bo takšno usposabljanje brezplačno in lahko dostopno, ter naj preučijo možnost, da bi se sodniki lahko učili tujega jezika v državi članici, v kateri se govori, na primer v povezavi s sodelovanjem pri izmenjavi sodnikov;

| 7. | meni, da je dostop do strokovne literature v maternem jeziku sodnika pomemben za boljše razumevanje zakonodaje Skupnosti, ter ugotavlja očitno pomanjkanje strokovne literature o zakonodaji Skupnosti v nekaterih uradnih jezikih EU, na primer v zvezi z vprašanji mednarodnega zasebnega prava, in možne resne posledice, ki jih ima to za pripravo skupnega pravnega reda, ki izraža raznolikost zakonodajnih tradicij; zato poziva Komisijo, naj podpre pripravo takšne literature, zlasti v uradnih jezikih z manj govorci; |
| --- | --- |

7.

meni, da je dostop do strokovne literature v maternem jeziku sodnika pomemben za boljše razumevanje zakonodaje Skupnosti, ter ugotavlja očitno pomanjkanje strokovne literature o zakonodaji Skupnosti v nekaterih uradnih jezikih EU, na primer v zvezi z vprašanji mednarodnega zasebnega prava, in možne resne posledice, ki jih ima to za pripravo skupnega pravnega reda, ki izraža raznolikost zakonodajnih tradicij; zato poziva Komisijo, naj podpre pripravo takšne literature, zlasti v uradnih jezikih z manj govorci;

Dostop do zadevnih pravnih virov

| 8. | ugotavlja, da popolne in posodobljene informacije o zakonodaji Skupnosti številnim sodnikom niso na voljo v sistematični in ustrezni obliki ter da je zakonodaja Skupnosti včasih slabo zastopana v domačih uradnih listih, zakonikih, pripombah, strokovnih revijah in učbenikih ter temelji na prevodih različne kakovosti; poziva države članice, naj obnovijo prizadevanje na tem področju; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da popolne in posodobljene informacije o zakonodaji Skupnosti številnim sodnikom niso na voljo v sistematični in ustrezni obliki ter da je zakonodaja Skupnosti včasih slabo zastopana v domačih uradnih listih, zakonikih, pripombah, strokovnih revijah in učbenikih ter temelji na prevodih različne kakovosti; poziva države članice, naj obnovijo prizadevanje na tem področju;

| 9. | meni, da dejanski evropski pravosodni prostor, v katerem lahko poteka učinkovito sodno sodelovanje, zahteva ne le poznavanje evropske zakonodaje, ampak tudi vzajemno splošno poznavanje pravnih sistemov drugih držav članic; poudarja neskladnost pri obravnavi tuje zakonodaje v Evropski uniji in meni, da je treba to pomembno vprašanje obravnavati v prihodnosti; v zvezi s tem upošteva napovedano horizontalno študijo Komisije o obravnavi tuje zakonodaje v civilnih in gospodarskih zadevah ter potekajoče študije v okviru haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu; |
| --- | --- |

9.

meni, da dejanski evropski pravosodni prostor, v katerem lahko poteka učinkovito sodno sodelovanje, zahteva ne le poznavanje evropske zakonodaje, ampak tudi vzajemno splošno poznavanje pravnih sistemov drugih držav članic; poudarja neskladnost pri obravnavi tuje zakonodaje v Evropski uniji in meni, da je treba to pomembno vprašanje obravnavati v prihodnosti; v zvezi s tem upošteva napovedano horizontalno študijo Komisije o obravnavi tuje zakonodaje v civilnih in gospodarskih zadevah ter potekajoče študije v okviru haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu;

| 10. | pozdravlja namen Komisije, da podpre izboljšano razpoložljivost nacionalnih zbirk podatkov o odločitvah nacionalnega sodišča v zvezi z zakonodajo Skupnosti; meni, da morajo biti te zbirke podatkov čim bolj popolne in uporabniku prijazne; poleg tega meni, da bi bile konvencije ter Uredba o pristojnosti in izvrševanju sodb v civilnih in gospodarskih zadevah pomembne za evropsko zbirko podatkov, ker jih državni sodniki pogosto uporabljajo; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja namen Komisije, da podpre izboljšano razpoložljivost nacionalnih zbirk podatkov o odločitvah nacionalnega sodišča v zvezi z zakonodajo Skupnosti; meni, da morajo biti te zbirke podatkov čim bolj popolne in uporabniku prijazne; poleg tega meni, da bi bile konvencije ter Uredba o pristojnosti in izvrševanju sodb v civilnih in gospodarskih zadevah pomembne za evropsko zbirko podatkov, ker jih državni sodniki pogosto uporabljajo;

| 11. | meni, da morajo imeti nacionalni sodniki dostop do zbirk podatkov, ki vsebujejo tekoče predloge za sprejetje predhodnih odločb iz vseh držav članic; meni, da je prav tako koristno, da se sodbe predložitvenih sodišč, ki uporabljajo predhodno odločanje, nadalje objavljajo, kot že omenja obvestilo Sodišča o sklicih z nacionalnih sodišč za predhodno odločanje (10); |
| --- | --- |

11.

meni, da morajo imeti nacionalni sodniki dostop do zbirk podatkov, ki vsebujejo tekoče predloge za sprejetje predhodnih odločb iz vseh držav članic; meni, da je prav tako koristno, da se sodbe predložitvenih sodišč, ki uporabljajo predhodno odločanje, nadalje objavljajo, kot že omenja obvestilo Sodišča o sklicih z nacionalnih sodišč za predhodno odločanje (10);

| 12. | glede na količino razpoložljivih spletnih informacij o zakonodaji Skupnosti meni, da sodniki ne smejo biti usposobljeni le v zvezi z vsebino zakonodaje, ampak tudi glede učinkovitega dostopa do posodobljenih pravnih virov; |
| --- | --- |

12.

glede na količino razpoložljivih spletnih informacij o zakonodaji Skupnosti meni, da sodniki ne smejo biti usposobljeni le v zvezi z vsebino zakonodaje, ampak tudi glede učinkovitega dostopa do posodobljenih pravnih virov;

| 13. | pozdravlja zavezo Komisije, da objavi povzetek pravnih aktov Skupnosti, namenjen državljanom, ter meni, da bi takšni nepravniški povzetki pravnikom prav tako pomagali do hitrejšega dostopa do zadevnih informacij; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja zavezo Komisije, da objavi povzetek pravnih aktov Skupnosti, namenjen državljanom, ter meni, da bi takšni nepravniški povzetki pravnikom prav tako pomagali do hitrejšega dostopa do zadevnih informacij;

| 14. | spodbuja razvoj spletnih orodij in pobud na področju e-učenja, ki jih je treba, medtem ko niso popoln odgovor na usposabljanje, obravnavati kot dopolnilne k medosebnemu stiku med sodniki in učitelji; |
| --- | --- |

14.

spodbuja razvoj spletnih orodij in pobud na področju e-učenja, ki jih je treba, medtem ko niso popoln odgovor na usposabljanje, obravnavati kot dopolnilne k medosebnemu stiku med sodniki in učitelji;

Proti bolj strukturiranemu okviru za usposabljanje sodstva v Evropski uniji

| 15. | poziva, naj bo prispevek EU k usposabljanju vseh članov sodstva na nacionalni ravni:






  — | sistematično vključen v usposabljanje za sodne poklice in v preskuse za opravljanje sodnega poklica, |
| --- | --- | --- |

15.

poziva, naj bo prispevek EU k usposabljanju vseh članov sodstva na nacionalni ravni:

—

sistematično vključen v usposabljanje za sodne poklice in v preskuse za opravljanje sodnega poklica,

| — | dodatno okrepljen čim bolj na začetku z večjo usmerjenostjo v praktične vidike, |
| --- | --- |

—

dodatno okrepljen čim bolj na začetku z večjo usmerjenostjo v praktične vidike,

| — | zajema metode razlage in pravna načela, ki so lahko domačemu pravnemu redu neznana, vendar imajo pomembno vlogo v zakonodaji Skupnosti; |
| --- | --- |

—

zajema metode razlage in pravna načela, ki so lahko domačemu pravnemu redu neznana, vendar imajo pomembno vlogo v zakonodaji Skupnosti;

| 16. | ugotavlja vse večjo uspešnost programov izmenjave med člani sodstva; spodbuja evropsko mrežo za usposabljanje sodstva, naj poskrbi, da bo dostopna najširšemu krogu sodnikov, ter zagotovi ustrezno vključitev sodnikov iz civilnega, gospodarskega in upravnega okolja; pozdravlja dejavnosti mreže na področju jezikovnega usposabljanja in razširitev programa izmenjave na Sodišče, Eurojust in Evropsko sodišče za človekove pravice; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja vse večjo uspešnost programov izmenjave med člani sodstva; spodbuja evropsko mrežo za usposabljanje sodstva, naj poskrbi, da bo dostopna najširšemu krogu sodnikov, ter zagotovi ustrezno vključitev sodnikov iz civilnega, gospodarskega in upravnega okolja; pozdravlja dejavnosti mreže na področju jezikovnega usposabljanja in razširitev programa izmenjave na Sodišče, Eurojust in Evropsko sodišče za človekove pravice;

| 17. | meni, da je razpoložljivost nacionalnih sodnikov za sodelovanje pri osnovnem in naprednem usposabljanju najpomembnejše logistično in finančno vprašanje za države članice; meni, da sodniki načeloma ne bi smeli plačevati nobenih stroškov za svoje usposabljanje na področju zakonodaje Skupnosti; zahteva, da Komisija Parlamentu zagotovi oceno stroškov za začasno nadomeščanje sodnikov, ki se udeležijo programov izmenjave, za vsako državo članico; |
| --- | --- |

17.

meni, da je razpoložljivost nacionalnih sodnikov za sodelovanje pri osnovnem in naprednem usposabljanju najpomembnejše logistično in finančno vprašanje za države članice; meni, da sodniki načeloma ne bi smeli plačevati nobenih stroškov za svoje usposabljanje na področju zakonodaje Skupnosti; zahteva, da Komisija Parlamentu zagotovi oceno stroškov za začasno nadomeščanje sodnikov, ki se udeležijo programov izmenjave, za vsako državo članico;

| 18. | ker je Komisija priznala, da ima EJTN dejansko monopol nad izvajanjem programa izmenjave za sodne organe, jo poziva, naj zagotovi, da se v postopkih, na podlagi katerih se uporablja EJTN za sredstva tega programa izmenjav, upošteva ta monopol; zlasti poziva, naj se te postopke poenostavi in s tem zagotovi, da bi bila sredstva na voljo pravočasno in bi EJTN tako lahko pripravil in izvajal učinkovit program, ki bo izpolnjeval pričakovanja in dane zaveze sodelujočim nacionalnim šolam, mednarodnim organom ter sodnikom in tožilcem; meni, da bi lahko bila v nasprotnem primeru vprašljiva verodostojnost programa izmenjav, kar bi škodovalo državnim sodnikom in tožilcem, ki v njem sodelujejo, in doseganju vzajemnega zaupanja v evropske pravosodne sisteme; |
| --- | --- |

18.

ker je Komisija priznala, da ima EJTN dejansko monopol nad izvajanjem programa izmenjave za sodne organe, jo poziva, naj zagotovi, da se v postopkih, na podlagi katerih se uporablja EJTN za sredstva tega programa izmenjav, upošteva ta monopol; zlasti poziva, naj se te postopke poenostavi in s tem zagotovi, da bi bila sredstva na voljo pravočasno in bi EJTN tako lahko pripravil in izvajal učinkovit program, ki bo izpolnjeval pričakovanja in dane zaveze sodelujočim nacionalnim šolam, mednarodnim organom ter sodnikom in tožilcem; meni, da bi lahko bila v nasprotnem primeru vprašljiva verodostojnost programa izmenjav, kar bi škodovalo državnim sodnikom in tožilcem, ki v njem sodelujejo, in doseganju vzajemnega zaupanja v evropske pravosodne sisteme;

| 19. | upošteva oceno Komisije, da je zdaj najprimernejša možnost za spodbujanje usposabljanja na področju evropskega sodstva finančna podpora različnim organom prek okvirnega programa za pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013, ter da je mogoče ponovno odpreti vprašanje razvoja evropskih struktur za usposabljanje sodstva v primerjavi z drugimi oblikami, ko se program zaključi; |
| --- | --- |

19.

upošteva oceno Komisije, da je zdaj najprimernejša možnost za spodbujanje usposabljanja na področju evropskega sodstva finančna podpora različnim organom prek okvirnega programa za pravice in pravosodje za obdobje 2007–2013, ter da je mogoče ponovno odpreti vprašanje razvoja evropskih struktur za usposabljanje sodstva v primerjavi z drugimi oblikami, ko se program zaključi;

| 20. | poziva Komisijo, naj strogo oceni rezultate tega okvirnega programa glede na to resolucijo in oblikuje nove predloge za razvoj in raznolikost ukrepov za spodbujanje poklicnega usposabljanja sodnikov; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj strogo oceni rezultate tega okvirnega programa glede na to resolucijo in oblikuje nove predloge za razvoj in raznolikost ukrepov za spodbujanje poklicnega usposabljanja sodnikov;

| 21. | vendar meni, da je zdaj čas za pragmatično institucionalno rešitev za vprašanje usposabljanja sodstva na ravni EU, ki v celoti uporablja obstoječe strukture, medtem ko se izogiba nepotrebnemu podvajanju programov in struktur; zato poziva k oblikovanju evropske akademije za pravosodje, sestavljene iz evropske mreže za usposabljanje sodstva in akademije za evropsko pravo; poziva, naj ta institucionalna rešitev upošteva zadevne izkušnje, pridobljene pri vodenju evropske policijske akademije; |
| --- | --- |

21.

vendar meni, da je zdaj čas za pragmatično institucionalno rešitev za vprašanje usposabljanja sodstva na ravni EU, ki v celoti uporablja obstoječe strukture, medtem ko se izogiba nepotrebnemu podvajanju programov in struktur; zato poziva k oblikovanju evropske akademije za pravosodje, sestavljene iz evropske mreže za usposabljanje sodstva in akademije za evropsko pravo; poziva, naj ta institucionalna rešitev upošteva zadevne izkušnje, pridobljene pri vodenju evropske policijske akademije;

| 22. | meni, da nacionalni sodniki ne morejo zavzeti pasivnega odnosa do zakonodaje Skupnosti, kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča v zvezi z nacionalnimi sodišči, ki na lastno pobudo odpirajo vprašanja zakonodaje Skupnosti (11); |
| --- | --- |

22.

meni, da nacionalni sodniki ne morejo zavzeti pasivnega odnosa do zakonodaje Skupnosti, kot je razvidno iz sodne prakse Sodišča v zvezi z nacionalnimi sodišči, ki na lastno pobudo odpirajo vprašanja zakonodaje Skupnosti (11);

| 23. | poziva, naj se usposabljanje kandidatov za imenovanje na sodniške položaje okrepi od začetka, sorazmerno z navedenimi odstavki o državnih sodnikih; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj se usposabljanje kandidatov za imenovanje na sodniške položaje okrepi od začetka, sorazmerno z navedenimi odstavki o državnih sodnikih;

Okrepljen dialog med nacionalnimi sodniki in Sodiščem

| 24. | meni, da je postopek predhodnega odločanja temeljno jamstvo za skladnost pravnega reda Skupnosti in enotne uporabe zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

24.

meni, da je postopek predhodnega odločanja temeljno jamstvo za skladnost pravnega reda Skupnosti in enotne uporabe zakonodaje Skupnosti;

| 25. | poziva Sodišče in vse zadevne strani, naj dodatno skrajšajo povprečno dolžino postopka predhodnega odločanja, s čimer zagotovijo temeljno priložnost za dialog, ki bo privlačnejši za nacionalne sodnike; |
| --- | --- |

25.

poziva Sodišče in vse zadevne strani, naj dodatno skrajšajo povprečno dolžino postopka predhodnega odločanja, s čimer zagotovijo temeljno priložnost za dialog, ki bo privlačnejši za nacionalne sodnike;

| 26. | poziva Komisijo, naj razišče, ali nacionalna pravila o postopku pomenijo resnično ali možno oviro možnosti, da sodišče države članice sprejme predlog za sprejetje predhodne določbe, kot je določeno v drugem odstavku člena 234 Pogodbe ES, ter naj strogo obravnava vse kršitve, ki jih pomeni takšna ovira; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj razišče, ali nacionalna pravila o postopku pomenijo resnično ali možno oviro možnosti, da sodišče države članice sprejme predlog za sprejetje predhodne določbe, kot je določeno v drugem odstavku člena 234 Pogodbe ES, ter naj strogo obravnava vse kršitve, ki jih pomeni takšna ovira;

| 27. | meni, da omejitve pristojnosti Sodišča, zlasti v zvezi z naslovom IV Pogodbe ES, po nepotrebnem posegajo v enotno uporabo zakonodaje Skupnosti na teh področjih ter pošiljajo negativno sporočilo večini sodnikov, ki se ukvarjajo s temi zadevami, s čimer jim onemogočajo vzpostavitev neposrednega stika s Sodiščem ter ustvarjajo nepotrebne zamude; |
| --- | --- |

27.

meni, da omejitve pristojnosti Sodišča, zlasti v zvezi z naslovom IV Pogodbe ES, po nepotrebnem posegajo v enotno uporabo zakonodaje Skupnosti na teh področjih ter pošiljajo negativno sporočilo večini sodnikov, ki se ukvarjajo s temi zadevami, s čimer jim onemogočajo vzpostavitev neposrednega stika s Sodiščem ter ustvarjajo nepotrebne zamude;

| 28. | obžaluje, da bodo po členu 10 Protokola o prehodnih določbah, priloženega Lizbonski pogodbi, pristojnosti Sodišča v zvezi z akti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred začetkom veljavnosti pogodbe, ostale enake, kot so po sedanji Pogodbi EU, za prehodno obdobje petih let; vendar pozdravlja izjavo medvladne konference v zvezi s tem členom protokola ter poziva Svet in Komisijo, naj sodelujeta s Parlamentom pri ponovnem sprejetju tistih aktov na področju policijskega in sodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki so bili sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da bodo po členu 10 Protokola o prehodnih določbah, priloženega Lizbonski pogodbi, pristojnosti Sodišča v zvezi z akti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred začetkom veljavnosti pogodbe, ostale enake, kot so po sedanji Pogodbi EU, za prehodno obdobje petih let; vendar pozdravlja izjavo medvladne konference v zvezi s tem členom protokola ter poziva Svet in Komisijo, naj sodelujeta s Parlamentom pri ponovnem sprejetju tistih aktov na področju policijskega in sodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, ki so bili sprejeti pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| 29. | glede uvedbe obveznega postopka predhodnega odločanja se strinja s Svetom, da je pomembno, da Sodišče zagotovi navodila, na katera se lahko sklicujejo nacionalni sodniki, ko se odločajo, ali naj zahtevajo nujni postopek; |
| --- | --- |

29.

glede uvedbe obveznega postopka predhodnega odločanja se strinja s Svetom, da je pomembno, da Sodišče zagotovi navodila, na katera se lahko sklicujejo nacionalni sodniki, ko se odločajo, ali naj zahtevajo nujni postopek;

| 30. | poziva Sodišče, naj preuči vse mogoče izboljšave postopka predhodnega odločanja, ki bi predložitvenega sodnika tesneje vključile v postopke Sodišča, vključno z boljšimi možnostmi za pojasnitev sklicevanja in sodelovanje pri ustnem postopku; |
| --- | --- |

30.

poziva Sodišče, naj preuči vse mogoče izboljšave postopka predhodnega odločanja, ki bi predložitvenega sodnika tesneje vključile v postopke Sodišča, vključno z boljšimi možnostmi za pojasnitev sklicevanja in sodelovanje pri ustnem postopku;

| 31. | meni, da v decentraliziranem in zrelem evropskem pravnem redu državni sodniki ne smejo biti zapostavljeni, ampak jim je treba dodeliti več odgovornosti ter jih dodatno spodbuditi pri njihovi vlogi prvih sodnikov prava Skupnosti; zato poziva k preučitvi sistema „zelene luči“, pri katerem bi lahko državni sodniki svoje predlagane odgovore na vprašanja vključili v vprašanja, ki jih posredujejo Sodišču, ki bi se lahko nato v določenem času odločilo, ali sprejme predlagano sodbo ali samo odloča na način pritožbenega sodišča; |
| --- | --- |

31.

meni, da v decentraliziranem in zrelem evropskem pravnem redu državni sodniki ne smejo biti zapostavljeni, ampak jim je treba dodeliti več odgovornosti ter jih dodatno spodbuditi pri njihovi vlogi prvih sodnikov prava Skupnosti; zato poziva k preučitvi sistema „zelene luči“, pri katerem bi lahko državni sodniki svoje predlagane odgovore na vprašanja vključili v vprašanja, ki jih posredujejo Sodišču, ki bi se lahko nato v določenem času odločilo, ali sprejme predlagano sodbo ali samo odloča na način pritožbenega sodišča;

Pravni predpisi, bolje prilagojeni uporabi nacionalnih sodnikov

| 32. | je seznanjen z oblikovanjem foruma za razprave o politikah in praksah EU na področju pravosodja ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo forum svoja posvetovanja opravljal na pregleden način; je seznanjen z zavezo Komisije, da redno poroča Parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

32.

je seznanjen z oblikovanjem foruma za razprave o politikah in praksah EU na področju pravosodja ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo forum svoja posvetovanja opravljal na pregleden način; je seznanjen z zavezo Komisije, da redno poroča Parlamentu in Svetu;

| 33. | vztraja pri potrebi po jasnejšem jeziku v zakonodaji Skupnosti ter večji terminološki skladnosti med zakonodajnimi instrumenti; zlasti podpira uporabo načrtovanega skupnega referenčnega okvira v evropskem pogodbenem pravu kot instrumenta za sprejemanje boljše zakonodaje; |
| --- | --- |

33.

vztraja pri potrebi po jasnejšem jeziku v zakonodaji Skupnosti ter večji terminološki skladnosti med zakonodajnimi instrumenti; zlasti podpira uporabo načrtovanega skupnega referenčnega okvira v evropskem pogodbenem pravu kot instrumenta za sprejemanje boljše zakonodaje;

| 34. | odločno podpira vztrajanje Komisije pri tem, da države članice sistematično zagotovijo korelacijske tabele, ki kažejo, kako se direktive Skupnosti uporabljajo v nacionalnih predpisih; se strinja, da takšne tabele zagotavljajo koristne informacije ob najmanjših stroških in obremenitvah; razen tega meni, da korelacijske tabele povečujejo preglednost izvajanja zakonodaje Skupnosti ter dajejo nacionalnim sodnikom in strankam dejansko priložnost, da ugotovijo, ali je zakonodaja Skupnosti podlaga za določen nacionalni predpis, ter da sami preverijo, ali je bil prenos opravljen ustrezno, in če je bil opravljen ustrezno, kako je bil izveden; |
| --- | --- |

34.

odločno podpira vztrajanje Komisije pri tem, da države članice sistematično zagotovijo korelacijske tabele, ki kažejo, kako se direktive Skupnosti uporabljajo v nacionalnih predpisih; se strinja, da takšne tabele zagotavljajo koristne informacije ob najmanjših stroških in obremenitvah; razen tega meni, da korelacijske tabele povečujejo preglednost izvajanja zakonodaje Skupnosti ter dajejo nacionalnim sodnikom in strankam dejansko priložnost, da ugotovijo, ali je zakonodaja Skupnosti podlaga za določen nacionalni predpis, ter da sami preverijo, ali je bil prenos opravljen ustrezno, in če je bil opravljen ustrezno, kako je bil izveden;

*

* *

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložene dokumente posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču in Evropskemu varuhu človekovih pravic. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložene dokumente posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču in Evropskemu varuhu človekovih pravic.

---

(1)  UL C 53, 3.3.2005, str. 1.

(2)  UL C 267, 14.10.1991, str. 33.

(3)  UL C 273 E, 14.11.2003, str. 99.

(4)  UL L 24, 29.1.2008, str. 42.

(5)  Za namene te resolucije se pri sklicevanjih na pravo Skupnosti razume, kot da vključuje tudi pravo Unije.

(6)  UL C 53, 3.3.2005, str. 1, odstavek 12.

(7)  Zadeva C-50/00 P UPA [2002] ECR I-6677, odstavek 41.

(8)  Zadeva 294/83 „Les Verts“ proti Evropskemu parlamentu [1986] ECR 1339, odstavek 23.

(9)  Glej na primer Uredbo Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

(10)  UL C 143, 11.6.2005, str. 1, odstavek 31.

(11)  Zadeve C-312/93 Peterbroeck [1995] ECR I-4599, C-473/00 Cofidis [2002] ECR I-10875 in C-168/05 Mostaza Claro [2006] ECR I-10421.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/33

---

Sreda, 9. julij 2008Spori v zvezi z Airbusom in Boeingom v STO

P6_TA(2008)0353

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o sporih med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike pri Svetovni trgovinski organizaciji zaradi domnevnih subvencij Airbusu in Boeingu

2009/C 294 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporov Svetovne trgovinske organizacije (STO) med Evropsko unijo (EU) in Združenimi državami Amerike (ZDA) zaradi domnevnih subvencij Airbusu in Boeingu,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o transatlantskih gospodarskih odnosih EU–ZDA (1),

ob upoštevanju resolucije senata ZDA (Res. 632) z dne 8. decembra 2006, ki poziva ZDA in EU naj si skupaj prizadevata za okrepitev transatlantskega trga,

ob upoštevanju vrhunskega srečanja EU–ZDA 30. aprila 2007,

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker ceni transatlantsko partnerstvo med EU in ZDA in na splošno podpira pravične in uravnotežene trgovinske politike, |
| --- | --- |

A.

ker ceni transatlantsko partnerstvo med EU in ZDA in na splošno podpira pravične in uravnotežene trgovinske politike,

| B. | ker so v zadnjem desetletju transatlantski gospodarski odnosi doživeli obdobje povezovanja, kakršnega še ni bilo, saj so evropske naložbe v ZDA predstavljale 75 % celotnega ameriškega priliva naložb v letu 2006, naložbe ZDA v Evropi pa so se povečale na rekordnih 128 milijard USD (128 000 000 000), kar je 59 % celotnega ameriškega tujega neposrednega odliva naložb v letu 2006, |
| --- | --- |

B.

ker so v zadnjem desetletju transatlantski gospodarski odnosi doživeli obdobje povezovanja, kakršnega še ni bilo, saj so evropske naložbe v ZDA predstavljale 75 % celotnega ameriškega priliva naložb v letu 2006, naložbe ZDA v Evropi pa so se povečale na rekordnih 128 milijard USD (128 000 000 000), kar je 59 % celotnega ameriškega tujega neposrednega odliva naložb v letu 2006,

| C. | ker je letalska industrija izjemno pomembna za zaposlovanje in ustvarjanje delovnih mest, zlasti v sektorjih, kjer je potrebna visoka usposobljenost delavcev, ter tudi za številne druge sektorje, za regionalni razvoj in za najsodobnejše nadnacionalno industrijsko sodelovanje, |
| --- | --- |

C.

ker je letalska industrija izjemno pomembna za zaposlovanje in ustvarjanje delovnih mest, zlasti v sektorjih, kjer je potrebna visoka usposobljenost delavcev, ter tudi za številne druge sektorje, za regionalni razvoj in za najsodobnejše nadnacionalno industrijsko sodelovanje,

| D. | ker imata v civilni letalski industriji tako Airbus kot Boeing zmožnost, da oblikujeta in gradita velika komercialna letala, in ker je v interesu letalskih družb in njihovih uporabnikov, da se ohrani visoka stopnja zdrave konkurence, |
| --- | --- |

D.

ker imata v civilni letalski industriji tako Airbus kot Boeing zmožnost, da oblikujeta in gradita velika komercialna letala, in ker je v interesu letalskih družb in njihovih uporabnikov, da se ohrani visoka stopnja zdrave konkurence,

| E. | ker so leta 1992 EU in ZDA podpisale dvostranski sporazum o trgovini velikih civilnih letal (sporazum iz leta 1992), s katerim so bili ustvarjeni enakopravni pogoji s pravili, ki urejajo vladno podporo, |
| --- | --- |

E.

ker so leta 1992 EU in ZDA podpisale dvostranski sporazum o trgovini velikih civilnih letal (sporazum iz leta 1992), s katerim so bili ustvarjeni enakopravni pogoji s pravili, ki urejajo vladno podporo,

| F. | ker se je EU strogo držala celotnega sporazuma iz leta 1992 in je redno zagotavljala dokaze, da ga je upoštevala, |
| --- | --- |

F.

ker se je EU strogo držala celotnega sporazuma iz leta 1992 in je redno zagotavljala dokaze, da ga je upoštevala,

| G. | ker so ZDA v veliki meri prezrle svoje dolžnosti iz tega sporazuma, saj niso poročale o subvencioniranju Boeinga, podelile pa so mu tudi subvencije, ki so presegale dogovorjene meje, in nedovoljene subvencije, |
| --- | --- |

G.

ker so ZDA v veliki meri prezrle svoje dolžnosti iz tega sporazuma, saj niso poročale o subvencioniranju Boeinga, podelile pa so mu tudi subvencije, ki so presegale dogovorjene meje, in nedovoljene subvencije,

| H. | ker je bila zaradi sporazuma iz leta 1992 v tem sektorju stabilnost ohranjena do leta 2004, ko so se ZDA enostransko odločile odstopiti od sporazuma in predložiti zadevo Svetovni trgovinski organizaciji zoper EU zaradi evropskega vračljivega financiranja, ki je v celoti v skladu s sporazumom iz leta 1992 in je podobno financiranju Boeinga, namenjeno za razvoj in proizvodnjo velikih delov modela 787 na Japonskem in v drugih državah, ki si delijo tveganje, |
| --- | --- |

H.

ker je bila zaradi sporazuma iz leta 1992 v tem sektorju stabilnost ohranjena do leta 2004, ko so se ZDA enostransko odločile odstopiti od sporazuma in predložiti zadevo Svetovni trgovinski organizaciji zoper EU zaradi evropskega vračljivega financiranja, ki je v celoti v skladu s sporazumom iz leta 1992 in je podobno financiranju Boeinga, namenjeno za razvoj in proizvodnjo velikih delov modela 787 na Japonskem in v drugih državah, ki si delijo tveganje,

| I. | ker EU kljub številnim poštenim prizadevanjem doslej ni uspela oblikovati poštene in uravnotežene podlage za sporazumno rešitev, |
| --- | --- |

I.

ker EU kljub številnim poštenim prizadevanjem doslej ni uspela oblikovati poštene in uravnotežene podlage za sporazumno rešitev,

| J. | ker ponovno izraža svojo podporo Komisiji, ki je bila vedno naklonjena uravnoteženi in sporazumni rešitvi brez pogojevanja, |
| --- | --- |

J.

ker ponovno izraža svojo podporo Komisiji, ki je bila vedno naklonjena uravnoteženi in sporazumni rešitvi brez pogojevanja,

| K. | ker je uravnotežena in pravična vladna podpora na letalskem in vesoljskem področju na obeh straneh Atlantika privedla do raziskav in inovacij, večje varnosti, boljše okoljske učinkovitosti ter uspešnosti zračnega prevoza, |
| --- | --- |

K.

ker je uravnotežena in pravična vladna podpora na letalskem in vesoljskem področju na obeh straneh Atlantika privedla do raziskav in inovacij, večje varnosti, boljše okoljske učinkovitosti ter uspešnosti zračnega prevoza,

| L. | ker je financiranje Airbusa s strani držav članic strogo omejeno, vračljivo z obrestmi in nima nobenega vpliva na konkurenčnost Boeinga, saj je Airbus povrnil 40 %, več kot je prejel od vlad držav članic od leta 1992, ter je doslej preplačal 7 milijard EUR, |
| --- | --- |

L.

ker je financiranje Airbusa s strani držav članic strogo omejeno, vračljivo z obrestmi in nima nobenega vpliva na konkurenčnost Boeinga, saj je Airbus povrnil 40 %, več kot je prejel od vlad držav članic od leta 1992, ter je doslej preplačal 7 milijard EUR,

| M. | ker EU oporeka številnim nedovoljenim in kaznivim ameriškim zveznim, državnim in lokalnim subvencijam za Boeing, ki znašajo 23,7 milijard USD v obliki nevračljivih subvencij za obdobje zadnjih dveh desetletij in do leta 2024, |
| --- | --- |

M.

ker EU oporeka številnim nedovoljenim in kaznivim ameriškim zveznim, državnim in lokalnim subvencijam za Boeing, ki znašajo 23,7 milijard USD v obliki nevračljivih subvencij za obdobje zadnjih dveh desetletij in do leta 2024,

| N. | ker ponavlja svoje prepričanje o pomembnosti pravične in odprte konkurence pri javnih razpisih ter z odobravanjem vzame na znanje pogodbo, ki je bila dodeljena skupini Northrop Grumman European Aeronautic Defence and Space company (EADS) za program zračnih tankerjev na podlagi nepristranskih meril za opredelitev in določitev najboljše in najprimernejše opreme za ameriško letalstvo
  ,

  in jo ugodno ocenjuje, |
| --- | --- |

N.

ker ponavlja svoje prepričanje o pomembnosti pravične in odprte konkurence pri javnih razpisih ter z odobravanjem vzame na znanje pogodbo, ki je bila dodeljena skupini Northrop Grumman European Aeronautic Defence and Space company (EADS) za program zračnih tankerjev na podlagi nepristranskih meril za opredelitev in določitev najboljše in najprimernejše opreme za ameriško letalstvo
  ,

  in jo ugodno ocenjuje,

| O. | ker zaskrbljeno opaža ostre napade Boeinga, ki želi vodstvo EADS in nekatere države članice prikazati kot „nezanesljive poslovne partnerje na letalskem in vesoljskem področju“ ter kot varnostno grožnjo za vojaško pripravljenost ZDA; to sporočilo v Evropi ni ostalo neopaženo, |
| --- | --- |

O.

ker zaskrbljeno opaža ostre napade Boeinga, ki želi vodstvo EADS in nekatere države članice prikazati kot „nezanesljive poslovne partnerje na letalskem in vesoljskem področju“ ter kot varnostno grožnjo za vojaško pripravljenost ZDA; to sporočilo v Evropi ni ostalo neopaženo,

| P. | ker je poročilo urada za vladno odgovornost ZDA, ki podpira pritožbo na ponudbo Boeinga, priznano zgolj kot ocena postopka izbire in ne kot ocena letala; ker ponavlja svoje prepričanje, da bo neoporečnost postopka javnih razpisov ameriškega ministrstva za obrambo ostala nespremenjena za vse konkurente, |
| --- | --- |

P.

ker je poročilo urada za vladno odgovornost ZDA, ki podpira pritožbo na ponudbo Boeinga, priznano zgolj kot ocena postopka izbire in ne kot ocena letala; ker ponavlja svoje prepričanje, da bo neoporečnost postopka javnih razpisov ameriškega ministrstva za obrambo ostala nespremenjena za vse konkurente,

| 1. | na Komisijo naslavlja naslednja priporočila v imenu EU za zaščito interesov držav članic in obsežne civilne letalske industrije EU:






  (a) | Parlament poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da se bodo Skupnost in države članice primerno odzvale na vse protikonkurenčne ukrepe v zakonodaji ali izvajanih politikah, ki bi neustrezno omejevali konkurenčnost podjetij EU pri civilnih ali vojaških programih; |
| --- | --- | --- |

1.

na Komisijo naslavlja naslednja priporočila v imenu EU za zaščito interesov držav članic in obsežne civilne letalske industrije EU:

(a)

Parlament poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da se bodo Skupnost in države članice primerno odzvale na vse protikonkurenčne ukrepe v zakonodaji ali izvajanih politikah, ki bi neustrezno omejevali konkurenčnost podjetij EU pri civilnih ali vojaških programih;

| (b) | Parlament v celoti podpira zaščito interesov EU v sedanjem postopku reševanja spora pri STO in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za to; vendar dvomi, da bo odločitev STO zagotovila potrebno dolgoročno rešitev, ki je potrebna za trg kot osnova za prihodnjo mirno in pravično konkurenco v tem sektorju, do česar pa bi lahko privedla sporazumna rešitev; |
| --- | --- |

(b)

Parlament v celoti podpira zaščito interesov EU v sedanjem postopku reševanja spora pri STO in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za to; vendar dvomi, da bo odločitev STO zagotovila potrebno dolgoročno rešitev, ki je potrebna za trg kot osnova za prihodnjo mirno in pravično konkurenco v tem sektorju, do česar pa bi lahko privedla sporazumna rešitev;

| (c) | Parlament meni, da mora biti izhodiščna točka za vse pogovore razprava brez postavljanja predpogojev za pogajanja, s čimer bi bila dokazana resnična namera obeh strani glede dosege pragmatičnega ravnotežja med civilno podporo EU in vojaško-industrijsko shemo ZDA, ki ureja tiste vidike vladnega posredovanja, ki se dejansko vtikajo v vzpostavitev resnične enakopravnosti. |
| --- | --- |

(c)

Parlament meni, da mora biti izhodiščna točka za vse pogovore razprava brez postavljanja predpogojev za pogajanja, s čimer bi bila dokazana resnična namera obeh strani glede dosege pragmatičnega ravnotežja med civilno podporo EU in vojaško-industrijsko shemo ZDA, ki ureja tiste vidike vladnega posredovanja, ki se dejansko vtikajo v vzpostavitev resnične enakopravnosti.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter predsedniku in Kongresu Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter predsedniku in Kongresu Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 235.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/35

---

Sreda, 9. julij 2008Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo

P6_TA(2008)0354

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (2008/2005(INI))

2009/C 294 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (Načrt SET): Na poti k prihodnosti z nizkimi emisijami ogljika“ (KOM(2007)0723) (sporočilo Načrt SET),

ob upoštevanju celovite presoje vpliva (SEK(2007)1508), Tehnološkega načrta (SEK(2007)1510) in Načrta zmogljivosti (SEK(2007)1511), ki so spremni dokumenti sporočila Načrt SET,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „20 20 do leta 2020: Priložnost Evrope glede podnebnih sprememb“ (KOM(2008)0030),

ob upoštevanju presoje vpliva svežnja izvedbenih ukrepov za cilje EU v zvezi s podnebnimi spremembami in obnovljivo energijo za leto 2020 (SEK(2008)0085),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Podpora zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv“ (KOM(2008)0013),

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Podpora električni energiji iz obnovljivih virov energije“ (SEK(2008)0057),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Gospodarske reforme in konkurenčnost: ključna sporočila Evropskega poročila o konkurenčnosti za leto 2006“ (KOM(2006)0697),

ob upoštevanju predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (KOM(2008)0019),

ob upoštevanju predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (KOM(2008)0016),

ob upoštevanju predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS, 96/61/ES, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES in Uredbe (ES) št. 1013/2006 (KOM(2008)0018),

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (1),

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2006/976/Euratom z dne 19. decembra 2006 o posebnem programu za izvajanje Sedmega okvirnega programa Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) (2),

ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (3),

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o ustanovitvi Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (KOM(2007)0571),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. septembra 2007 o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o Akcijskem načrtu za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (6),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 11. marca 2008 o Evropskem inštitutu za inovacije in tehnologijo (7),

ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Bruslju z dne 8. in 9. marca 2007,

ob upoštevanju sklepov Sveta za promet, telekomunikacije in energijo z dne 28. februarja 2008 o Evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo,

ob upoštevanju sklepov predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Bruslju z dne 13. in 14. marca 2008,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0255/2008),

| A. | ker so Parlament, Svet in Komisija v več zaporednih objavah poudarili, da cilji evropske energetske in podnebne politike obravnavajo podnebne spremembe, izboljšanje energetske varnosti in povečanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva, |
| --- | --- |

A.

ker so Parlament, Svet in Komisija v več zaporednih objavah poudarili, da cilji evropske energetske in podnebne politike obravnavajo podnebne spremembe, izboljšanje energetske varnosti in povečanje konkurenčnosti evropskega gospodarstva,

| B. | ker grožnja, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, še naprej narašča in ker bodo pogovori COP14 v Poznanu in COP15 v Københavnu nadvse pomembni, da bo uspelo režim iz Kjotskega protokola nadomestiti z mednarodnim sporazumom o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

B.

ker grožnja, ki jo predstavljajo podnebne spremembe, še naprej narašča in ker bodo pogovori COP14 v Poznanu in COP15 v Københavnu nadvse pomembni, da bo uspelo režim iz Kjotskega protokola nadomestiti z mednarodnim sporazumom o podnebnih spremembah,

| C. | ker v Sternovem poročilu o ekonomiki podnebnih sprememb priznavajo, da stroški neukrepanja glede ublažitve podnebnih sprememb znatno presegajo stroške ukrepanja, |
| --- | --- |

C.

ker v Sternovem poročilu o ekonomiki podnebnih sprememb priznavajo, da stroški neukrepanja glede ublažitve podnebnih sprememb znatno presegajo stroške ukrepanja,

| D. | ker bi se lahko odvisnost EU od uvoza fosilnih goriv do leta 2030 povečala na 65 % celotne porabe, |
| --- | --- |

D.

ker bi se lahko odvisnost EU od uvoza fosilnih goriv do leta 2030 povečala na 65 % celotne porabe,

| E. | ker je Komisija ocenila, da bo, če naj bi do leta 2020 dosegli cilje EU glede zmanjšanja količine toplogrednih plinov in glede obnovljivih energij, to EU stalo 70 milijard EUR na leto, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija ocenila, da bo, če naj bi do leta 2020 dosegli cilje EU glede zmanjšanja količine toplogrednih plinov in glede obnovljivih energij, to EU stalo 70 milijard EUR na leto,

| F. | ker je izboljšanje energetske učinkovitosti eden izmed stroškovno najučinkovitejših ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

F.

ker je izboljšanje energetske učinkovitosti eden izmed stroškovno najučinkovitejših ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov,

| G. | ker so raziskave in tehnološki razvoj ključni za uresničevanje ciljev evropske energetske politike, |
| --- | --- |

G.

ker so raziskave in tehnološki razvoj ključni za uresničevanje ciljev evropske energetske politike,

| H. | ker lahko boljša sinergija v prihodnjih raziskavah EU na področju energetske tehnologije samo spodbudi trajnostno gospodarsko rast, prispeva k primerjalnim prednostim evropskega gospodarstva, izboljša zaposlovanje ter tako pripomore k uresničitvi ciljev lizbonske strategije in boju proti podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

H.

ker lahko boljša sinergija v prihodnjih raziskavah EU na področju energetske tehnologije samo spodbudi trajnostno gospodarsko rast, prispeva k primerjalnim prednostim evropskega gospodarstva, izboljša zaposlovanje ter tako pripomore k uresničitvi ciljev lizbonske strategije in boju proti podnebnim spremembam,

| I. | ker Sedmi okvirni program (FP7) energetskim raziskavam v sedemletnem načrtovalnem obdobju namenja samo 2,3 milijarde EUR, |
| --- | --- |

I.

ker Sedmi okvirni program (FP7) energetskim raziskavam v sedemletnem načrtovalnem obdobju namenja samo 2,3 milijarde EUR,

| J. | ker so naložbe zasebnega sektorja v raziskave o energetskih tehnologijah v Evropski uniji zelo omejene v primerjavi s prizadevanjem konkurentov iz tretjih držav in drugih sektorjev EU, |
| --- | --- |

J.

ker so naložbe zasebnega sektorja v raziskave o energetskih tehnologijah v Evropski uniji zelo omejene v primerjavi s prizadevanjem konkurentov iz tretjih držav in drugih sektorjev EU,

| K. | ker so se od 80-tih let dalje javni in zasebni proračuni za energetske raziskave v EU močno zmanjšali; ker je Evropska unija manj uspešna, če inovacijske kazalnike, ki temeljijo na stopnji porabe za tehnološke raziskave, primerjamo na mednarodni ravni, |
| --- | --- |

K.

ker so se od 80-tih let dalje javni in zasebni proračuni za energetske raziskave v EU močno zmanjšali; ker je Evropska unija manj uspešna, če inovacijske kazalnike, ki temeljijo na stopnji porabe za tehnološke raziskave, primerjamo na mednarodni ravni,

| L. | ker je javna intervencija za podporo novim energetskim tehnologijam, ki manj onesnažujejo, nujna in upravičena, saj so te tehnologije na začetku dražje od tistih, ki jih nadomestijo, in zato v začetni fazi uveljavitve na trgu morda ne omogočajo kratkoročnih trgovskih dobičkov ali ugodnejših cen za potrošnike, |
| --- | --- |

L.

ker je javna intervencija za podporo novim energetskim tehnologijam, ki manj onesnažujejo, nujna in upravičena, saj so te tehnologije na začetku dražje od tistih, ki jih nadomestijo, in zato v začetni fazi uveljavitve na trgu morda ne omogočajo kratkoročnih trgovskih dobičkov ali ugodnejših cen za potrošnike,

Potreba po strateškem načrtu za energetsko tehnologijo

| 1. | pozdravlja Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET); meni, da je evropska politika za energetsko tehnologijo z ustrezno finančno podporo bistvenega pomena, da se do leta 2020 dosežejo cilji EU, zastavljeni za področje energije in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (načrt SET); meni, da je evropska politika za energetsko tehnologijo z ustrezno finančno podporo bistvenega pomena, da se do leta 2020 dosežejo cilji EU, zastavljeni za področje energije in podnebnih sprememb;

| 2. | poudarja, da mora EU svoje cilje do leta 2020 glede obnovljivih energij, energetske učinkovitosti in zmanjšanja količine toplogrednih plinov doseči ob hkratnem ohranjanju konkurenčnega in trajnostnega gospodarstva; meni, da sta za to, da bi znižali stroške omejevanja emisij, ustvarili nove trge za industrijo EU in zagotovili zavezanost k obravnavanju podnebnih sprememb po vsem svetu, bistvena razvoj in uporaba inovativnih poceni tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, energetske učinkovitosti in obnovljive energije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora EU svoje cilje do leta 2020 glede obnovljivih energij, energetske učinkovitosti in zmanjšanja količine toplogrednih plinov doseči ob hkratnem ohranjanju konkurenčnega in trajnostnega gospodarstva; meni, da sta za to, da bi znižali stroške omejevanja emisij, ustvarili nove trge za industrijo EU in zagotovili zavezanost k obravnavanju podnebnih sprememb po vsem svetu, bistvena razvoj in uporaba inovativnih poceni tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, energetske učinkovitosti in obnovljive energije;

| 3. | meni, da je za doseganje teh ciljev bistveno, da se zmanjšajo stroški zelene energije in spodbujajo inovacije v energetskem sektorju; meni, da je zato treba izboljšati postopek prenosa tehnologije iz raziskovalnih središč v podjetja, skrajšati čas uveljavitve na trgu, končati sedanjo tehnološko in regulativno nedejavnost ter okrepiti medsebojno povezljivost omrežij; |
| --- | --- |

3.

meni, da je za doseganje teh ciljev bistveno, da se zmanjšajo stroški zelene energije in spodbujajo inovacije v energetskem sektorju; meni, da je zato treba izboljšati postopek prenosa tehnologije iz raziskovalnih središč v podjetja, skrajšati čas uveljavitve na trgu, končati sedanjo tehnološko in regulativno nedejavnost ter okrepiti medsebojno povezljivost omrežij;

| 4. | meni, da so nove tehnologije, zlasti tehnologije, ki uporabljajo obnovljivo energijo, in energetsko učinkovite tehnologije, potrebne tudi zato, da omogočijo diverzifikacijo energetskih virov, zmanjšajo potrebo po energiji in zagotovijo čistejše in varnejše metode uporabe domačih virov v pomoč zanesljivi oskrbi z energijo; poziva Komisijo, naj se loti ocene energetskih virov EU; |
| --- | --- |

4.

meni, da so nove tehnologije, zlasti tehnologije, ki uporabljajo obnovljivo energijo, in energetsko učinkovite tehnologije, potrebne tudi zato, da omogočijo diverzifikacijo energetskih virov, zmanjšajo potrebo po energiji in zagotovijo čistejše in varnejše metode uporabe domačih virov v pomoč zanesljivi oskrbi z energijo; poziva Komisijo, naj se loti ocene energetskih virov EU;

| 5. | meni, da bi moral načrt SET podpirati širok razpon dejavnosti, ki spodbujajo javno razpravo o prednostih različnih možnosti nove energetske tehnologije, zlasti prek izobraževanja potrošnikov in informacijskih kampanj; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi moral načrt SET podpirati širok razpon dejavnosti, ki spodbujajo javno razpravo o prednostih različnih možnosti nove energetske tehnologije, zlasti prek izobraževanja potrošnikov in informacijskih kampanj;

| 6. | meni, da lahko cenejše, učinkovitejše tehnologije z nizkimi emisijami ogljika prispevajo, da se doseže nov mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, ki naj bi nadomestil režim Kjotskega protokola; |
| --- | --- |

6.

meni, da lahko cenejše, učinkovitejše tehnologije z nizkimi emisijami ogljika prispevajo, da se doseže nov mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, ki naj bi nadomestil režim Kjotskega protokola;

Usklajevanje in strateško načrtovanje

| 7. | poudarja potrebo po boljšem usklajevanju strateških energetskih tehnologij na različnih ravneh in med različnimi partnerji; poudarja tudi, da se je treba izogibati pretirani birokraciji, zagotoviti enostavnost in jasnost ter omogočiti široko sodelovanje vseh mogočih partnerjev pri izboljšanju usklajevanja, na primer prek predlagane usmerjevalne skupine Evropske skupnosti o strateških energetskih tehnologijah in predlagane Evropske zveze organizacij za energetsko raziskovanje, ki morata biti odprti za vsa evropska raziskovalna središča, ne glede na njihovo razsežnost ali vire; |
| --- | --- |

7.

poudarja potrebo po boljšem usklajevanju strateških energetskih tehnologij na različnih ravneh in med različnimi partnerji; poudarja tudi, da se je treba izogibati pretirani birokraciji, zagotoviti enostavnost in jasnost ter omogočiti široko sodelovanje vseh mogočih partnerjev pri izboljšanju usklajevanja, na primer prek predlagane usmerjevalne skupine Evropske skupnosti o strateških energetskih tehnologijah in predlagane Evropske zveze organizacij za energetsko raziskovanje, ki morata biti odprti za vsa evropska raziskovalna središča, ne glede na njihovo razsežnost ali vire;

| 8. | podpira ustanovitev usmerjevalne skupine na visoki ravni ter preglednega in preprosto dostopnega informacijskega sistema o energetski tehnologiji, zlasti za mala in srednja podjetja in poziva Komisijo, naj obvešča Parlament o ustanovitvi te skupine in njenem delu ter o informacijski strategiji; |
| --- | --- |

8.

podpira ustanovitev usmerjevalne skupine na visoki ravni ter preglednega in preprosto dostopnega informacijskega sistema o energetski tehnologiji, zlasti za mala in srednja podjetja in poziva Komisijo, naj obvešča Parlament o ustanovitvi te skupine in njenem delu ter o informacijski strategiji;

| 9. | ugotavlja, da se lahko instrumenti okvirnih programov (ERA-NETs, NoEs, ETPs) uporabljajo v podporo evropskemu informacijskemu sistemu za energetsko tehnologijo; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se lahko instrumenti okvirnih programov (ERA-NETs, NoEs, ETPs) uporabljajo v podporo evropskemu informacijskemu sistemu za energetsko tehnologijo;

| 10. | poudarja, da je usklajeno sodelovanje z državami članicami bistveno za uresničevanje zastavljenih ciljev, povečanje koristi in zmanjšanje stroškov; meni, da lahko instrumenti Skupnosti, ki delujejo na ravni držav članic, kot so strukturni skladi, podpirajo raziskovalne, razvojne in inovacijske zmogljivosti na teh področjih; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je usklajeno sodelovanje z državami članicami bistveno za uresničevanje zastavljenih ciljev, povečanje koristi in zmanjšanje stroškov; meni, da lahko instrumenti Skupnosti, ki delujejo na ravni držav članic, kot so strukturni skladi, podpirajo raziskovalne, razvojne in inovacijske zmogljivosti na teh področjih;

| 11. | poudarja, da je ključnega pomena boljše usklajevanje s tretjimi državami in okrepitev mednarodnega sodelovanja za izvajanje skladne in diferencirane strategije v zvezi z razvitimi državami, državami v razvoju in gospodarstvi v vzponu; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je ključnega pomena boljše usklajevanje s tretjimi državami in okrepitev mednarodnega sodelovanja za izvajanje skladne in diferencirane strategije v zvezi z razvitimi državami, državami v razvoju in gospodarstvi v vzponu;

| 12. | poudarja, da je treba povečati zmogljivost raziskovalne osnove EU ter da sta dodatno izobraževanje in usposabljanje bistvena za zagotovitev zadostnih in kakovostnih človeških virov, ki so potrebni za izkoriščanje nastajajočih možnosti novih tehnologij v celoti; meni, da je lahko celostni pristop v posebnih programih Sedmega okvirnega programa v zvezi s tem koristen; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba povečati zmogljivost raziskovalne osnove EU ter da sta dodatno izobraževanje in usposabljanje bistvena za zagotovitev zadostnih in kakovostnih človeških virov, ki so potrebni za izkoriščanje nastajajočih možnosti novih tehnologij v celoti; meni, da je lahko celostni pristop v posebnih programih Sedmega okvirnega programa v zvezi s tem koristen;

| 13. | opozarja na potencialno nevarnost podvajanja in množenja novih pobud; poziva Komisijo, naj preuči, kako bodo nove evropske industrijske pobude (EII) usklajene z obstoječim programom, vključno s Sedmim okvirnim programom, in posebej z evropskimi tehnološkimi platformami in skupnimi tehnološkimi pobudami, o katerih odloča Sedmi okvirni program, okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, zlasti pa z evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo ter s skupnostjo znanja in informacij glede podnebnih sprememb in energije; poziva Komisijo, naj pojasni, kako bodo nove evropske industrijske pobude spodbujale sinergije med ravnijo Skupnosti in nacionalno ravnijo; |
| --- | --- |

13.

opozarja na potencialno nevarnost podvajanja in množenja novih pobud; poziva Komisijo, naj preuči, kako bodo nove evropske industrijske pobude (EII) usklajene z obstoječim programom, vključno s Sedmim okvirnim programom, in posebej z evropskimi tehnološkimi platformami in skupnimi tehnološkimi pobudami, o katerih odloča Sedmi okvirni program, okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije, zlasti pa z evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo ter s skupnostjo znanja in informacij glede podnebnih sprememb in energije; poziva Komisijo, naj pojasni, kako bodo nove evropske industrijske pobude spodbujale sinergije med ravnijo Skupnosti in nacionalno ravnijo;

| 14. | ponovno opozarja, da mora Načrt SET vzpostaviti zmogljivost za energetske raziskave in inovacije na evropski ravni; se strinja s Komisijo, da vseevropska raziskovalna infrastruktura predstavlja del rešitve; zato poziva Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), naj opredeli potrebo po evropski raziskovalni infrastrukturi na področju inovativnih energetskih tehnologij, kot so tehnologije, ki uporabljajo obnovljivo energijo; |
| --- | --- |

14.

ponovno opozarja, da mora Načrt SET vzpostaviti zmogljivost za energetske raziskave in inovacije na evropski ravni; se strinja s Komisijo, da vseevropska raziskovalna infrastruktura predstavlja del rešitve; zato poziva Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), naj opredeli potrebo po evropski raziskovalni infrastrukturi na področju inovativnih energetskih tehnologij, kot so tehnologije, ki uporabljajo obnovljivo energijo;

| 15. | meni, da imajo vseevropska energetska omrežja in poenostavljeni postopki odobritve v tem sektorju poglavitno vlogo v strateški energetski politiki Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

meni, da imajo vseevropska energetska omrežja in poenostavljeni postopki odobritve v tem sektorju poglavitno vlogo v strateški energetski politiki Evropske unije;

Raziskave in prenos tehnologije

| 16. | poudarja, da se mora potrebno usklajevanje razširiti na različna znanstvena in tehnološka področja, ki so zaradi svoje multidisciplinarnosti pomembna pri raziskavah in razvoju energetskih tehnologij; v zvezi s tem poudarja potrebo po spodbujanju raziskav na področju osnovnih znanostih, kot so biologija, informacijska tehnologija, veda o materialih in makrotehnologija; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se mora potrebno usklajevanje razširiti na različna znanstvena in tehnološka področja, ki so zaradi svoje multidisciplinarnosti pomembna pri raziskavah in razvoju energetskih tehnologij; v zvezi s tem poudarja potrebo po spodbujanju raziskav na področju osnovnih znanostih, kot so biologija, informacijska tehnologija, veda o materialih in makrotehnologija;

| 17. | poziva Komisijo, naj upošteva potencial za uporabo energetskih tehnologij v državah članicah, ki so pristopile v zadnjem času, in uvede podporne mehanizme, ki temeljijo na politikah EU; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj upošteva potencial za uporabo energetskih tehnologij v državah članicah, ki so pristopile v zadnjem času, in uvede podporne mehanizme, ki temeljijo na politikah EU;

| 18. | poudarja, da je treba izboljšati prenos tehnologij iz raziskovalnih središč v podjetja; zahteva, da je novi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo dejaven na tem področju; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba izboljšati prenos tehnologij iz raziskovalnih središč v podjetja; zahteva, da je novi Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo dejaven na tem področju;

| 19. | poziva, naj zasebni sektor več vlaga v raziskave in prevzame večja tveganja, ker je to pogoj za to, da EU postane vodilna v tem sektorju; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj zasebni sektor več vlaga v raziskave in prevzame večja tveganja, ker je to pogoj za to, da EU postane vodilna v tem sektorju;

Evropske industrijske pobude

| 20. | trdno verjame, da je v predstavitveni fazi in fazi trženja novih decentraliziranih obnovljivih tehnologij potrebna večja podpora tehnologijam z nizkimi emisijami ogljika; zato pozdravlja predlagane evropske industrijske pobude; vendar poudarja potrebo po tem, da se poveča tudi podpora razvoju in raziskavam na področju tehnologij, ki bodo potrebne dolgoročno, s posebnim poudarkom na strateško pomembnih tehnologijah, kot so tehnologije za sončno energijo, zaradi katerih Evropska unija lahko dolgoročno postane energetsko neodvisna; |
| --- | --- |

20.

trdno verjame, da je v predstavitveni fazi in fazi trženja novih decentraliziranih obnovljivih tehnologij potrebna večja podpora tehnologijam z nizkimi emisijami ogljika; zato pozdravlja predlagane evropske industrijske pobude; vendar poudarja potrebo po tem, da se poveča tudi podpora razvoju in raziskavam na področju tehnologij, ki bodo potrebne dolgoročno, s posebnim poudarkom na strateško pomembnih tehnologijah, kot so tehnologije za sončno energijo, zaradi katerih Evropska unija lahko dolgoročno postane energetsko neodvisna;

| 21. | meni, da bi se morale evropske industrijske pobude osredotočati na področja, ki lahko največ pripomorejo k trajnostnemu doseganju ciljev EU, povezanih s podnebnimi spremembami, trajnostno energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi energijami ter z dolgoročnim zmanjšanjem stroškov in ponavljanja; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi se morale evropske industrijske pobude osredotočati na področja, ki lahko največ pripomorejo k trajnostnemu doseganju ciljev EU, povezanih s podnebnimi spremembami, trajnostno energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi energijami ter z dolgoročnim zmanjšanjem stroškov in ponavljanja;

| 22. | zahteva, da se pri izbiri prednostnih nalog med različnimi pobudami upošteva življenjski cikel vsake tehnologije in njen vpliv na okolje na vsaki stopnji proizvodnega postopka; zahteva, da se preuči možnost posredovanja teh tehnologij gospodarstvom v razvoju, da bi se zmanjšale razlike v tehnološkem razvoju; |
| --- | --- |

22.

zahteva, da se pri izbiri prednostnih nalog med različnimi pobudami upošteva življenjski cikel vsake tehnologije in njen vpliv na okolje na vsaki stopnji proizvodnega postopka; zahteva, da se preuči možnost posredovanja teh tehnologij gospodarstvom v razvoju, da bi se zmanjšale razlike v tehnološkem razvoju;

| 23. | poziva k okrepljenemu prenosu tehnologije z državami v razvoju in k vzpostavitvi znanstvenega sodelovanja s temi državami za razvoj novih energetskih tehnologij; |
| --- | --- |

23.

poziva k okrepljenemu prenosu tehnologije z državami v razvoju in k vzpostavitvi znanstvenega sodelovanja s temi državami za razvoj novih energetskih tehnologij;

| 24. | podpira predlog Komisije, da bi se evropske energetske pobude razvijale različno glede na potrebe posameznih tehnologij; meni, da bi takšna prilagodljivost omogočila razvoj strateških zavezništev med državami članicami, lokalnimi in regionalnimi vladami, raziskovalnimi centri in zasebnim sektorjem za razvoj posebnih tehnologij; poziva te organe, naj nujno sodelujejo pri pripravi podrobnih predlogov za evropske industrijske pobude; |
| --- | --- |

24.

podpira predlog Komisije, da bi se evropske energetske pobude razvijale različno glede na potrebe posameznih tehnologij; meni, da bi takšna prilagodljivost omogočila razvoj strateških zavezništev med državami članicami, lokalnimi in regionalnimi vladami, raziskovalnimi centri in zasebnim sektorjem za razvoj posebnih tehnologij; poziva te organe, naj nujno sodelujejo pri pripravi podrobnih predlogov za evropske industrijske pobude;

| 25. | močno podpira predlagane evropske industrijske pobude za energijo vetra in biomase ter sončno energijo, za zajem, prevoz in shranjevanje CO2, elektroenergetska omrežja in jedrsko fisijo; |
| --- | --- |

25.

močno podpira predlagane evropske industrijske pobude za energijo vetra in biomase ter sončno energijo, za zajem, prevoz in shranjevanje CO2, elektroenergetska omrežja in jedrsko fisijo;

| 26. | zlasti poziva k okrepitvi raziskav biogoriva, da bi se zagotovilo, da bo splošen vpliv proizvodnje takšnega goriva na okolje nedvomno koristen; |
| --- | --- |

26.

zlasti poziva k okrepitvi raziskav biogoriva, da bi se zagotovilo, da bo splošen vpliv proizvodnje takšnega goriva na okolje nedvomno koristen;

| 27. | ugotavlja, da je razvoj obsežne pretvorbe biomase v plin za proizvodnjo vodikovega in tekočega sintetičnega goriva za trajnostne prometne tehnologije zelo pomemben; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je razvoj obsežne pretvorbe biomase v plin za proizvodnjo vodikovega in tekočega sintetičnega goriva za trajnostne prometne tehnologije zelo pomemben;

| 28. | poudarja, da bi morala evropska industrijska pobuda za jedrsko fisijo omogočati kontinuiteto in vključevati raziskovalno in razvojno delo tehnologij tretje in četrte generacije; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi morala evropska industrijska pobuda za jedrsko fisijo omogočati kontinuiteto in vključevati raziskovalno in razvojno delo tehnologij tretje in četrte generacije;

| 29. | obžaluje, da daje načrt prednost ukrepom v zvezi s ponudbo in zanemarja tiste, ki lahko znižajo povpraševanje po energiji, kot sta varčevanje z energijo in energetska učinkovitost; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da daje načrt prednost ukrepom v zvezi s ponudbo in zanemarja tiste, ki lahko znižajo povpraševanje po energiji, kot sta varčevanje z energijo in energetska učinkovitost;

| 30. | vztraja, da bi morala biti energetska učinkovitost v načrtu SET bolj izpostavljena, saj je to področje z največjim potencialom za stroškovno učinkovito srednjeročno zmanjšanje emisij, zlasti v gradbeništvu, ki zajema 40 % celotne porabe energije v EU; zato poziva Komisijo, naj področjem, ki jih zajemajo evropske industrijske pobude, doda tehnologije za energetsko učinkovitost, vključno s ko- in poligeneracijo; izraža podporo vključitvi energetske učinkovitosti med prednostne naloge evropskih industrijskih pobud; |
| --- | --- |

30.

vztraja, da bi morala biti energetska učinkovitost v načrtu SET bolj izpostavljena, saj je to področje z največjim potencialom za stroškovno učinkovito srednjeročno zmanjšanje emisij, zlasti v gradbeništvu, ki zajema 40 % celotne porabe energije v EU; zato poziva Komisijo, naj področjem, ki jih zajemajo evropske industrijske pobude, doda tehnologije za energetsko učinkovitost, vključno s ko- in poligeneracijo; izraža podporo vključitvi energetske učinkovitosti med prednostne naloge evropskih industrijskih pobud;

| 31. | poziva Komisijo, naj razišče možnost, da bi razširila industrijske pobude, predlagane drugim sektorjem z znatnim potencialom za zmanjšanje emisij, kot so soproizvodnja, vodik, gradbeni in stanovanjski sektor, sistemi ogrevanja in ohlajanja, boljše infrastrukture za shranjevanje in distribucijo energije ter medsebojno povezovanje omrežij; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj razišče možnost, da bi razširila industrijske pobude, predlagane drugim sektorjem z znatnim potencialom za zmanjšanje emisij, kot so soproizvodnja, vodik, gradbeni in stanovanjski sektor, sistemi ogrevanja in ohlajanja, boljše infrastrukture za shranjevanje in distribucijo energije ter medsebojno povezovanje omrežij;

| 32. | meni, da ima lahko razvoj tehnologije zajema in shranjevanja ogljika ključno vlogo pri dolgoročnem zmanjševanju emisij toplogrednih plinov pod pogojem, da je zagotovljena njena učinkovitost in varnost; poziva Komisijo, naj olajša izvajanje največ dvanajstih predstavitvenih projektov o zajemu ogljika, ki so bili predloženi znotraj evropskih industrijskih pobud; ugotavlja, da bi podpora tehnologijam čistega premoga, kot je pretvorba premoga v plin, olajšala in pocenila zajem in shranjevanje ogljika, ob tem pa omogočila, da bi to v prihodnosti postalo obvezno; |
| --- | --- |

32.

meni, da ima lahko razvoj tehnologije zajema in shranjevanja ogljika ključno vlogo pri dolgoročnem zmanjševanju emisij toplogrednih plinov pod pogojem, da je zagotovljena njena učinkovitost in varnost; poziva Komisijo, naj olajša izvajanje največ dvanajstih predstavitvenih projektov o zajemu ogljika, ki so bili predloženi znotraj evropskih industrijskih pobud; ugotavlja, da bi podpora tehnologijam čistega premoga, kot je pretvorba premoga v plin, olajšala in pocenila zajem in shranjevanje ogljika, ob tem pa omogočila, da bi to v prihodnosti postalo obvezno;

Financiranje

| 33. | pričakuje sporočilo o financiranju novih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika ter tehnologij zajema in shranjevanja ogljika, ki ga je predlagala Komisija; obžaluje, da to sporočilo ni bilo objavljeno skupaj z načrtom SET; |
| --- | --- |

33.

pričakuje sporočilo o financiranju novih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika ter tehnologij zajema in shranjevanja ogljika, ki ga je predlagala Komisija; obžaluje, da to sporočilo ni bilo objavljeno skupaj z načrtom SET;

| 34. | poudarja, da načrt SET ne bi smel biti financiran s prerazporeditvijo sredstev, ki so na voljo za energetske namene znotraj Sedmega okvirnega programa ter Programa za konkurenčnost in inovativnost; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da načrt SET ne bi smel biti financiran s prerazporeditvijo sredstev, ki so na voljo za energetske namene znotraj Sedmega okvirnega programa ter Programa za konkurenčnost in inovativnost;

| 35. | glede na prednostni značaj vprašanj, povezanih s podnebnimi spremembami in energijo, meni, da so za energetsko učinkovite tehnologije in tehnologije, ki uporabljajo obnovljivo energijo, potrebna velika dodatna sredstva EU, ki jih je treba sprostiti, da bodo pomagala doseči cilje EU za leto 2020; |
| --- | --- |

35.

glede na prednostni značaj vprašanj, povezanih s podnebnimi spremembami in energijo, meni, da so za energetsko učinkovite tehnologije in tehnologije, ki uporabljajo obnovljivo energijo, potrebna velika dodatna sredstva EU, ki jih je treba sprostiti, da bodo pomagala doseči cilje EU za leto 2020;

| 36. | spodbuja Komisijo, naj nemudoma zagotovi ustrezno financiranje in podporo raziskavam in razvoju, predstavitvam ter trženju novih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika in brez emisij ogljika, tako da bo od leta 2009 dalje vsako leto iz proračuna EU vsaj 2 milijardi EUR namenjenih podpori takšnim tehnologijam neodvisno od Sedmega okvirnega programa ter Programa za konkurenčnost in inovativnost; poziva tudi Komisijo, naj ob srednjeročnem pregledu finančnega okvira 2007–2013 predloži predloge za dodatna sredstva; |
| --- | --- |

36.

spodbuja Komisijo, naj nemudoma zagotovi ustrezno financiranje in podporo raziskavam in razvoju, predstavitvam ter trženju novih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika in brez emisij ogljika, tako da bo od leta 2009 dalje vsako leto iz proračuna EU vsaj 2 milijardi EUR namenjenih podpori takšnim tehnologijam neodvisno od Sedmega okvirnega programa ter Programa za konkurenčnost in inovativnost; poziva tudi Komisijo, naj ob srednjeročnem pregledu finančnega okvira 2007–2013 predloži predloge za dodatna sredstva;

| 37. | meni, da je treba finančna sredstva in človeške vire bolje uporabljati in jih v celoti povečati, da bi pospešili razvoj in uvajanje čistih tehnologij prihodnosti; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba finančna sredstva in človeške vire bolje uporabljati in jih v celoti povečati, da bi pospešili razvoj in uvajanje čistih tehnologij prihodnosti;

| 38. | poudarja, da je treba povečati raziskovalne zmogljivosti EU; zato poziva, da se več sredstev nameni človeškim virom in usposabljanju v sektorju energetske tehnologije; poziva tudi k boljšemu usklajevanju med finančnimi instrumenti Skupnosti in nacionalnimi finančnimi instrumenti v podporo usposabljanju in raziskavam, zlasti v okviru Sedmega okvirnega programa; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba povečati raziskovalne zmogljivosti EU; zato poziva, da se več sredstev nameni človeškim virom in usposabljanju v sektorju energetske tehnologije; poziva tudi k boljšemu usklajevanju med finančnimi instrumenti Skupnosti in nacionalnimi finančnimi instrumenti v podporo usposabljanju in raziskavam, zlasti v okviru Sedmega okvirnega programa;

| 39. | v skladu s potrebo po večjem dopolnjevanju sredstev EU podpira predloge iz sporočila Komisije z naslovom „Z raziskavami in inovacijami do konkurenčnih evropskih regij“ (KOM(2007)0474); v zvezi s tem pozdravlja praktična navodila Komisije pri usklajevanju sredstev EU iz regionalnih in nacionalnih virov ter virov EU in Evropske investicijske banke (EIB) na področju raziskav in razvoja ter inovacij; se strinja s Komisijo, da je treba zainteresiranim stranem natančneje predstaviti člen 54(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (8) o financiranju istega sklopa upravičenih stroškov iz dveh različnih virov Skupnosti; |
| --- | --- |

39.

v skladu s potrebo po večjem dopolnjevanju sredstev EU podpira predloge iz sporočila Komisije z naslovom „Z raziskavami in inovacijami do konkurenčnih evropskih regij“ (KOM(2007)0474); v zvezi s tem pozdravlja praktična navodila Komisije pri usklajevanju sredstev EU iz regionalnih in nacionalnih virov ter virov EU in Evropske investicijske banke (EIB) na področju raziskav in razvoja ter inovacij; se strinja s Komisijo, da je treba zainteresiranim stranem natančneje predstaviti člen 54(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (8) o financiranju istega sklopa upravičenih stroškov iz dveh različnih virov Skupnosti;

| 40. | 40 poziva Komisijo, naj pri predstavitvi finančnega načrta razloži, kje skupni ukrepi Evropske unije zagotavljajo dodano vrednost za različne tehnološke sektorje, in predstavi ugotovitve v zvezi s trajnostjo različnih vrst tehnološkega razvoja; |
| --- | --- |

40.

40 poziva Komisijo, naj pri predstavitvi finančnega načrta razloži, kje skupni ukrepi Evropske unije zagotavljajo dodano vrednost za različne tehnološke sektorje, in predstavi ugotovitve v zvezi s trajnostjo različnih vrst tehnološkega razvoja;

| 41. | ugotavlja, da je treba potrebo po sredstvih obravnavati v partnerstvu z industrijo, da bi zasebni sektor spodbudili k naložbam v nove tehnologije z nizkimi emisijami ogljika; poudarja potrebo po jasni dolgoročni viziji in finančnem okviru, ki bi ju podprle finančne institucije, kot je EIB, da bi partnerjem iz zasebnega sektorja zagotovili zadostna jamstva za vlaganja; poudarja potrebo po vključitvi malih in srednje velikih podjetij, zlasti v tehnologije, namenjene sistemom razpršene dobave energije; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je treba potrebo po sredstvih obravnavati v partnerstvu z industrijo, da bi zasebni sektor spodbudili k naložbam v nove tehnologije z nizkimi emisijami ogljika; poudarja potrebo po jasni dolgoročni viziji in finančnem okviru, ki bi ju podprle finančne institucije, kot je EIB, da bi partnerjem iz zasebnega sektorja zagotovili zadostna jamstva za vlaganja; poudarja potrebo po vključitvi malih in srednje velikih podjetij, zlasti v tehnologije, namenjene sistemom razpršene dobave energije;

| 42. | ugotavlja, da lahko s predlagano revizijo sistema EU za trgovanje z emisijami prihodki iz licitiranja zagotavljajo pomemben vir financiranja za povečanje varnosti oskrbe EU z energijo ob hkratnem uresničevanju njenih ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami, energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da lahko s predlagano revizijo sistema EU za trgovanje z emisijami prihodki iz licitiranja zagotavljajo pomemben vir financiranja za povečanje varnosti oskrbe EU z energijo ob hkratnem uresničevanju njenih ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami, energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije;

*

* *

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

43.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 400, 30.12.2006, str. 404.

(3)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0406.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0033.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0096.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0081.

(8)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1989/2006 (UL L 411, 30.12.2006, str. 6).

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/41

---

Sreda, 9. julij 2008Državni premoženjski skladi

P6_TA(2008)0355

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o državnih premoženjskih skladih

2009/C 294 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije o skupnem evropskem pristopu v zvezi z državnimi premoženjskimi skladi (KOM(2008)0115),

ob upoštevanju stalnega dela Mednarodnega denarnega sklada (MDS) in zlasti mednarodne delovne skupine o državnih premoženjskih skladih,

ob upoštevanju poročila, ki ga je dne 4. aprila 2008 sprejel odbor za naložbe pri Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD),

ob upoštevanju členov 64 in 65 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (nekdanjih členov 57 in 58 Pogodbe o ustanovitvi Evropskih Skupnosti),

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so državni premoženjski skladi na svetovnem finančnem trgu aktivni že več kot 50 let, |
| --- | --- |

A.

ker so državni premoženjski skladi na svetovnem finančnem trgu aktivni že več kot 50 let,

| B. | ker dejavnosti državnih premoženjskih skladov nikoli niso povzročile motenj v delovanju finančnih trgov, |
| --- | --- |

B.

ker dejavnosti državnih premoženjskih skladov nikoli niso povzročile motenj v delovanju finančnih trgov,

| C. | ker državni premoženjski skladi zaradi svoje lastniške strukture ne spadajo v področje uredbe o finančnem trgu EU, |
| --- | --- |

C.

ker državni premoženjski skladi zaradi svoje lastniške strukture ne spadajo v področje uredbe o finančnem trgu EU,

| D. | ker daje naložbena strategija državnih premoženjskih skladov prednost dolgoročnim, stabilnim naložbam, |
| --- | --- |

D.

ker daje naložbena strategija državnih premoženjskih skladov prednost dolgoročnim, stabilnim naložbam,

| E. | ker nekateri izražajo zaskrbljenost nad pomanjkanjem transparentnosti nekaterih državnih premoženjskih skladov v zvezi z njihovim premoženjem, naložbenimi strategijami, dobički in upravljavskimi strukturami, |
| --- | --- |

E.

ker nekateri izražajo zaskrbljenost nad pomanjkanjem transparentnosti nekaterih državnih premoženjskih skladov v zvezi z njihovim premoženjem, naložbenimi strategijami, dobički in upravljavskimi strukturami,

| F. | ker so državni premoženjski skladi v nedavni finančni krizi preprečili propad večjih finančnih institucij, |
| --- | --- |

F.

ker so državni premoženjski skladi v nedavni finančni krizi preprečili propad večjih finančnih institucij,

| G. | ob upoštevanju možnosti rasti državnih premoženjskih skladov, |
| --- | --- |

G.

ob upoštevanju možnosti rasti državnih premoženjskih skladov,

| H. | ker bi se morala Evropska unija odločno zavezati politiki odprtosti na področju naložb in prostemu pretoku kapitala, |
| --- | --- |

H.

ker bi se morala Evropska unija odločno zavezati politiki odprtosti na področju naložb in prostemu pretoku kapitala,

| 1. | meni, da državni premoženjski skladi nikoli niso povzročili motenj na kapitalskih trgih, vendar pa njihova struktura, velikost in hitra rast zahtevajo podrobno analizo njihove vloge in vpliva; priznava dejstvo, da se njihov pristop do transparentnosti in upravljanja razlikuje; |
| --- | --- |

1.

meni, da državni premoženjski skladi nikoli niso povzročili motenj na kapitalskih trgih, vendar pa njihova struktura, velikost in hitra rast zahtevajo podrobno analizo njihove vloge in vpliva; priznava dejstvo, da se njihov pristop do transparentnosti in upravljanja razlikuje;

| 2. | je zaskrbljen, da pomanjkanje transparentnosti nekaterih državnih premoženjskih skladov lahko prepreči ustrezno razumevanje njihovih struktur in motivacij; zahteva, da Komisija prizna dejstvo, da sta transparentnost in razkritje informacij ključni načeli za zagotovitev resnično enakih pogojev vsem in za brezhibno delovanje trgov na splošno; |
| --- | --- |

2.

je zaskrbljen, da pomanjkanje transparentnosti nekaterih državnih premoženjskih skladov lahko prepreči ustrezno razumevanje njihovih struktur in motivacij; zahteva, da Komisija prizna dejstvo, da sta transparentnost in razkritje informacij ključni načeli za zagotovitev resnično enakih pogojev vsem in za brezhibno delovanje trgov na splošno;

| 3. | pozdravlja sporočilo Komisije o državnih premoženjskih skladih, v katerem ponovno poudarja pomembnost odprtih trgov in zavezo Komisije h globalni rešitvi; se seznanja z različnimi pobudami bodisi na nacionalni ravni ali v mednarodnih forumih za izboljšanje transparentnosti in upravljanja ter poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z MDS in OECD pri pripravi splošnega kodeksa ravnanja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sporočilo Komisije o državnih premoženjskih skladih, v katerem ponovno poudarja pomembnost odprtih trgov in zavezo Komisije h globalni rešitvi; se seznanja z različnimi pobudami bodisi na nacionalni ravni ali v mednarodnih forumih za izboljšanje transparentnosti in upravljanja ter poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z MDS in OECD pri pripravi splošnega kodeksa ravnanja;

| 4. | kljub temu meni, da bi bilo treba sporočilo Komisije o državnih premoženjskih skladih obravnavati kot prvi korak in zato poziva Komisijo, naj spremlja aktivnosti državnih premoženjskih skladov in prevzame usklajevalno vlogo pri zagotavljanju, da so nacionalne spodbude skladne z zavezo k odprtosti naložb ali da ne ogrožajo položaja Evropske unija na globalnih trgih; |
| --- | --- |

4.

kljub temu meni, da bi bilo treba sporočilo Komisije o državnih premoženjskih skladih obravnavati kot prvi korak in zato poziva Komisijo, naj spremlja aktivnosti državnih premoženjskih skladov in prevzame usklajevalno vlogo pri zagotavljanju, da so nacionalne spodbude skladne z zavezo k odprtosti naložb ali da ne ogrožajo položaja Evropske unija na globalnih trgih;

| 5. | poziva Komisijo, naj izvede analizo orodij, ki so na voljo Evropski uniji z določbami Pogodbe ES in z obstoječo zakonodajo, kot so zahteve v zvezi s transparentnostjo, glasovalnimi pravicami, pravicami delničarjev in zlatimi delnicami, ki bi omogočile nekaj manevrskega prostora v primeru lastniških problemov zaradi posegov državnih premoženjskih skladov; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj izvede analizo orodij, ki so na voljo Evropski uniji z določbami Pogodbe ES in z obstoječo zakonodajo, kot so zahteve v zvezi s transparentnostjo, glasovalnimi pravicami, pravicami delničarjev in zlatimi delnicami, ki bi omogočile nekaj manevrskega prostora v primeru lastniških problemov zaradi posegov državnih premoženjskih skladov;

| 6. | zahteva, da Svet in Komisija ocenita manevrski prostor, s katerim razpolagajo institucije EU na podlagi določb členov 64 in 65 PDEU, da bi se preverile možnosti za sprejem usklajenih ukrepov na ravni EU, bistvenih za interese EU in dobro delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj pripravi seznam sektorjev, ki bi lahko spadali v področje uporabe člena 65 v zvezi z javnim redom; |
| --- | --- |

6.

zahteva, da Svet in Komisija ocenita manevrski prostor, s katerim razpolagajo institucije EU na podlagi določb členov 64 in 65 PDEU, da bi se preverile možnosti za sprejem usklajenih ukrepov na ravni EU, bistvenih za interese EU in dobro delovanje notranjega trga; poziva Komisijo, naj pripravi seznam sektorjev, ki bi lahko spadali v področje uporabe člena 65 v zvezi z javnim redom;

| 7. | poziva Svet in Komisijo, naj izvedeta poglobljeno analizo delovanja svetovnih finančnih trgov ter opredelita in spodbujata močno vizijo EU, pri tem pa upoštevata globalne spodbude o tem, kaj naj bi bila načela in pravila njihovega delovanja; meni, da bi takšno skupno stališče okrepilo položaj EU v mednarodnih forumih; poziva Komisijo, naj po potrebi uporablja načelo vzajemnosti; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet in Komisijo, naj izvedeta poglobljeno analizo delovanja svetovnih finančnih trgov ter opredelita in spodbujata močno vizijo EU, pri tem pa upoštevata globalne spodbude o tem, kaj naj bi bila načela in pravila njihovega delovanja; meni, da bi takšno skupno stališče okrepilo položaj EU v mednarodnih forumih; poziva Komisijo, naj po potrebi uporablja načelo vzajemnosti;

| 8. | izraža zaskrbljenost nad cenami nafte in njihovimi posledicami na menjalno razmerje med eurom in dolarjem, saj se dobički iz naslova nafte pogosto ponovno investirajo prek državnih premoženjskih skladov v premoženje, denominirano v eurih, ter v trge euroobmočja na splošno; |
| --- | --- |

8.

izraža zaskrbljenost nad cenami nafte in njihovimi posledicami na menjalno razmerje med eurom in dolarjem, saj se dobički iz naslova nafte pogosto ponovno investirajo prek državnih premoženjskih skladov v premoženje, denominirano v eurih, ter v trge euroobmočja na splošno;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/42

---

Sreda, 9. julij 2008Nova kultura mobilnosti v mestih

P6_TA(2008)0356

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o temi „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (2008/2041(INI))

2009/C 294 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju zelene knjige z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (KOM(2007)0551),

ob upoštevanju bele knjige z naslovom „Evropska prometna politika do leta 2010: čas za odločitev“, KOM(2001)0370),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino: Vmesni pregled Bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“ (KOM(2006)0314),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Na poti k varnejši, čistejši in učinkovitejši vseevropski mobilnosti: prvo poročilo o pobudi Inteligentni avtomobil“ (KOM(2007)0541),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju – Stališče Komisije o končnem poročilu skupine na visoki ravni CARS 21 – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0022),

ob upoštevanju sporočila Komisije o pobudi Inteligentni avtomobil: „Ozaveščanje o IKT za pametnejša, varnejša in čistejša vozila“ (KOM(2006)0059),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Logistika tovornega prometa v Evropi – ključ do trajnostne mobilnosti“ (KOM(2006)0336),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa“ (KOM(2007)0607),

ob upoštevanju sporočila Komisije o Tematski strategiji za urbano okolje (KOM(2005)0718),

ob upoštevanju predlogov in smernic Komisije ter stališč Evropskega parlamenta o strukturnih in kohezijskih skladih ter o sedmem okvirnem programu za raziskave,

ob upoštevanju spremenjenega predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz (KOM(2007)0817),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o prispevku k pomladanskemu vrhu Evropskega sveta 2008 o lizbonski strategiji (1),

ob upoštevanju resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ (2),

ob upoštevanju resolucije z dne 15. januarja 2008 o CARS 21: Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. septembra 2006 o tematski strategiji za urbano okolje (5),

ob upoštevanju stališča Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o temi „Mobilnost v mestih“,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter stališč Odbora za okolje, javno zdravje in varnost in Odbora za regionalni razvoj (A6-0252/2008),

| A. | ker so urbana središča (mesta in okolica) v mnogih pogledih velikega pomena za življenje ljudi v Evropi; ker se urbana središča kljub svoji različni zgradbi soočajo s podobnimi težavami in izzivi glede onesnaženja, prometnih zastojev, hrupa in varnosti v cestnem prometu, ki so posledica mestne mobilnosti; |
| --- | --- |

A.

ker so urbana središča (mesta in okolica) v mnogih pogledih velikega pomena za življenje ljudi v Evropi; ker se urbana središča kljub svoji različni zgradbi soočajo s podobnimi težavami in izzivi glede onesnaženja, prometnih zastojev, hrupa in varnosti v cestnem prometu, ki so posledica mestne mobilnosti;

| B. | ker so nujno potrebni novi načini razmišljanja in novi koncepti o mobilnosti v mestih, saj mestni promet pomembno prispeva k podnebnim spremembam, onesnaževanju in drugim okoljskim problemom ter s tem povezanim negativnim posledicam na kakovost življenja in zdravja prebivalcev mest; ker je treba te težave rešiti, če naj bo katera koli splošna strategija EU za boj proti podnebnim spremembam in drugim okoljskim težavam uspešna; |
| --- | --- |

B.

ker so nujno potrebni novi načini razmišljanja in novi koncepti o mobilnosti v mestih, saj mestni promet pomembno prispeva k podnebnim spremembam, onesnaževanju in drugim okoljskim problemom ter s tem povezanim negativnim posledicam na kakovost življenja in zdravja prebivalcev mest; ker je treba te težave rešiti, če naj bo katera koli splošna strategija EU za boj proti podnebnim spremembam in drugim okoljskim težavam uspešna;

| C. | ker je treba določiti uravnotežen način delitve nalog med EU in mesti, pri čemer bi morala EU imeti jasno določeno vlogo; ker mora v skladu z načelom boljših predpisov in načeloma subsidiarnosti in sorazmernost, Skupnost v zvezi z mobilnostjo v mestih ukrepati le, ko gre za jasno dodano vrednost EU, |
| --- | --- |

C.

ker je treba določiti uravnotežen način delitve nalog med EU in mesti, pri čemer bi morala EU imeti jasno določeno vlogo; ker mora v skladu z načelom boljših predpisov in načeloma subsidiarnosti in sorazmernost, Skupnost v zvezi z mobilnostjo v mestih ukrepati le, ko gre za jasno dodano vrednost EU,

| D. | ker bi bilo treba upoštevati tudi načela notranjega trga EU na področju mobilnosti v mestih, |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba upoštevati tudi načela notranjega trga EU na področju mobilnosti v mestih,

| E. | ker morajo imeti evropska mesta na izbiro široko paleto prožnih instrumentov, da izoblikujejo mešanico politik po svoji meri, da se poiščejo celostne, trajnostne, družbeno učinkovite in gospodarsko ustrezne rešitve za posebne težave v zvezi z mobilnostjo; ker si je treba prizadevati za boljše logistične rešitve in se usmeriti k bolj trajnostnim načinom prevoza pri vseh načinih in področjih prometa (hoja, kolesarjenje, javni in zasebni prevoz potnikov, tovorni promet in storitve), da se zagotovi dobra dostopnost mestnih središč in nemoteni prometni tokovi v mestih, kar je zelo pomembno za prebivalce, obiskovalce, dnevne migrante, proizvajalce in dobavitelje blaga ter izvajalce storitev v mestih – zlasti MSP; ker je treba posebno pozornost nameniti interoperabilnosti izbranih instrumentov, da se oblastem na kasnejši stopnji omogoči pregon cestnoprometnih prekrškov v zvezi z mestnimi območji na čezmejni podlagi, |
| --- | --- |

E.

ker morajo imeti evropska mesta na izbiro široko paleto prožnih instrumentov, da izoblikujejo mešanico politik po svoji meri, da se poiščejo celostne, trajnostne, družbeno učinkovite in gospodarsko ustrezne rešitve za posebne težave v zvezi z mobilnostjo; ker si je treba prizadevati za boljše logistične rešitve in se usmeriti k bolj trajnostnim načinom prevoza pri vseh načinih in področjih prometa (hoja, kolesarjenje, javni in zasebni prevoz potnikov, tovorni promet in storitve), da se zagotovi dobra dostopnost mestnih središč in nemoteni prometni tokovi v mestih, kar je zelo pomembno za prebivalce, obiskovalce, dnevne migrante, proizvajalce in dobavitelje blaga ter izvajalce storitev v mestih – zlasti MSP; ker je treba posebno pozornost nameniti interoperabilnosti izbranih instrumentov, da se oblastem na kasnejši stopnji omogoči pregon cestnoprometnih prekrškov v zvezi z mestnimi območji na čezmejni podlagi,

| F. | ker mora evropska politika urbanega prometa upoštevati vidike gospodarske, družbene, ozemeljske in okoljske kohezije; ker je treba posebno pozornost nameniti posebnim problemom in razmeram v „novih“ državah članicah, |
| --- | --- |

F.

ker mora evropska politika urbanega prometa upoštevati vidike gospodarske, družbene, ozemeljske in okoljske kohezije; ker je treba posebno pozornost nameniti posebnim problemom in razmeram v „novih“ državah članicah,

| G. | ker je treba upoštevati posebne potrebe delavcev (dnevnih migrantov), oseb z zmanjšano možnostjo gibanja, otrok (otroški vozički), najrevnejših in starejših oseb; ker je treba upoštevati, da hitro staranje evropskega prebivalstva vodi k demografskim premikom in novim potrebam v zvezi z mobilnostjo v družbi, |
| --- | --- |

G.

ker je treba upoštevati posebne potrebe delavcev (dnevnih migrantov), oseb z zmanjšano možnostjo gibanja, otrok (otroški vozički), najrevnejših in starejših oseb; ker je treba upoštevati, da hitro staranje evropskega prebivalstva vodi k demografskim premikom in novim potrebam v zvezi z mobilnostjo v družbi,

| H. | ker je nujno treba sprejeti nov pristop k strateškem načrtovanju mestnih območij, da bi lahko predvideli okoljske in energetske izzive in izzive mobilnosti za naslednjih nekaj desetletij, |
| --- | --- |

H.

ker je nujno treba sprejeti nov pristop k strateškem načrtovanju mestnih območij, da bi lahko predvideli okoljske in energetske izzive in izzive mobilnosti za naslednjih nekaj desetletij,

| I. | ker je internalizacija zunanjih stroškov pomemben korak na poti k doseganju dejanskih stroškov v prometnem sektorju; ker je treba oceniti možnost navzkrižnega subvencioniranja v korist trajnostnih konceptov prometa, da se zagotovi pravična obravnava med prevozom blaga in potnikov ter med različnimi načini prevoza; ker bi bilo treba vložiti velike napore v razvoj novih instrumentov financiranja in boljšo ter pogostejšo uporabo obstoječih finančnih instrumentov, kot so strukturni in kohezijski skladi za trajnostne rešitve mobilnosti v mestih, |
| --- | --- |

I.

ker je internalizacija zunanjih stroškov pomemben korak na poti k doseganju dejanskih stroškov v prometnem sektorju; ker je treba oceniti možnost navzkrižnega subvencioniranja v korist trajnostnih konceptov prometa, da se zagotovi pravična obravnava med prevozom blaga in potnikov ter med različnimi načini prevoza; ker bi bilo treba vložiti velike napore v razvoj novih instrumentov financiranja in boljšo ter pogostejšo uporabo obstoječih finančnih instrumentov, kot so strukturni in kohezijski skladi za trajnostne rešitve mobilnosti v mestih,

Vloga Evropske unije

| 1. | pozdravlja zgoraj navedeno zeleno knjigo kot primerno podlago za razpravo; odobrava tudi celovito vključitev udeležencev v procesu oblikovanja mnenja in formuliranja prihodnje politike EU o urbanem prometu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zgoraj navedeno zeleno knjigo kot primerno podlago za razpravo; odobrava tudi celovito vključitev udeležencev v procesu oblikovanja mnenja in formuliranja prihodnje politike EU o urbanem prometu;

| 2. | meni, da je treba jasno opredeliti področja odgovornosti EU ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti iz pogodb; priznava načelo, da so lokalne oblasti svobodne pri sprejemanju svojih lastnih politik mobilnosti, če ne kršijo ustrezne nacionalne in evropske zakonodaje; hkrati pričakuje, da se države članice in mesta ob uporabi zgoraj omenjenih načel zavedajo svoje odgovornosti do boljšega organiziranja in načrtovanja mobilnosti v mestih; priznava pa, da skupna dejanja v zvezi z mobilnostjo v mestih v Skupnosti na nekaterih področjih lahko prinesejo dodano vrednost; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba jasno opredeliti področja odgovornosti EU ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti iz pogodb; priznava načelo, da so lokalne oblasti svobodne pri sprejemanju svojih lastnih politik mobilnosti, če ne kršijo ustrezne nacionalne in evropske zakonodaje; hkrati pričakuje, da se države članice in mesta ob uporabi zgoraj omenjenih načel zavedajo svoje odgovornosti do boljšega organiziranja in načrtovanja mobilnosti v mestih; priznava pa, da skupna dejanja v zvezi z mobilnostjo v mestih v Skupnosti na nekaterih področjih lahko prinesejo dodano vrednost;

| 3. | meni, da bi morala EU opredeliti celostno strategijo za mobilnost v mestih, ki bi vodila v smotrnejšo rabo zasebnih avtomobilov in spodbujala prehod na trajnostne načine prevoza, podpirala obveznosti EU na področju varstva okolja in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morala EU opredeliti celostno strategijo za mobilnost v mestih, ki bi vodila v smotrnejšo rabo zasebnih avtomobilov in spodbujala prehod na trajnostne načine prevoza, podpirala obveznosti EU na področju varstva okolja in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov;

| 4. | meni, da je na naslednjih področjih nujno delovanje na evropski ravni in zahteva






  — | oblikovanje skupnega integriranega koncepta mobilnosti v mestih, ki bo pomenil skupen okvir, po katerem bi se lahko ravnali evropski, nacionalni, regionalni in lokalni akterji (občine, državljani, gospodarstvo in industrija); ta pristop mora temeljiti na načelih notranjega trga EU na področju trajnostne mobilnosti in bi moral upoštevati sposobnost mest in učinek na demografske spremembe (preseljevanje iz mest); poudarja, da bi to moralo dati mestom in mestnim območjem močan zagon za pripravo povezanih in celovitih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, s poudarkom na dolgoročnem urbanem načrtovanju in prostorskem načrtovanju; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče povezati te načrte s sofinanciranjem EU za prometne projekte v mestih z več kot 100 000 prebivalci in z zakonodajo, odločitvami in cilji EU glede zmanjšanja nesreč, emisij CO2, lokalnih emisij plinov in hrupa; |
| --- | --- | --- |

4.

meni, da je na naslednjih področjih nujno delovanje na evropski ravni in zahteva

—

oblikovanje skupnega integriranega koncepta mobilnosti v mestih, ki bo pomenil skupen okvir, po katerem bi se lahko ravnali evropski, nacionalni, regionalni in lokalni akterji (občine, državljani, gospodarstvo in industrija); ta pristop mora temeljiti na načelih notranjega trga EU na področju trajnostne mobilnosti in bi moral upoštevati sposobnost mest in učinek na demografske spremembe (preseljevanje iz mest); poudarja, da bi to moralo dati mestom in mestnim območjem močan zagon za pripravo povezanih in celovitih načrtov za trajnostno mobilnost v mestih, s poudarkom na dolgoročnem urbanem načrtovanju in prostorskem načrtovanju; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči, kako bi bilo mogoče povezati te načrte s sofinanciranjem EU za prometne projekte v mestih z več kot 100 000 prebivalci in z zakonodajo, odločitvami in cilji EU glede zmanjšanja nesreč, emisij CO2, lokalnih emisij plinov in hrupa;

| — | pridobitev in učinkovito razširjanje zanesljivih in primerljivih podatkov o vseh vidikih mestne in primestne mobilnosti ob upoštevanju prihodnjih sprememb okvirnih pogojev (npr. demografskih sprememb, gospodarske rasti in sprememb podnebja); |
| --- | --- |

—

pridobitev in učinkovito razširjanje zanesljivih in primerljivih podatkov o vseh vidikih mestne in primestne mobilnosti ob upoštevanju prihodnjih sprememb okvirnih pogojev (npr. demografskih sprememb, gospodarske rasti in sprememb podnebja);

| — | pregled aktualnih veljavnih predpisov Skupnosti, ki se neposredno ali posredno nanašajo na področje mobilnosti v mestih, pri čemer je treba za vsak primer preučiti možnosti za izboljšave in poenostavitev; |
| --- | --- |

—

pregled aktualnih veljavnih predpisov Skupnosti, ki se neposredno ali posredno nanašajo na področje mobilnosti v mestih, pri čemer je treba za vsak primer preučiti možnosti za izboljšave in poenostavitev;

| — | oceno, kako države članice izvajajo in uporabljajo evropsko zakonodajo, ki zadeva mestni promet, zlasti javni potniški prevoz; |
| --- | --- |

—

oceno, kako države članice izvajajo in uporabljajo evropsko zakonodajo, ki zadeva mestni promet, zlasti javni potniški prevoz;

| — | seznam lokalnih pobud za reševanje nekaterih problemov, omenjenih v zeleni knjigi (recimo cestne pristojbine, zelena območja, varnost v javnem prometu, varstvo kolesarjev itn.); upa, da bo mogoče na osnovi tega seznama izmenjevati najboljše prakse na teh področjih; |
| --- | --- |

—

seznam lokalnih pobud za reševanje nekaterih problemov, omenjenih v zeleni knjigi (recimo cestne pristojbine, zelena območja, varnost v javnem prometu, varstvo kolesarjev itn.); upa, da bo mogoče na osnovi tega seznama izmenjevati najboljše prakse na teh področjih;

| — | spremljanje lokalnih ukrepov, povezanih z dostopom do središč mest, da se prepreči nove trgovinske ovire na notranjem trgu EU; |
| --- | --- |

—

spremljanje lokalnih ukrepov, povezanih z dostopom do središč mest, da se prepreči nove trgovinske ovire na notranjem trgu EU;

| — | evropsko platformo za mobilnost v mestih ali kakršen koli drugačen učinkovit forum, ki bi na razumljiv način združeval vse podatke, najboljše prakse in informacije o politikah o mobilnosti v mestih, da bi državljanom in oblikovalcem politik omogočal lahek dostop do bistvenih informacij, ki so potrebne za razvoj politik mobilnosti v mestih; poudarja, da bi morala takšna platforma v največji možni meri črpati iz obstoječih zbirk podatkov, virov in institucij, s čimer se preprečijo novi birokratski postopki; |
| --- | --- |

—

evropsko platformo za mobilnost v mestih ali kakršen koli drugačen učinkovit forum, ki bi na razumljiv način združeval vse podatke, najboljše prakse in informacije o politikah o mobilnosti v mestih, da bi državljanom in oblikovalcem politik omogočal lahek dostop do bistvenih informacij, ki so potrebne za razvoj politik mobilnosti v mestih; poudarja, da bi morala takšna platforma v največji možni meri črpati iz obstoječih zbirk podatkov, virov in institucij, s čimer se preprečijo novi birokratski postopki;

| — | oceno zunanjih stroškov različnih načinov prevoza ter preverjanje možnosti internalizacije teh stroškov; |
| --- | --- |

—

oceno zunanjih stroškov različnih načinov prevoza ter preverjanje možnosti internalizacije teh stroškov;

| 5. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi premagale nacionalne ovire za mestne sheme, ne da bi predlagala zakonodajo na ravni EU, ki bil lahko omejila lokalno prožnost, ki je potrebna za reševanje težav z mobilnostjo; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami, da bi premagale nacionalne ovire za mestne sheme, ne da bi predlagala zakonodajo na ravni EU, ki bil lahko omejila lokalno prožnost, ki je potrebna za reševanje težav z mobilnostjo;

Zakonodaja

| 6. | meni, da mora Evropska unija na področjih politike, kjer lahko ima zakonodajna pooblastila (npr. proračunska politika, okoljska politika, socialna politika in politika zaposlovanja, konkurenčna politika, industrijska politika, regionalna in kohezijska politika, prometna politika ter politika varnosti v cestnem prometu in energetska politika), upoštevati posebne zahteve urbanega prometa; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora Evropska unija na področjih politike, kjer lahko ima zakonodajna pooblastila (npr. proračunska politika, okoljska politika, socialna politika in politika zaposlovanja, konkurenčna politika, industrijska politika, regionalna in kohezijska politika, prometna politika ter politika varnosti v cestnem prometu in energetska politika), upoštevati posebne zahteve urbanega prometa;

Standardizacija in usklajevanje

| 7. | zahteva specifično evropsko ureditev in/ali smernice za standardizacijo in usklajevanje






  — | oblikovanja in delovanja zelenih območij in cestnih pristojbin, meni, da je treba odločitev o uvedbi teh ukrepov sprejeti na lokalni ravni, ob upoštevanju razmer v posameznih aglomeracijah; ker je ob upoštevanju načel notranjega trga EU treba še posebno upoštevati njihovo interoperabilno strukturo, da se omogoči prosti pretok prometa in prepreči nastanek divergentnih pobud v različnih državah članicah; |
| --- | --- | --- |

7.

zahteva specifično evropsko ureditev in/ali smernice za standardizacijo in usklajevanje

—

oblikovanja in delovanja zelenih območij in cestnih pristojbin, meni, da je treba odločitev o uvedbi teh ukrepov sprejeti na lokalni ravni, ob upoštevanju razmer v posameznih aglomeracijah; ker je ob upoštevanju načel notranjega trga EU treba še posebno upoštevati njihovo interoperabilno strukturo, da se omogoči prosti pretok prometa in prepreči nastanek divergentnih pobud v različnih državah članicah;

| — | tehničnih in organizacijskih zahtev interoperabilnosti različnih načinov prevoza potnikov in blaga; |
| --- | --- |

—

tehničnih in organizacijskih zahtev interoperabilnosti različnih načinov prevoza potnikov in blaga;

| — | mobilnosti invalidnih oseb, starejših oseb, oseb z majhnimi otroki in najbolj revnih; |
| --- | --- |

—

mobilnosti invalidnih oseb, starejših oseb, oseb z majhnimi otroki in najbolj revnih;

| — | izboljšanja prometne varnosti v skladu z evropsko in nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

—

izboljšanja prometne varnosti v skladu z evropsko in nacionalno zakonodajo;

| — | dostopnosti in interoperabilnosti tehnologij inteligentnih prevoznih sistemov (ITS) za uporabo po vsej EU; |
| --- | --- |

—

dostopnosti in interoperabilnosti tehnologij inteligentnih prevoznih sistemov (ITS) za uporabo po vsej EU;

Razširjanje in izmenjava najboljših praks

| 8. | poleg tega zahteva ustrezne ukrepe za spodbujanje izmenjave najboljših praks, zlasti na področju:






  — | optimizacije uporabe obstoječe infrastrukture, na primer s fleksibilnimi koncepti rabe cest, |
| --- | --- | --- |

8.

poleg tega zahteva ustrezne ukrepe za spodbujanje izmenjave najboljših praks, zlasti na področju:

—

optimizacije uporabe obstoječe infrastrukture, na primer s fleksibilnimi koncepti rabe cest,

| — | sprejetja rešitev večmodalnega prometa in mobilnosti (cesta, železnica, voda), |
| --- | --- |

—

sprejetja rešitev večmodalnega prometa in mobilnosti (cesta, železnica, voda),

| — | enotnih sistemov vozovnic in zaračunavanja, ki poenostavijo dostop do različnih vrst prevoza in njihovo povezano uporabo, |
| --- | --- |

—

enotnih sistemov vozovnic in zaračunavanja, ki poenostavijo dostop do različnih vrst prevoza in njihovo povezano uporabo,

| — | priprave prilagojenih vzdržnih načrtov mobilnosti ter podpornih ukrepov pri regionalnem in urbanističnem načrtovanju („mesto kratkih poti“), procesu, pri katerem bi morale od zgodnje faze sodelovati vse strani, |
| --- | --- |

—

priprave prilagojenih vzdržnih načrtov mobilnosti ter podpornih ukrepov pri regionalnem in urbanističnem načrtovanju („mesto kratkih poti“), procesu, pri katerem bi morale od zgodnje faze sodelovati vse strani,

| — | smernic za zagotovitev medagencijskega sodelovanja med vsemi oddelki lokalnih in regionalnih oblasti ter javnimi komunalnimi podjetji pri načrtovanju razvoja mestnih območij, |
| --- | --- |

—

smernic za zagotovitev medagencijskega sodelovanja med vsemi oddelki lokalnih in regionalnih oblasti ter javnimi komunalnimi podjetji pri načrtovanju razvoja mestnih območij,

| — | inovativnih rešitev za učinkovit tovorni promet, zlasti za lokalno distribucijo blaga v mestih, vključno z zanesljivimi sistemi za nakladanje in raztovarjanje, ki bodo poenostavljali operacije na zadnjem delu poti do končnih uporabnikov, |
| --- | --- |

—

inovativnih rešitev za učinkovit tovorni promet, zlasti za lokalno distribucijo blaga v mestih, vključno z zanesljivimi sistemi za nakladanje in raztovarjanje, ki bodo poenostavljali operacije na zadnjem delu poti do končnih uporabnikov,

| — | trajnostnih prevoznih storitev za zagotovitev mobilnosti turistov v mestih in predmestnih območjih; |
| --- | --- |

—

trajnostnih prevoznih storitev za zagotovitev mobilnosti turistov v mestih in predmestnih območjih;

| — | smernic za zeleno politiko javnega naročanja, |
| --- | --- |

—

smernic za zeleno politiko javnega naročanja,

| — | izboljšav v čistem javnem lokalnem potniškem prometu s poudarkom na učinkovitosti, privlačnosti, zmanjšanju emisij in dostopnosti, vključno za invalidne osebe in osebe z zmanjšano možnostjo gibanja, ter na varnosti in zaščiti, |
| --- | --- |

—

izboljšav v čistem javnem lokalnem potniškem prometu s poudarkom na učinkovitosti, privlačnosti, zmanjšanju emisij in dostopnosti, vključno za invalidne osebe in osebe z zmanjšano možnostjo gibanja, ter na varnosti in zaščiti,

| — | spodbujanja trajnostnih verig mobilnosti: hoja – kolesarjenje – deljenje avtomobilov – skupna uporaba avtomobilov – taksi – skupinska/javna mobilnost, |
| --- | --- |

—

spodbujanja trajnostnih verig mobilnosti: hoja – kolesarjenje – deljenje avtomobilov – skupna uporaba avtomobilov – taksi – skupinska/javna mobilnost,

| — | boljše organiziranosti prevoza na kratkih razdaljah, |
| --- | --- |

—

boljše organiziranosti prevoza na kratkih razdaljah,

| — | ukrepov za optimizacijo upravljanja logistike in mobilnosti v korist zmanjšanja prometa in/ali izogibanja prometu, kot je na primer delo na daljavo ali premakljiv začetek delovnega časa in pouka, |
| --- | --- |

—

ukrepov za optimizacijo upravljanja logistike in mobilnosti v korist zmanjšanja prometa in/ali izogibanja prometu, kot je na primer delo na daljavo ali premakljiv začetek delovnega časa in pouka,

| — | ukrepov za spodbujanje virtualne mobilnosti, recimo e-učenja, e-bančništva, televizijske prodaje in telekonferenc, |
| --- | --- |

—

ukrepov za spodbujanje virtualne mobilnosti, recimo e-učenja, e-bančništva, televizijske prodaje in telekonferenc,

| — | vzpostavitve čistih con in cestninskih sistemov, |
| --- | --- |

—

vzpostavitve čistih con in cestninskih sistemov,

| — | parkirnih politik in praks, kot je na primer vzpostavitev sistemov za upravljanje parkirišč, |
| --- | --- |

—

parkirnih politik in praks, kot je na primer vzpostavitev sistemov za upravljanje parkirišč,

| — | izboljšanja in razširjanja uporabe sistemov ITS; |
| --- | --- |

—

izboljšanja in razširjanja uporabe sistemov ITS;

| 9. | poziva h kar največjemu možnemu širjenju podatkov o vprašanjih, ki so pomembna za mobilnost v mestih, kot so na primer statistični podatki Eurostata in iz baze podatkov Skupnosti o nesrečah na cestah v Evropi (CARE); zahteva, da se sprosti dostop do baze CARE, kar bi bilo močno orodje za izmenjavo informacij in strokovnega znanja med strokovnjaki s področja prometa; |
| --- | --- |

9.

poziva h kar največjemu možnemu širjenju podatkov o vprašanjih, ki so pomembna za mobilnost v mestih, kot so na primer statistični podatki Eurostata in iz baze podatkov Skupnosti o nesrečah na cestah v Evropi (CARE); zahteva, da se sprosti dostop do baze CARE, kar bi bilo močno orodje za izmenjavo informacij in strokovnega znanja med strokovnjaki s področja prometa;

| 10. | poziva Komisijo, naj podpre lokalne oblasti s spodbujanjem pilotnih in poskusnih projektov, zlasti v zvezi z uporabo celovitega pristopa glede mobilnosti v mestu in zagotavljanjem pomoči za raziskave na področju urbanističnega načrtovanja; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj podpre lokalne oblasti s spodbujanjem pilotnih in poskusnih projektov, zlasti v zvezi z uporabo celovitega pristopa glede mobilnosti v mestu in zagotavljanjem pomoči za raziskave na področju urbanističnega načrtovanja;

Raziskovanje in razvoj

| 11. | poudarja, da so potrebne raziskave in razvoj na področju trajnostnega prometa, zlasti pa je treba spodbujati tehnološki napredek pri razvijanju čistejših tehnologij vozil; poziva Komisijo in Svet, naj vlagata v čiste, učinkovitejše in varne sisteme mesnega prometa, ki bodo namenjeni potrošnikom, ter naj sprejmeta ukrepe za oblikovanje trga za takšne sisteme; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so potrebne raziskave in razvoj na področju trajnostnega prometa, zlasti pa je treba spodbujati tehnološki napredek pri razvijanju čistejših tehnologij vozil; poziva Komisijo in Svet, naj vlagata v čiste, učinkovitejše in varne sisteme mesnega prometa, ki bodo namenjeni potrošnikom, ter naj sprejmeta ukrepe za oblikovanje trga za takšne sisteme;

| 12. | poudarja, da lahko EU odigra vlogo pri razvoju in spodbujanju inteligentnih prevoznih sistemov in pri financiranju inovativnih tehnologij, saj te lahko pomembno prispevajo med drugim k večji prometni varnosti in k izboljšanju prometnih tokov ter logistične učinkovitosti; zato meni, da bi bilo treba spodbujati njihov nadaljnji razvoj in še zlasti njihovo večjo uporabo v EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da lahko EU odigra vlogo pri razvoju in spodbujanju inteligentnih prevoznih sistemov in pri financiranju inovativnih tehnologij, saj te lahko pomembno prispevajo med drugim k večji prometni varnosti in k izboljšanju prometnih tokov ter logistične učinkovitosti; zato meni, da bi bilo treba spodbujati njihov nadaljnji razvoj in še zlasti njihovo večjo uporabo v EU;

| 13. | poziva Komisijo, naj oblikuje dostopne in skladne sezname raziskovalnih in razvojnih projektov s področja mobilnosti v mestih v različnih okvirnih programih EU in pri tem navede morebitne primere, ki se uporabljajo v praksi; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj oblikuje dostopne in skladne sezname raziskovalnih in razvojnih projektov s področja mobilnosti v mestih v različnih okvirnih programih EU in pri tem navede morebitne primere, ki se uporabljajo v praksi;

Usklajevanje med oblastmi

| 14. | poudarja, da je izmenjava najboljših praks, ki zadeva upravljanje z mobilnostjo in boljše usklajevanje, bistvenega pomena za izboljšanje mestnega prometa in mobilnosti, saj se pokažejo takšne pomanjkljivosti, kot je pomanjkanje ustrezne dodelitve odgovornosti, pomanjkljivo usklajevanje med različnimi lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi oblastmi ter nezadostno usklajevanje pri načrtovanju mestnih, primestnih in podeželskih prometnih sistemov; poudarja, da slabo usklajevanje med lokalnimi oblastmi vodi k višjim stroškom dostav, gostejšemu prometu in večjemu onesnaženju okolja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je izmenjava najboljših praks, ki zadeva upravljanje z mobilnostjo in boljše usklajevanje, bistvenega pomena za izboljšanje mestnega prometa in mobilnosti, saj se pokažejo takšne pomanjkljivosti, kot je pomanjkanje ustrezne dodelitve odgovornosti, pomanjkljivo usklajevanje med različnimi lokalnimi, regionalnimi in nacionalnimi oblastmi ter nezadostno usklajevanje pri načrtovanju mestnih, primestnih in podeželskih prometnih sistemov; poudarja, da slabo usklajevanje med lokalnimi oblastmi vodi k višjim stroškom dostav, gostejšemu prometu in večjemu onesnaženju okolja;

| 15. | izrecno poziva k boljši usklajenosti med sosednjimi lokalnimi oblastmi, da se zagotovi določena stopnja doslednosti in trajnosten ter usklajen razvoj lokalnih in regionalnih prometnih infrastruktur na čezmejnih območjih in drugod; |
| --- | --- |

15.

izrecno poziva k boljši usklajenosti med sosednjimi lokalnimi oblastmi, da se zagotovi določena stopnja doslednosti in trajnosten ter usklajen razvoj lokalnih in regionalnih prometnih infrastruktur na čezmejnih območjih in drugod;

Celostni pristop

| 16. | meni, da je treba razvoj mest in njihovo načrtovanje izvajati na celostni osnovi, ob upoštevanju sedanjih in prihodnjih potreb mestnega prometa; uvedba hitrih železniških povezav med mestnimi središči in rečnimi, železniškimi in letališkimi terminali, zlasti pa odročnimi regijami bi morala biti prednostna naloga pri projektih obsežnega razvoja in modernizacije mest; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba razvoj mest in njihovo načrtovanje izvajati na celostni osnovi, ob upoštevanju sedanjih in prihodnjih potreb mestnega prometa; uvedba hitrih železniških povezav med mestnimi središči in rečnimi, železniškimi in letališkimi terminali, zlasti pa odročnimi regijami bi morala biti prednostna naloga pri projektih obsežnega razvoja in modernizacije mest;

| 17. | opozarja, da bi bilo zaradi čedalje hitrejše rasti mest treba večjo pozornost posvetiti predmestjem in somestjem; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da bi bilo zaradi čedalje hitrejše rasti mest treba večjo pozornost posvetiti predmestjem in somestjem;

Individualna odgovornost

| 18. | poudarja individualno odgovornost državljanov in meni, da jih je treba spodbujati, naj kot udeleženci v prometu kritično ocenijo svoje ravnanje in, če je mogoče, dejavno sodelujejo v lokalnih forumih za mobilnost v mestih; meni, da lahko skoraj vsak državljan spremeni svoje navade, na primer glede uporabe osebnih motornih vozil in uporabe alternativnih prevoznih sredstev (hoje, kolesarjenja ali javnega prometa), ter s tem kot posameznik pripomore k čistejšemu mestnemu okolju in boljši kakovosti življenja; poziva, naj nacionalne, regionalne in lokalne oblasti zagotovijo alternativne možnosti mobilnosti, da se omogoči take spremembe; poleg tega poziva evropske, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj stopnjujejo izobraževalne in obveščevalne kampanje, da se bodo državljani bolje zavedali svojega obnašanja v prometu; poudarja, kako pomembne so izobraževalne kampanje zlasti za mlajše generacije; |
| --- | --- |

18.

poudarja individualno odgovornost državljanov in meni, da jih je treba spodbujati, naj kot udeleženci v prometu kritično ocenijo svoje ravnanje in, če je mogoče, dejavno sodelujejo v lokalnih forumih za mobilnost v mestih; meni, da lahko skoraj vsak državljan spremeni svoje navade, na primer glede uporabe osebnih motornih vozil in uporabe alternativnih prevoznih sredstev (hoje, kolesarjenja ali javnega prometa), ter s tem kot posameznik pripomore k čistejšemu mestnemu okolju in boljši kakovosti življenja; poziva, naj nacionalne, regionalne in lokalne oblasti zagotovijo alternativne možnosti mobilnosti, da se omogoči take spremembe; poleg tega poziva evropske, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, naj stopnjujejo izobraževalne in obveščevalne kampanje, da se bodo državljani bolje zavedali svojega obnašanja v prometu; poudarja, kako pomembne so izobraževalne kampanje zlasti za mlajše generacije;

| 19. | v zvezi s tem opozarja na pomen in čedalje večji uspeh „dneva brez avtomobilov“ v okviru tedna mobilnosti v EU; ugotavlja, da je v letu 2007 pri tej pobudi sodelovalo 1909 mest iz 23 držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo to pobudo in si prizadevajo za njeno splošno sprejetje; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem opozarja na pomen in čedalje večji uspeh „dneva brez avtomobilov“ v okviru tedna mobilnosti v EU; ugotavlja, da je v letu 2007 pri tej pobudi sodelovalo 1909 mest iz 23 držav članic; poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo to pobudo in si prizadevajo za njeno splošno sprejetje;

| 20. | meni, da je treba pripraviti študijo, ki bo prikazala vse vidike izbire in možnosti državljanov v zvezi z mobilnostjo v mestih ter vsebovala podatke o tem (zasebni promet v primerjavi z javnim prometom); poziva k novemu in standardiziranemu zbiranju podatkov o vprašanjih, ki se jih manj preučuje, kot so na primer vedenje pešcev in kolesarjev ter razlogi, zaradi katerih meščani uporabljajo določene vrste prevoza in ne drugih; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba pripraviti študijo, ki bo prikazala vse vidike izbire in možnosti državljanov v zvezi z mobilnostjo v mestih ter vsebovala podatke o tem (zasebni promet v primerjavi z javnim prometom); poziva k novemu in standardiziranemu zbiranju podatkov o vprašanjih, ki se jih manj preučuje, kot so na primer vedenje pešcev in kolesarjev ter razlogi, zaradi katerih meščani uporabljajo določene vrste prevoza in ne drugih;

Financiranje

| 21. | meni, da lahko Evropska unija pomembno prispeva pri financiranju ukrepov na področju mestnega potniškega in tovornega prometa, na primer s sredstvi iz strukturnih in kohezijskih skladov, ter zahteva, naj Komisija ravna v skladu s svojo odgovornostjo na tem področju; opozarja na odgovornost držav članic na podlagi zakonodaje Skupnosti glede financiranja ukrepov, ki so pomembni za okolje in za promet; |
| --- | --- |

21.

meni, da lahko Evropska unija pomembno prispeva pri financiranju ukrepov na področju mestnega potniškega in tovornega prometa, na primer s sredstvi iz strukturnih in kohezijskih skladov, ter zahteva, naj Komisija ravna v skladu s svojo odgovornostjo na tem področju; opozarja na odgovornost držav članic na podlagi zakonodaje Skupnosti glede financiranja ukrepov, ki so pomembni za okolje in za promet;

| 22. | poziva Komisijo, naj pripravi specifične instrumente, usmerjene v tržno gospodarstvo, da se bo oblikoval uravnotežen in ugoden okvir za trajnostno mobilnost v mestnih središčih; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pripravi specifične instrumente, usmerjene v tržno gospodarstvo, da se bo oblikoval uravnotežen in ugoden okvir za trajnostno mobilnost v mestnih središčih;

| 23. | zahteva, naj bo v okviru bližajočega pregleda proračuna EU financiranje projektov iz sredstev EU v prihodnosti tesneje povezano s pogoji in zahtevami v zvezi s trajnostnim razvojem in varstvom okolja, ter vidi v tem primeren instrument za spodbujanje okolju prijaznih in široko dostopnih prometnih konceptov; |
| --- | --- |

23.

zahteva, naj bo v okviru bližajočega pregleda proračuna EU financiranje projektov iz sredstev EU v prihodnosti tesneje povezano s pogoji in zahtevami v zvezi s trajnostnim razvojem in varstvom okolja, ter vidi v tem primeren instrument za spodbujanje okolju prijaznih in široko dostopnih prometnih konceptov;

| 24. | poziva Komisijo, naj sama ali na primer skupaj z Evropsko investicijsko banko, začne z delom v zvezi s pregledovanjem sedanjih in prihodnih možnosti za financiranje mestnega prometa; predlaga pripravo izčrpnih navodil, ki bodo sistematično urejala vsa sredstva, ki so na voljo za mestni promet; nadalje poziva Komisijo, naj preuči navzkrižno subvencioniranje na področju prometa, da se zagotovi enakopravna obravnava vseh načinov prevoza ter prevoza potnikov in blaga; poleg tega bi bilo treba oceniti vse vidike javno-zasebnih partnerstev in njihov morebiten prispevek k konceptom trajnostne mobilnosti v mestih; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj sama ali na primer skupaj z Evropsko investicijsko banko, začne z delom v zvezi s pregledovanjem sedanjih in prihodnih možnosti za financiranje mestnega prometa; predlaga pripravo izčrpnih navodil, ki bodo sistematično urejala vsa sredstva, ki so na voljo za mestni promet; nadalje poziva Komisijo, naj preuči navzkrižno subvencioniranje na področju prometa, da se zagotovi enakopravna obravnava vseh načinov prevoza ter prevoza potnikov in blaga; poleg tega bi bilo treba oceniti vse vidike javno-zasebnih partnerstev in njihov morebiten prispevek k konceptom trajnostne mobilnosti v mestih;

| 25. | poziva predsedstvo Evropskega parlamenta in njegove službe, naj bodo za zgled z izvrševanjem svojih sklepov in spodbujanjem ukrepov za upravljanje mobilnosti za poslance, osebje in obiskovalce Evropskega parlamenta s ciljem vključevanja trajnostne mobilnosti v področje uporabe uredbe EMAS (Eco-Management and Audit Scheme); |
| --- | --- |

25.

poziva predsedstvo Evropskega parlamenta in njegove službe, naj bodo za zgled z izvrševanjem svojih sklepov in spodbujanjem ukrepov za upravljanje mobilnosti za poslance, osebje in obiskovalce Evropskega parlamenta s ciljem vključevanja trajnostne mobilnosti v področje uporabe uredbe EMAS (Eco-Management and Audit Scheme);

*

* *

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0057.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0345.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0007.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0375.

(5)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 182.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/49

---

Sreda, 9. julij 2008Letno poročilo ECB za leto 2007

P6_TA(2008)0357

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o letnem poročilu ECB za leto 2007 (2008/2107(INI))

2009/C 294 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2007,

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 15 Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priloga k Pogodbi,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 1998 o demokratičnem nadzoru tretje faze Evropske monetarne unije (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o integriranih smernicah za rast in delovna mesta (del: širše smernice ekonomskih politik držav članic in Skupnosti): uvedba novega cikla (2008–2010) (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije o EMU@10: dosežki in izzivi po desetih letih obstoja ekonomske in monetarne unije (KOM(2008)0238),

ob upoštevanju poročila ECB o finančni stabilnosti iz decembra 2007 in njenega poročila o finančnem povezovanju Evrope iz aprila 2008,

ob upoštevanju spomladanske gospodarske napovedi Komisije za obdobje 2008–2009,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0241/2008),

| A. | ker se je BDP euroobmočja v letu 2007 povečal za 2,6 % (v primerjavi z 2,7 % v letu 2006) kljub povečani negotovosti, nastali s finančnimi pretresi v drugi polovici leta, |
| --- | --- |

A.

ker se je BDP euroobmočja v letu 2007 povečal za 2,6 % (v primerjavi z 2,7 % v letu 2006) kljub povečani negotovosti, nastali s finančnimi pretresi v drugi polovici leta,

| B. | ker je bila stopnja inflacije 2,1 % v primerjavi z 2,2 % v letu 2006 kljub gospodarskemu okolju s prisotnimi znatnimi pritiski na dvig cen, |
| --- | --- |

B.

ker je bila stopnja inflacije 2,1 % v primerjavi z 2,2 % v letu 2006 kljub gospodarskemu okolju s prisotnimi znatnimi pritiski na dvig cen,

| C. | ker je ECB nadaljevala s prilagajanjem obrestnih mer v letu 2007, in sicer na 4,0 % v juniju 2007 z 3,5 % v decembru 2006 ter ohranjala to raven v celotnem drugem šestmesečju, |
| --- | --- |

C.

ker je ECB nadaljevala s prilagajanjem obrestnih mer v letu 2007, in sicer na 4,0 % v juniju 2007 z 3,5 % v decembru 2006 ter ohranjala to raven v celotnem drugem šestmesečju,

| D. | ker izjavi Mednarodnega denarnega sklada in Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj pozivata k veliki previdnosti pri zviševanju obrestnih mer v euroobmočju, |
| --- | --- |

D.

ker izjavi Mednarodnega denarnega sklada in Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj pozivata k veliki previdnosti pri zviševanju obrestnih mer v euroobmočju,

| E. | ker se je v letu 2007 nominalna vrednost eura povečala za 6,3 % in je povečanje vrednosti zlasti izrazito v primerjavi z ameriškim dolarjem (11,8 %), |
| --- | --- |

E.

ker se je v letu 2007 nominalna vrednost eura povečala za 6,3 % in je povečanje vrednosti zlasti izrazito v primerjavi z ameriškim dolarjem (11,8 %),

| F. | ker finančni pretresi in velika svetovna neravnovesja predstavljajo tveganja za svetovno gospodarsko rast in gibanje menjalnih tečajev, |
| --- | --- |

F.

ker finančni pretresi in velika svetovna neravnovesja predstavljajo tveganja za svetovno gospodarsko rast in gibanje menjalnih tečajev,

| G. | ker se za euroobmočje v letu 2008 pričakuje povečanje stopnje inflacije med 2,0 % in 3,0 %, kar v veliki meri odraža aktualni trend povečanja cen blaga, preden se bo stopnja inflacija umirila nekje med 1,2 % in 2,4 % v letu 2009, |
| --- | --- |

G.

ker se za euroobmočje v letu 2008 pričakuje povečanje stopnje inflacije med 2,0 % in 3,0 %, kar v veliki meri odraža aktualni trend povečanja cen blaga, preden se bo stopnja inflacija umirila nekje med 1,2 % in 2,4 % v letu 2009,

| H. | ker je glavni cilj ECB in Evropskega sistema centralnih bank zagotavljanje stabilnosti cen ob podpori splošnih gospodarskih politik Skupnosti, kot je opredeljeno v členu 105 Pogodbe ES; s tem v zvezi priznava popolne neodvisnost ECB in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), |
| --- | --- |

H.

ker je glavni cilj ECB in Evropskega sistema centralnih bank zagotavljanje stabilnosti cen ob podpori splošnih gospodarskih politik Skupnosti, kot je opredeljeno v členu 105 Pogodbe ES; s tem v zvezi priznava popolne neodvisnost ECB in Evropskega sistema centralnih bank (ESCB),

| I. | ker je ECB v zadregi zaradi reševanja izzivov rastoče inflacije in prvih znakov upočasnitve gospodarske rasti zaradi finančnega pretresa iz preteklih mesecev, |
| --- | --- |

I.

ker je ECB v zadregi zaradi reševanja izzivov rastoče inflacije in prvih znakov upočasnitve gospodarske rasti zaradi finančnega pretresa iz preteklih mesecev,

| J. | ker bi Parlament rad prispeval h krepitvi vloge in mednarodne pristojnosti ECB ter euroobmočja na mednarodni ravni, |
| --- | --- |

J.

ker bi Parlament rad prispeval h krepitvi vloge in mednarodne pristojnosti ECB ter euroobmočja na mednarodni ravni,

ECB danes

| 1. | pozdravlja dejstvo, da sta si v desetih letih po vzpostavitvi ekonomske in monetarne unije (EMU) tako ECB kot euro pridobila ugled in splošno odobravanje v svetovnem gospodarstvu, ter ugotavlja, da je euro postal valuta svetovnega pomena, ki je skoraj enakovredna ameriškemu dolarju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da sta si v desetih letih po vzpostavitvi ekonomske in monetarne unije (EMU) tako ECB kot euro pridobila ugled in splošno odobravanje v svetovnem gospodarstvu, ter ugotavlja, da je euro postal valuta svetovnega pomena, ki je skoraj enakovredna ameriškemu dolarju;

| 2. | opozarja, da Pogodba ES izrecno razlikuje med ciljem stabilnosti cen na eni strani in podporo splošnim ekonomskim politikam na drugi, in se zato omenjena cilja ne smeta obravnavati kot zamenljiva; priznava popolno neodvisnosti ECB pri izpolnjevanju svojega dvojnega mandata in pozdravlja dejstvo, da bi morala z Lizbonsko pogodbo ECB postati institucija EU s statusom pravne osebe in jasno opredeljenim neodvisnim političnim in finančnim položajem; meni, da priznanje ECB kot institucije EU povečuje odgovornost Parlamenta in zlasti odbora, ki je pristojen za gospodarske in monetarne zadeve, kot institucije kateri ECB odgovarja za svoje sklepe glede denarne politike; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da Pogodba ES izrecno razlikuje med ciljem stabilnosti cen na eni strani in podporo splošnim ekonomskim politikam na drugi, in se zato omenjena cilja ne smeta obravnavati kot zamenljiva; priznava popolno neodvisnosti ECB pri izpolnjevanju svojega dvojnega mandata in pozdravlja dejstvo, da bi morala z Lizbonsko pogodbo ECB postati institucija EU s statusom pravne osebe in jasno opredeljenim neodvisnim političnim in finančnim položajem; meni, da priznanje ECB kot institucije EU povečuje odgovornost Parlamenta in zlasti odbora, ki je pristojen za gospodarske in monetarne zadeve, kot institucije kateri ECB odgovarja za svoje sklepe glede denarne politike;

| 3. | pozdravlja Ciper in Malto v EMU in ugotavlja njihov uspešen vstop; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja Ciper in Malto v EMU in ugotavlja njihov uspešen vstop;

Finančna stabilnost

| 4. | priznava odlično delo ECB pri obvladovanju finančnega pretresa, ki ga je sprožila kriza v ZDA na trgu drugorazrednih hipotekarnih posojil, zlasti ukrepe, izvedene 9. avgusta 2007, s katerimi je trgom zagotovila likvidnost v znesku 95 milijard EUR po fiksni obrestni meri 4,00 %, pri čemer je uporabljala isti postopek kot pri svojih običajnih tržnih operacijah; ugotavlja, da je ta operacija, skupaj z operacijo finega uravnavanja in kasnejših obsežnih tedenskih operacij refinanciranja, uspela stabilizirati najbolj kratkoročne obrestne mere; meni, da je to ponoven dokaz, kako pomembna je skupna monetarna politika, ki jo izvaja ECB, za stabilizacijo gospodarstva v obdobjih nestabilnosti; |
| --- | --- |

4.

priznava odlično delo ECB pri obvladovanju finančnega pretresa, ki ga je sprožila kriza v ZDA na trgu drugorazrednih hipotekarnih posojil, zlasti ukrepe, izvedene 9. avgusta 2007, s katerimi je trgom zagotovila likvidnost v znesku 95 milijard EUR po fiksni obrestni meri 4,00 %, pri čemer je uporabljala isti postopek kot pri svojih običajnih tržnih operacijah; ugotavlja, da je ta operacija, skupaj z operacijo finega uravnavanja in kasnejših obsežnih tedenskih operacij refinanciranja, uspela stabilizirati najbolj kratkoročne obrestne mere; meni, da je to ponoven dokaz, kako pomembna je skupna monetarna politika, ki jo izvaja ECB, za stabilizacijo gospodarstva v obdobjih nestabilnosti;

| 5. | soglaša s stališči ECB, da lahko vedno večja zapletenost finančnih instrumentov in nepreglednost izpostavljanja finančnih institucij povzročijo povečanje negotovosti glede stopnje vključenega tveganja, končnega nosilca tveganja in obsega potencialnih izgub; |
| --- | --- |

5.

soglaša s stališči ECB, da lahko vedno večja zapletenost finančnih instrumentov in nepreglednost izpostavljanja finančnih institucij povzročijo povečanje negotovosti glede stopnje vključenega tveganja, končnega nosilca tveganja in obsega potencialnih izgub;

| 6. | poudarja potrebo po oblikovanju okvira EU za finančni nadzor in poudarja, da je kljub temu, da Pogodba o ES ne nalaga ECB neposrednih odgovornosti, ki se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij in stabilnost finančnega sistema, treba v nadzor vključiti tudi ECB; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po oblikovanju okvira EU za finančni nadzor in poudarja, da je kljub temu, da Pogodba o ES ne nalaga ECB neposrednih odgovornosti, ki se nanašajo na bonitetni nadzor kreditnih institucij in stabilnost finančnega sistema, treba v nadzor vključiti tudi ECB;

| 7. | verjame, da je ECB okrepilo uspešno reševanje nedavne finančne krize; pozdravlja povečano verodostojnost ECB in mednarodno priznanje; poziva Euroskupino, da sledi primeru ECB in okrepi svoje strokovno znanje ter usklajevanje pri zadevah, ki se nanašajo na urejanje in nadzor finančnih trgov; |
| --- | --- |

7.

verjame, da je ECB okrepilo uspešno reševanje nedavne finančne krize; pozdravlja povečano verodostojnost ECB in mednarodno priznanje; poziva Euroskupino, da sledi primeru ECB in okrepi svoje strokovno znanje ter usklajevanje pri zadevah, ki se nanašajo na urejanje in nadzor finančnih trgov;

| 8. | poudarja povečano potrebo po sodelovanju med centralnimi bankami in nadzornimi organi, da bi ohranili stabilnost na finančnih trgih, zlasti ob upoštevanju vedno bolj povezanih finančnih sistemov; poziva ECB, da nadaljuje s prizadevanji za večje povezovanje in komuniciranje znotraj EU kot tudi v odnosu z drugimi centralnimi bankami in pristojnimi institucijami, zlasti v primeru centralne banke Velike Britanije (Bank of England), saj je London najpomembnejši finančni center znotraj Evropske unije; poziva ECB, da igra aktivno vlogo na različnih forumih, kjer potekajo razprave o spremembah nadzora, kot je na primer Lamafalussijevo poročilo; |
| --- | --- |

8.

poudarja povečano potrebo po sodelovanju med centralnimi bankami in nadzornimi organi, da bi ohranili stabilnost na finančnih trgih, zlasti ob upoštevanju vedno bolj povezanih finančnih sistemov; poziva ECB, da nadaljuje s prizadevanji za večje povezovanje in komuniciranje znotraj EU kot tudi v odnosu z drugimi centralnimi bankami in pristojnimi institucijami, zlasti v primeru centralne banke Velike Britanije (Bank of England), saj je London najpomembnejši finančni center znotraj Evropske unije; poziva ECB, da igra aktivno vlogo na različnih forumih, kjer potekajo razprave o spremembah nadzora, kot je na primer Lamafalussijevo poročilo;

| 9. | priznava, da so osrednje centralne banke, kot sta ECB in centralna banka ZDA (US Federal Reserve), opozarjale na podcenjevanje tveganj v gospodarstvu, preden je počil balon internetnih podjetij v letu 2000/2001 ali preden se je pojavila kriza na trgih drugorazrednih hipotekarnih posojil v letu 2007; ugotavlja, da se finančni trgi niso bili sposobni učinkovito odzvati na ta opozorila; zato poziva ECB, da analizira njihov odziv in predlaga, načine za izboljšanje povezave med v prihodnost usmerjenimi opozorili in odzivi trga; poziva ECB, da glede na nedavni finančni pretres preveri in oceni posledice finančne krize ter preveri, ali ima zadosti instrumentov za obvladovanje čezmejne evropske finančne krize in katere pristojnosti potrebuje, da bi lahko izboljšala makrobonitetni nadzor v euroobmočju; |
| --- | --- |

9.

priznava, da so osrednje centralne banke, kot sta ECB in centralna banka ZDA (US Federal Reserve), opozarjale na podcenjevanje tveganj v gospodarstvu, preden je počil balon internetnih podjetij v letu 2000/2001 ali preden se je pojavila kriza na trgih drugorazrednih hipotekarnih posojil v letu 2007; ugotavlja, da se finančni trgi niso bili sposobni učinkovito odzvati na ta opozorila; zato poziva ECB, da analizira njihov odziv in predlaga, načine za izboljšanje povezave med v prihodnost usmerjenimi opozorili in odzivi trga; poziva ECB, da glede na nedavni finančni pretres preveri in oceni posledice finančne krize ter preveri, ali ima zadosti instrumentov za obvladovanje čezmejne evropske finančne krize in katere pristojnosti potrebuje, da bi lahko izboljšala makrobonitetni nadzor v euroobmočju;

Gospodarska in denarna gibanja

| 10. | se seznanja s potekajočo razpravo o načinu opredelitve stabilnosti cen, v zvezi s čimer nekateri zagovarjajo neposredno obvladovanje inflacije; vendar meni, da je dvostebrni sistem, ki temelji na monetarnem agregatu M3, najbolj primeren za merjenje cenovne stabilnosti; poziva ECB, da sprejme ukrepe za stalno izboljševanje tega sistema; priznava dodano vrednost dodatnih informacij in zgodnjega opozarjanja pred inflacijskimi tveganji ter operativno preudarnost, ki jo takšen sistem zagotavlja; |
| --- | --- |

10.

se seznanja s potekajočo razpravo o načinu opredelitve stabilnosti cen, v zvezi s čimer nekateri zagovarjajo neposredno obvladovanje inflacije; vendar meni, da je dvostebrni sistem, ki temelji na monetarnem agregatu M3, najbolj primeren za merjenje cenovne stabilnosti; poziva ECB, da sprejme ukrepe za stalno izboljševanje tega sistema; priznava dodano vrednost dodatnih informacij in zgodnjega opozarjanja pred inflacijskimi tveganji ter operativno preudarnost, ki jo takšen sistem zagotavlja;

| 11. | poudarja, da bi se lahko z razširjenim članstvom povečala tveganja v zvezi z asimetričnim gospodarskim razvojem znotraj euroobmočja, saj se povečujejo razlike v velikosti in zrelosti gospodarstev držav članic; poziva ECB, da posebno pozornost nameni tem razmeram in rešuje tveganja že v zgodnji fazi ter jih sporoča državam članicam; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi se lahko z razširjenim članstvom povečala tveganja v zvezi z asimetričnim gospodarskim razvojem znotraj euroobmočja, saj se povečujejo razlike v velikosti in zrelosti gospodarstev držav članic; poziva ECB, da posebno pozornost nameni tem razmeram in rešuje tveganja že v zgodnji fazi ter jih sporoča državam članicam;

| 12. | poziva vse države članice, ki so del euroobmočja, države članice, ki niso prevzele eura, in države članice, ki so kandidatke za prevzem eura, da se seznanijo s temi izzivi in zato v celoti spoštujejo merila Pakta stabilnost in rasti ter izpolnjujejo maastrichtska merila, če je to primerno, saj je to poleg fiskalne konsolidacije in politike plač, ki je v skladu z razvojem glede rasti in produktivnosti, najpomembnejši element zaščite pred izzivi, ki jih predstavlja asimetrični razvoj; |
| --- | --- |

12.

poziva vse države članice, ki so del euroobmočja, države članice, ki niso prevzele eura, in države članice, ki so kandidatke za prevzem eura, da se seznanijo s temi izzivi in zato v celoti spoštujejo merila Pakta stabilnost in rasti ter izpolnjujejo maastrichtska merila, če je to primerno, saj je to poleg fiskalne konsolidacije in politike plač, ki je v skladu z razvojem glede rasti in produktivnosti, najpomembnejši element zaščite pred izzivi, ki jih predstavlja asimetrični razvoj;

| 13. | poudarja, da je zaradi nedavnega izboljšanja pričakovane rasti treba obrestne mere zviševati previdno, da gospodarska rast ne bi bila ogrožena; ugotavlja, da morajo države članice izvesti potrebne strukturne reforme in naložbene dejavnosti ter tako podpreti okrevanje gospodarstva; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je zaradi nedavnega izboljšanja pričakovane rasti treba obrestne mere zviševati previdno, da gospodarska rast ne bi bila ogrožena; ugotavlja, da morajo države članice izvesti potrebne strukturne reforme in naložbene dejavnosti ter tako podpreti okrevanje gospodarstva;

| 14. | pričakuje, da bo Svet vse države članice, kandidatke za prevzem eura, obravnaval enakovredno in v celoti spoštoval ocene in priporočila ECB v zvezi z njihovo pripravljenostjo za pridružitev euroobmočju; |
| --- | --- |

14.

pričakuje, da bo Svet vse države članice, kandidatke za prevzem eura, obravnaval enakovredno in v celoti spoštoval ocene in priporočila ECB v zvezi z njihovo pripravljenostjo za pridružitev euroobmočju;

| 15. | se seznanja s povečanjem vrednosti eura, zlasti v razmerju do ameriškega dolarja; poudarja cilj cenovne stabilnosti, vendar priznava, da velike in hitre spremembe menjalnega tečaja eura ne bodo oslabile sposobnosti ECB za obvladovanje svoje monetarne politike, ki bi bila soočena z virom inflacije oziroma težkimi obeti rasti za države, ki so odvisne od izvoza; poziva ECB, da spremlja ta gibanja in ukrepa, če se ji to zdi potrebno, in poziva Euroskupino, Komisijo in ECB k izboljšanju medsebojnega usklajevanja na področju politike menjalnih tečajev; |
| --- | --- |

15.

se seznanja s povečanjem vrednosti eura, zlasti v razmerju do ameriškega dolarja; poudarja cilj cenovne stabilnosti, vendar priznava, da velike in hitre spremembe menjalnega tečaja eura ne bodo oslabile sposobnosti ECB za obvladovanje svoje monetarne politike, ki bi bila soočena z virom inflacije oziroma težkimi obeti rasti za države, ki so odvisne od izvoza; poziva ECB, da spremlja ta gibanja in ukrepa, če se ji to zdi potrebno, in poziva Euroskupino, Komisijo in ECB k izboljšanju medsebojnega usklajevanja na področju politike menjalnih tečajev;

| 16. | priznava naraščajoči pritisk inflacije, h kateri še zlasti prispevajo cene hrane in energije; poziva ECB, da okrepi svoj dialog z nacionalnimi centralnimi bankami glede spodbujanja večje osredotočenosti na globalno cenovno stabilnost; |
| --- | --- |

16.

priznava naraščajoči pritisk inflacije, h kateri še zlasti prispevajo cene hrane in energije; poziva ECB, da okrepi svoj dialog z nacionalnimi centralnimi bankami glede spodbujanja večje osredotočenosti na globalno cenovno stabilnost;

Upravljanje in učinkovito sprejemanje odločitev

| 17. | ponovno poziva k večji transparentnosti v ECB, ki bi imela za rezultat povečano verodostojnost in predvidljivost, ter pozdravlja izboljšave, ki so že bile vpeljane na tem področju; s tem v zvezi priznava težave pri objavljanju zapisnikov Sveta ECB, saj bi bila lahko razhajanja v stališčih posameznikov razumljena kot zastopanje nacionalnih interesov, kar bi povečalo pritiske vlad držav članic na člane Sveta ECB; poziva ECB, da Parlamentu in javnosti posreduje letni povzetek ukrepov, ki jih je sprejela, da bi izboljšala svoje delovanje v skladu s to resolucijo; |
| --- | --- |

17.

ponovno poziva k večji transparentnosti v ECB, ki bi imela za rezultat povečano verodostojnost in predvidljivost, ter pozdravlja izboljšave, ki so že bile vpeljane na tem področju; s tem v zvezi priznava težave pri objavljanju zapisnikov Sveta ECB, saj bi bila lahko razhajanja v stališčih posameznikov razumljena kot zastopanje nacionalnih interesov, kar bi povečalo pritiske vlad držav članic na člane Sveta ECB; poziva ECB, da Parlamentu in javnosti posreduje letni povzetek ukrepov, ki jih je sprejela, da bi izboljšala svoje delovanje v skladu s to resolucijo;

| 18. | meni, da je bil dialog o monetarni politiki med Parlamentom in ECB uspešen, vendar ga je treba v še nadalje okrepiti; poudarja, da je naknadno uveljavljanje pristojnosti ECB ključnega pomena za zaupanje v finančne trge in zato za njihovo stabilnost; meni, da mora za enotnost Izvršilnega odbora in Sveta ECB javno predstavljanje še naprej biti zaupno; se zavzema za v cilje usmerjeno informacijsko politiko ECB do Parlamenta, Sveta, Komisije in Euroskupine; je razočaran zaradi nizke ravni zavez, ki jih je ECB pokazala v odziv na resolucijo Parlamenta z dne 12. julija 2007 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2006 (3); izrecno poudarja, da se na zahteve po izboljšanju komunikacijske politike ECB ne sme gledati samo v okviru istočasnega ohranjanja neodvisnosti ECB in njenih organov; |
| --- | --- |

18.

meni, da je bil dialog o monetarni politiki med Parlamentom in ECB uspešen, vendar ga je treba v še nadalje okrepiti; poudarja, da je naknadno uveljavljanje pristojnosti ECB ključnega pomena za zaupanje v finančne trge in zato za njihovo stabilnost; meni, da mora za enotnost Izvršilnega odbora in Sveta ECB javno predstavljanje še naprej biti zaupno; se zavzema za v cilje usmerjeno informacijsko politiko ECB do Parlamenta, Sveta, Komisije in Euroskupine; je razočaran zaradi nizke ravni zavez, ki jih je ECB pokazala v odziv na resolucijo Parlamenta z dne 12. julija 2007 o letnem poročilu Evropske centralne banke za leto 2006 (3); izrecno poudarja, da se na zahteve po izboljšanju komunikacijske politike ECB ne sme gledati samo v okviru istočasnega ohranjanja neodvisnosti ECB in njenih organov;

| 19. | poziva ECB, da naj izjave, ki sledijo sklepom Sveta ECB, jasno odražajo ali je doseganje konsenza med razpravo potekalo enostavno ali pa so se mnenja ves čas razhajala, saj bi to trgom nudilo več informacij brez negativnih posledic za skupen evropski vidik za odločanje Sveta ECB; |
| --- | --- |

19.

poziva ECB, da naj izjave, ki sledijo sklepom Sveta ECB, jasno odražajo ali je doseganje konsenza med razpravo potekalo enostavno ali pa so se mnenja ves čas razhajala, saj bi to trgom nudilo več informacij brez negativnih posledic za skupen evropski vidik za odločanje Sveta ECB;

| 20. | poziva ECB, da predstavi svoje ideje za spremembo sestave Sveta ECB, saj bodo od 1. januarja 2009 guvernerji presegli število 15; ugotavlja, da se bo potreba po reformah povečevala z vedno večjim številom držav članic euroobmočja; podpira predhodni predlog ECB, da bi morala biti gospodarska teža sodelujočih držav članic najpomembnejši dejavnik za sistem glasovanja na podlagi kroženja, in da bi moralo število nosilcev odločitev ostati majhno, s čimer bi se zagotovila učinkovitost; |
| --- | --- |

20.

poziva ECB, da predstavi svoje ideje za spremembo sestave Sveta ECB, saj bodo od 1. januarja 2009 guvernerji presegli število 15; ugotavlja, da se bo potreba po reformah povečevala z vedno večjim številom držav članic euroobmočja; podpira predhodni predlog ECB, da bi morala biti gospodarska teža sodelujočih držav članic najpomembnejši dejavnik za sistem glasovanja na podlagi kroženja, in da bi moralo število nosilcev odločitev ostati majhno, s čimer bi se zagotovila učinkovitost;

| 21. | meni, da sta se neodvisnost ECB in postopek imenovanja članov Izvršilnega odbora izkazala za uspešna; poudarja, da člen 112(2)(b) Pogodbe ES določa, da so člani Izvršilnega odbora ECB imenovani na podlagi priznanega ugleda in poklicnih izkušenj na monetarnem ali bančnem področju; prav tako poudarja, da njihova narodnost ne sme biti pomembna in da se še naprej ocenjujejo na podlagi strogih meril, ki so določena v Pogodbi o ES, kot tudi njihove usposobljenosti; meni, da bi se predhodni demokratični nadzor in preglednost lahko izboljšala, če bi Svet ocenil več morebitnih kandidatov in če bi kandidate, ki jih je predlagal Svet, z glasovanjem potrdil Parlament; |
| --- | --- |

21.

meni, da sta se neodvisnost ECB in postopek imenovanja članov Izvršilnega odbora izkazala za uspešna; poudarja, da člen 112(2)(b) Pogodbe ES določa, da so člani Izvršilnega odbora ECB imenovani na podlagi priznanega ugleda in poklicnih izkušenj na monetarnem ali bančnem področju; prav tako poudarja, da njihova narodnost ne sme biti pomembna in da se še naprej ocenjujejo na podlagi strogih meril, ki so določena v Pogodbi o ES, kot tudi njihove usposobljenosti; meni, da bi se predhodni demokratični nadzor in preglednost lahko izboljšala, če bi Svet ocenil več morebitnih kandidatov in če bi kandidate, ki jih je predlagal Svet, z glasovanjem potrdil Parlament;

| 22. | verjame, da je treba glede na prihodnji status, ki ga bo imela ECB v okviru Lizbonske pogodbe, okrepiti vlogo Parlamenta pri imenovanju članov Izvršilnega odbora; poudarja, da je v sodelovanju z drugimi institucijami pripravljen začeti s preučevanjem možnih izboljšav postopka pred naslednjim imenovanjem Izvršilnega odbora leta 2010; |
| --- | --- |

22.

verjame, da je treba glede na prihodnji status, ki ga bo imela ECB v okviru Lizbonske pogodbe, okrepiti vlogo Parlamenta pri imenovanju članov Izvršilnega odbora; poudarja, da je v sodelovanju z drugimi institucijami pripravljen začeti s preučevanjem možnih izboljšav postopka pred naslednjim imenovanjem Izvršilnega odbora leta 2010;

| 23. | priznava vedno večjo vlogo Euroskupine in njenega predsednika pri določanju večine gospodarskega programa znotraj Evropske unije, zlasti bolj uradno sestavo in osrednjo vlogo pri usklajevanju gospodarske politike znotraj Euroskupine, kot to določa člen 136 Pogodbe ES, kot je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo, tudi za države članice, ki ne sodelujejo v euroobmočju; podpira krepitev razvoja euroobmočja tako, da bo na mednarodnih forumih nastopalo z enim glasom, kot je predvideno v členu 138 Pogodbe ES, kot je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo, ki naj bi ga zastopal predsednik Euroskupine; |
| --- | --- |

23.

priznava vedno večjo vlogo Euroskupine in njenega predsednika pri določanju večine gospodarskega programa znotraj Evropske unije, zlasti bolj uradno sestavo in osrednjo vlogo pri usklajevanju gospodarske politike znotraj Euroskupine, kot to določa člen 136 Pogodbe ES, kot je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo, tudi za države članice, ki ne sodelujejo v euroobmočju; podpira krepitev razvoja euroobmočja tako, da bo na mednarodnih forumih nastopalo z enim glasom, kot je predvideno v členu 138 Pogodbe ES, kot je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo, ki naj bi ga zastopal predsednik Euroskupine;

| 24. | pozdravlja sodelovanje med ECB, Komisijo in sektorjem finančnih storitev pri uspešni uvedbi enotnega območja plačil v evrih (SEPA) in evropskih kratkoročnih vrednostnih papirjev (STEP); meni, da je to pozitiven prispevek sektorja finančnih storitev k napredku finančnega povezovanja Evropske unije; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja sodelovanje med ECB, Komisijo in sektorjem finančnih storitev pri uspešni uvedbi enotnega območja plačil v evrih (SEPA) in evropskih kratkoročnih vrednostnih papirjev (STEP); meni, da je to pozitiven prispevek sektorja finančnih storitev k napredku finančnega povezovanja Evropske unije;

| 25. | pozdravlja začetek operacij plačilnega sistema Target 2 in končan prehod na enotno skupno platformo; meni, da je uporaba posamičnega skupnega okvirja pomemben korak k finančnemu povezovanju in zmanjšanju stroškov obračuna in poravnave; meni, da je nujno, da ECB sedaj oblikuje upravljavsko strukturo T2S (Target 2 securities); |
| --- | --- |

25.

pozdravlja začetek operacij plačilnega sistema Target 2 in končan prehod na enotno skupno platformo; meni, da je uporaba posamičnega skupnega okvirja pomemben korak k finančnemu povezovanju in zmanjšanju stroškov obračuna in poravnave; meni, da je nujno, da ECB sedaj oblikuje upravljavsko strukturo T2S (Target 2 securities);

Zunanja vloga eura

| 26. | ugotavlja, da se euro vedno bolj uveljavlja kot mednarodna valuta; poudarja, da zastopanje Evropske unije na mednarodnih forumih v zvezi z gospodarskimi in monetarnimi zadevami le medlo odraža dejanski gospodarski pomen euroobmočja in da je to morebitna ovira za večji vpliv v mednarodnih finančnih zadevah; zato poziva k sprejetju konkretnih ukrepov za uvedbo enotnega zastopanja euroobmočja v mednarodnih finančnih institucijah, kot je Mednarodni denarni sklad; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da se euro vedno bolj uveljavlja kot mednarodna valuta; poudarja, da zastopanje Evropske unije na mednarodnih forumih v zvezi z gospodarskimi in monetarnimi zadevami le medlo odraža dejanski gospodarski pomen euroobmočja in da je to morebitna ovira za večji vpliv v mednarodnih finančnih zadevah; zato poziva k sprejetju konkretnih ukrepov za uvedbo enotnega zastopanja euroobmočja v mednarodnih finančnih institucijah, kot je Mednarodni denarni sklad;

| 27. | spodbuja ECB, da nadaljuje s krepitvijo svoje vloge usklajevanja v mednarodnem finančnem okviru; je prepričan, da bo večji pomen eura v mednarodnem merilu prinesel koristi za euroobmočje, kar bo spodbudilo države članice, ki trenutno niso del euroobmočja, da to postanejo; |
| --- | --- |

27.

spodbuja ECB, da nadaljuje s krepitvijo svoje vloge usklajevanja v mednarodnem finančnem okviru; je prepričan, da bo večji pomen eura v mednarodnem merilu prinesel koristi za euroobmočje, kar bo spodbudilo države članice, ki trenutno niso del euroobmočja, da to postanejo;

*

* *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Euroskupini in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Euroskupini in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL C 138, 4.5.1998, str. 177.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0058.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0349.

---

Četrtek, 10. julija 2008

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/54 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/54

---

Četrtek, 10. julij 2008Popis Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti

P6_TA(2008)0361

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti

2009/C 294 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, načel enakosti in nediskriminacije, pravice do osebnega dostojanstva, zasebnosti in varstva osebnih podatkov, otrokovih pravic in pravic pripadnikov manjšin, ki so priznane v mednarodnih in evropskih konvencijah o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, predvsem v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah, Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravicah in temeljnih svoboščin ter z njo povezani sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice (1) ter v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju Pogodb, zlasti členov 2, 6 in 7 Pogodbe EU in člena 13 (ukrepi za boj proti diskriminaciji, med drugim na osnovi rase in etničnega izvora), 12 (prepoved diskriminacije na podlagi državljanstva), 17 (državljanstvo Unije), 18 (prosto gibanje) ter 39 in sledeči (prosto gibanje delavcev) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2), zlasti opredelitve neposredne in posredne diskriminacije, Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3), in Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in prostem pretoku takih podatkov (4),

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije o instrumentih in politikah Skupnosti za vključevanje Romov (SEK(2008)2172) in letnega poročila agencije Evropske unije za temeljne pravice za leto 2008,

ob upoštevanju svojih preteklih resolucij o Romih, rasizmu in ksenofobiji, ukrepanju proti diskriminaciji in prostem gibanju, zlasti z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropi (5), z dne 1. junija 2006 o položaju romskih žensk v Evropski uniji (6), z dne 15. novembra 2007 o izvajanju Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (7), z dne 13. decembra 2007 o boju proti naraščanju ekstremizma v Evropi (8) in z dne 31. januarja 2008 o evropski strategiji za Rome (9),

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je EU skupnost vrednot, temelječih na demokraciji in pravni državi, človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, enakosti in nediskriminaciji, med drugim na varstvu pripadnikov manjšin, in je zavezana boju proti rasizmu in ksenofobiji, pa tudi diskriminaciji iz vseh razlogov, navedenih v članih 13 in 12 pogodbe ES, |
| --- | --- |

A.

ker je EU skupnost vrednot, temelječih na demokraciji in pravni državi, človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah, enakosti in nediskriminaciji, med drugim na varstvu pripadnikov manjšin, in je zavezana boju proti rasizmu in ksenofobiji, pa tudi diskriminaciji iz vseh razlogov, navedenih v članih 13 in 12 pogodbe ES,

| B. | ker se te vrednote uporabljajo v EU z na podlagi prej omenjenih direktiv proti diskriminaciji in prostem gibanju in v politikah, ki jih podpirajo, države članice pa jih morajo v celoti izvajati in jih ne smejo kršiti, |
| --- | --- |

B.

ker se te vrednote uporabljajo v EU z na podlagi prej omenjenih direktiv proti diskriminaciji in prostem gibanju in v politikah, ki jih podpirajo, države članice pa jih morajo v celoti izvajati in jih ne smejo kršiti,

| C. | ker prej navedena resolucija z dne 31. januarja 2008 poziva države članice, naj rešijo problem barakarskih naselij in nezakonitih taborov, kjer manjkata najosnovnejša higiena in varnost in kjer veliko število romskih otrok umre zaradi nesreč v hišah, zlasti v požarih, ki izbruhnejo zaradi pomanjkanja ustreznih varnostnih meril, |
| --- | --- |

C.

ker prej navedena resolucija z dne 31. januarja 2008 poziva države članice, naj rešijo problem barakarskih naselij in nezakonitih taborov, kjer manjkata najosnovnejša higiena in varnost in kjer veliko število romskih otrok umre zaradi nesreč v hišah, zlasti v požarih, ki izbruhnejo zaradi pomanjkanja ustreznih varnostnih meril,

| D. | ker so Romi ena glavnih tarč rasizma in diskriminacije, kar kažejo nedavni incidenti z napadi nanje in nasiljem proti njim v Italiji in na Madžarskem, pokazalo pa se je tudi v nedavnih raziskavah Eurobarometra, |
| --- | --- |

D.

ker so Romi ena glavnih tarč rasizma in diskriminacije, kar kažejo nedavni incidenti z napadi nanje in nasiljem proti njim v Italiji in na Madžarskem, pokazalo pa se je tudi v nedavnih raziskavah Eurobarometra,

| E. | ker je Komisija v svojem prej omenjenem delovnem dokumentu osebja poudarila, da je državam članicam na voljo vrsta zakonodaje EU ter finančnih instrumentov in politik, s katerimi se lahko borijo proti diskriminaciji Romov, spodbujajo njihovo vključevanje in integracijo, zlasti z izmenjavo in uveljavljanjem dobre prakse na tem področju, |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija v svojem prej omenjenem delovnem dokumentu osebja poudarila, da je državam članicam na voljo vrsta zakonodaje EU ter finančnih instrumentov in politik, s katerimi se lahko borijo proti diskriminaciji Romov, spodbujajo njihovo vključevanje in integracijo, zlasti z izmenjavo in uveljavljanjem dobre prakse na tem področju,

| F. | ker so Romi vseevropska etnično-kulturna skupnost brez nacionalne države, zato ima EU posebno odgovornost, da z državami članicami razvije strategijo EU in politiko za Rome, |
| --- | --- |

F.

ker so Romi vseevropska etnično-kulturna skupnost brez nacionalne države, zato ima EU posebno odgovornost, da z državami članicami razvije strategijo EU in politiko za Rome,

| G. | ker je italijanska vlada 21. maja 2008 sprejela dekret, s katerim je razglasila izredne razmere v zvezi z nomadskimi naselbinami v Kampanji, Laciju in Lombardiji (10) na podlagi zakona št. 225 z dne 24. februarja 1992 o vzpostavitvi nacionalne službe civilne zaščite, ki podeljuje vladi pristojnost za razglasitev izrednih razmer v primeru „naravni nesreč, katastrof ali celo dogodkov, s katerimi se je treba zaradi njihove intenzivnosti ali razsežnosti spopasti tako, da se uporabijo izredne pristojnosti in sredstva“, |
| --- | --- |

G.

ker je italijanska vlada 21. maja 2008 sprejela dekret, s katerim je razglasila izredne razmere v zvezi z nomadskimi naselbinami v Kampanji, Laciju in Lombardiji (10) na podlagi zakona št. 225 z dne 24. februarja 1992 o vzpostavitvi nacionalne službe civilne zaščite, ki podeljuje vladi pristojnost za razglasitev izrednih razmer v primeru „naravni nesreč, katastrof ali celo dogodkov, s katerimi se je treba zaradi njihove intenzivnosti ali razsežnosti spopasti tako, da se uporabijo izredne pristojnosti in sredstva“,

| H. | ker je po dekretu 30. maja 2008 predsednik vlade izdal navodila („ordinanze“) (11)







  — | naj se prefekti Rima, Milana in Neaplja imenujejo za komisarje („Commissari delegati“) za romsko krizo, |
| --- | --- | --- |

H.

ker je po dekretu 30. maja 2008 predsednik vlade izdal navodila („ordinanze“) (11)

—

naj se prefekti Rima, Milana in Neaplja imenujejo za komisarje („Commissari delegati“) za romsko krizo,

| — | naj se jim podelijo izredne pristojnosti za identifikacijo oseb, vključno z mladoletnimi, tudi z zbiranjem prstnih odtisov, |
| --- | --- |

—

naj se jim podelijo izredne pristojnosti za identifikacijo oseb, vključno z mladoletnimi, tudi z zbiranjem prstnih odtisov,

| — | naj se pooblastijo za sprejetje potrebnih ukrepov zoper tiste, ki bi jih lahko z upravnimi ali sodnimi ukrepi izgnali, |
| --- | --- |

—

naj se pooblastijo za sprejetje potrebnih ukrepov zoper tiste, ki bi jih lahko z upravnimi ali sodnimi ukrepi izgnali,

| — | naj se jim dovoli odstopanje (čeprav brez poseganja v domačo in evropsko zakonodajo) od vrste zakonov o najrazličnejših področjih, ki zadevajo ustavne pravice: na primer do obveščenosti, če je oseba v upravnem postopku, kakršno je jemanje prstnih odtisov, in zahteva, da mora biti oseba nevarna, osumljenec ali da zavrne identifikacijo, preden se začne zbiranje identifikacijskih podatkov s fotografiranjem, jemanjem prstnih odtisov ali zbiranjem antropometričnih podatkov, |
| --- | --- |

—

naj se jim dovoli odstopanje (čeprav brez poseganja v domačo in evropsko zakonodajo) od vrste zakonov o najrazličnejših področjih, ki zadevajo ustavne pravice: na primer do obveščenosti, če je oseba v upravnem postopku, kakršno je jemanje prstnih odtisov, in zahteva, da mora biti oseba nevarna, osumljenec ali da zavrne identifikacijo, preden se začne zbiranje identifikacijskih podatkov s fotografiranjem, jemanjem prstnih odtisov ali zbiranjem antropometričnih podatkov,

| I. | ker z dekretom objavljeno izredno stanje velja eno leto, do 31. maja 2009, |
| --- | --- |

I.

ker z dekretom objavljeno izredno stanje velja eno leto, do 31. maja 2009,

| J. | ker je italijanski notranji minister večkrat izjavil, da je namen zbiranja prstnih odtisov popis romskega prebivalstva v Italiji ter da namerava narediti izjemo od rednih zakonov in dovoliti odvzem prstnih odtisov Romom, ki živijo v taboriščih, tudi mladoletnikom in potrdil, da bo Italija nadaljevala te identifikacijske postopke, ki se bodo v Milanu, Rimu in Neaplju končali do 15. oktobra 2008, |
| --- | --- |

J.

ker je italijanski notranji minister večkrat izjavil, da je namen zbiranja prstnih odtisov popis romskega prebivalstva v Italiji ter da namerava narediti izjemo od rednih zakonov in dovoliti odvzem prstnih odtisov Romom, ki živijo v taboriščih, tudi mladoletnikom in potrdil, da bo Italija nadaljevala te identifikacijske postopke, ki se bodo v Milanu, Rimu in Neaplju končali do 15. oktobra 2008,

| K. | ker jemanje prstnih odtisov že poteka, predvsem v Milanu in Neaplju, in ker so prefekti te podatke po navedbah nevladnih organizacij shranili v zbirko podatkov, |
| --- | --- |

K.

ker jemanje prstnih odtisov že poteka, predvsem v Milanu in Neaplju, in ker so prefekti te podatke po navedbah nevladnih organizacij shranili v zbirko podatkov,

| L. | ker sta komisarja Barrot in Špidla v zvezi s tem poudarila, kako pomembna so v EU načela enakosti in nediskriminacije in pripravila novo horizontalno protidiskriminacijsko direktivo, ter da zakonodaja EU jasno prepoveduje diskriminacijo na podlagi rase in etnične pripadnosti, |
| --- | --- |

L.

ker sta komisarja Barrot in Špidla v zvezi s tem poudarila, kako pomembna so v EU načela enakosti in nediskriminacije in pripravila novo horizontalno protidiskriminacijsko direktivo, ter da zakonodaja EU jasno prepoveduje diskriminacijo na podlagi rase in etnične pripadnosti,

| M. | ker so Unicef, generalni sekretar Sveta Evrope in komisar za človekove pravice pri Svetu Evrope izrazili zaskrbljenost, komisar pa je italijanski vladi poslal memorandum, ki se med drugim nanaša na rasizem, ksenofobijo in varstvo človekovih pravic Romov, |
| --- | --- |

M.

ker so Unicef, generalni sekretar Sveta Evrope in komisar za človekove pravice pri Svetu Evrope izrazili zaskrbljenost, komisar pa je italijanski vladi poslal memorandum, ki se med drugim nanaša na rasizem, ksenofobijo in varstvo človekovih pravic Romov,

| N. | ker je italijanski organ za varstvo podatkov pristojne organe, namreč prefekte Rima, Milana in Neaplja, zaprosil za informacije saj je zaradi možnosti, da bi Romom, tudi mladoletnikom, odvzeli prstne odtise, zaskrbljen, da bo prišlo do problemov zaradi diskriminacije, ki bi lahko posegla tudi v osebno dostojanstvo, predvsem osebno dostojanstvo mladoletnikov, |
| --- | --- |

N.

ker je italijanski organ za varstvo podatkov pristojne organe, namreč prefekte Rima, Milana in Neaplja, zaprosil za informacije saj je zaradi možnosti, da bi Romom, tudi mladoletnikom, odvzeli prstne odtise, zaskrbljen, da bo prišlo do problemov zaradi diskriminacije, ki bi lahko posegla tudi v osebno dostojanstvo, predvsem osebno dostojanstvo mladoletnikov,

| 1. | poziva italijanske oblasti, naj se vzdržijo zbiranja prstnih odtisov Romov, tudi mladoletnikov, ter od uporabe že zbranih prstnih odtisov, dokler Komisija ne bo pripravila napovedane ocene predvidenih ukrepov, saj bi to pomenilo dejanje očitne neposredne diskriminacije na podlagi rase in etničnega izvora, ki je prepovedan po 14. členu Evropske konvencije o človekovih pravicah, poleg tega pa tudi dejanje diskriminacije med državljani EU, ki so romskega izvora ali nomadi, in drugimi državljani za katere se ta postopek ne izvaja; |
| --- | --- |

1.

poziva italijanske oblasti, naj se vzdržijo zbiranja prstnih odtisov Romov, tudi mladoletnikov, ter od uporabe že zbranih prstnih odtisov, dokler Komisija ne bo pripravila napovedane ocene predvidenih ukrepov, saj bi to pomenilo dejanje očitne neposredne diskriminacije na podlagi rase in etničnega izvora, ki je prepovedan po 14. členu Evropske konvencije o človekovih pravicah, poleg tega pa tudi dejanje diskriminacije med državljani EU, ki so romskega izvora ali nomadi, in drugimi državljani za katere se ta postopek ne izvaja;

| 2. | je enako zaskrbljen kot Unicef in meni, da je nesprejemljivo zaradi zaščite otrok kršiti njihove temeljne pravice in jih kriminalizirati, soglaša tudi z zaskrbljenostjo Sveta Evrope ter mnogih nevladnih organizacij in verskih skupnostmi ter meni da je najboljši način za zaščito pravic romskih otrok zagotovljen enak dostop do kakovostnega izobraževanja, stanovanj in zdravstvene oskrbe v okviru politike vključevanja in integracije ter zaščita pred izkoriščanjem; |
| --- | --- |

2.

je enako zaskrbljen kot Unicef in meni, da je nesprejemljivo zaradi zaščite otrok kršiti njihove temeljne pravice in jih kriminalizirati, soglaša tudi z zaskrbljenostjo Sveta Evrope ter mnogih nevladnih organizacij in verskih skupnostmi ter meni da je najboljši način za zaščito pravic romskih otrok zagotovljen enak dostop do kakovostnega izobraževanja, stanovanj in zdravstvene oskrbe v okviru politike vključevanja in integracije ter zaščita pred izkoriščanjem;

| 3. | poziva države članice, naj odločno zaščitijo otroke brez spremstva, ki so izkoriščani, ne glede na njihovo etnično pripadnost in nacionalnost, kjer njihova identifikacija služi temu namenu; prav tako poziva države članice, naj se ta identifikacija izvede od primera do primera na običajen in nediskriminacijski način popolnoma v skladu z vsemi jamstvi in zakonsko zaščito; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj odločno zaščitijo otroke brez spremstva, ki so izkoriščani, ne glede na njihovo etnično pripadnost in nacionalnost, kjer njihova identifikacija služi temu namenu; prav tako poziva države članice, naj se ta identifikacija izvede od primera do primera na običajen in nediskriminacijski način popolnoma v skladu z vsemi jamstvi in zakonsko zaščito;

| 4. | se strinja z mnenjem Komisije, da bi takšno ravnanje pomenilo kršitev prepovedi neposredne in posredne diskriminacije, zlasti po opredelitvi v Direktivi Sveta 2000/43/ES ter v členih 12, 13 ter 17 do 22 Pogodbe ES; |
| --- | --- |

4.

se strinja z mnenjem Komisije, da bi takšno ravnanje pomenilo kršitev prepovedi neposredne in posredne diskriminacije, zlasti po opredelitvi v Direktivi Sveta 2000/43/ES ter v členih 12, 13 ter 17 do 22 Pogodbe ES;

| 5. | ponovno poudarja, da politike, ki povečujejo izključenost, ne bodo nikoli učinkovite pri spopadanju s kriminalom in ne bodo prispevale k preventivi ali varnosti; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja, da politike, ki povečujejo izključenost, ne bodo nikoli učinkovite pri spopadanju s kriminalom in ne bodo prispevale k preventivi ali varnosti;

| 6. | ostro in nedvoumno obsoja vse oblike rasizma in diskriminacije, s katerimi se soočajo Romi in drugi, ki se jih obravnava kot „cigane“; |
| --- | --- |

6.

ostro in nedvoumno obsoja vse oblike rasizma in diskriminacije, s katerimi se soočajo Romi in drugi, ki se jih obravnava kot „cigane“;

| 7. | poziva države članice, naj revidirajo in prekličejo zakone in politike, ki neposredno ali posredno diskriminirajo Rome na podlagi rase in etnične pripadnosti, in poziva Svet in Komisijo, naj spremljata, v kolikšni meri države članice uporabljajo Pogodbe in direktive o ukrepih zoper diskriminacijo in prostem gibanju, da bi zagotovila njihovo dosledno in polno izvajanje ter ustrezno ukrepala, če ni tako; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj revidirajo in prekličejo zakone in politike, ki neposredno ali posredno diskriminirajo Rome na podlagi rase in etnične pripadnosti, in poziva Svet in Komisijo, naj spremljata, v kolikšni meri države članice uporabljajo Pogodbe in direktive o ukrepih zoper diskriminacijo in prostem gibanju, da bi zagotovila njihovo dosledno in polno izvajanje ter ustrezno ukrepala, če ni tako;

| 8. | poziva Komisijo, naj skrbno oceni zakonodajne in izvršilne ukrepe, ki jih je sprejela italijanska vlada, in oceni njihovo skladnost s Pogodbami in zakonodajo EU; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj skrbno oceni zakonodajne in izvršilne ukrepe, ki jih je sprejela italijanska vlada, in oceni njihovo skladnost s Pogodbami in zakonodajo EU;

| 9. | izraža zaskrbljenost zaradi potrditve – izražene v upravnih dekretih in ukazih, ki jih je izdala italijanska vlada –, da obstoj romskih taborov v okolici velikih mest sam po sebi pomeni resno družbeno krizo s posledicami za javni red in varnost, kar upravičuje razglasitev izrednih razmer za eno leto; |
| --- | --- |

9.

izraža zaskrbljenost zaradi potrditve – izražene v upravnih dekretih in ukazih, ki jih je izdala italijanska vlada –, da obstoj romskih taborov v okolici velikih mest sam po sebi pomeni resno družbeno krizo s posledicami za javni red in varnost, kar upravičuje razglasitev izrednih razmer za eno leto;

| 10. | je zaskrbljen, da lahko prefekti zaradi razglašenih izrednih razmer sprožijo izredne ukrepe zunaj zakonov, saj jim je bila dana pristojnost za izvedbo vseh ukrepov, tudi jemanja prstnih odtisov, na podlagi zakona o zaščiti državljanov v primeru „naravnih nesreč, katastrof ali drugih dogodkov“, kar temu specifičnemu dogodku ne ustreza oziroma ni sorazmerno; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen, da lahko prefekti zaradi razglašenih izrednih razmer sprožijo izredne ukrepe zunaj zakonov, saj jim je bila dana pristojnost za izvedbo vseh ukrepov, tudi jemanja prstnih odtisov, na podlagi zakona o zaščiti državljanov v primeru „naravnih nesreč, katastrof ali drugih dogodkov“, kar temu specifičnemu dogodku ne ustreza oziroma ni sorazmerno;

| 11. | poziva Svet in Komisijo, naj še bolj okrepita politike EU za Rome z uvedbo romske strategije EU za podporo in uveljavljanje ukrepov in projektov držav članic in nevladnih organizacij, povezanih z integracijo in vključevanjem Romov, zlasti romskih otrok; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet in Komisijo, naj še bolj okrepita politike EU za Rome z uvedbo romske strategije EU za podporo in uveljavljanje ukrepov in projektov držav članic in nevladnih organizacij, povezanih z integracijo in vključevanjem Romov, zlasti romskih otrok;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru romske strategije EU in v okviru desetletja vključevanja Romov 2005–2015 sprejmejo zakonodajo in politike v podporo romskim skupnostim, obenem pa spodbujajo njihovo integracijo na vseh področjih, uvedejo protirasistične in protidiskriminacijske programe v šolah, zaposlovanju in medijih ter spodbujajo izmenjavo strokovnih mnenj in najboljše prakse; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru romske strategije EU in v okviru desetletja vključevanja Romov 2005–2015 sprejmejo zakonodajo in politike v podporo romskim skupnostim, obenem pa spodbujajo njihovo integracijo na vseh področjih, uvedejo protirasistične in protidiskriminacijske programe v šolah, zaposlovanju in medijih ter spodbujajo izmenjavo strokovnih mnenj in najboljše prakse;

| 13. | v tem smislu ponovno poudarja, kako pomembno je razvijati strategije na ravni EU in nacionalni ravni, pri čemer naj se v celoti izkoristijo možnosti sredstev EU, da se odpravi segregacija Romov v izobraževanju, da se romskim otrokom zagotovi enak dostop do kakovostnega šolstva (sodelovanje v rednem izobraževanju, uvedba posebnih štipendij in programov prakse), da se Romom zagotovi dostop do trga dela, enak dostop do zdravstvene oskrbe in socialnovarstvenih ugodnosti, da se odpravi diskriminacijska praksa pri zagotavljanju stanovanj in poveča sodelovanje Romov v družbenem, gospodarskem, kulturnem in političnem življenju; |
| --- | --- |

13.

v tem smislu ponovno poudarja, kako pomembno je razvijati strategije na ravni EU in nacionalni ravni, pri čemer naj se v celoti izkoristijo možnosti sredstev EU, da se odpravi segregacija Romov v izobraževanju, da se romskim otrokom zagotovi enak dostop do kakovostnega šolstva (sodelovanje v rednem izobraževanju, uvedba posebnih štipendij in programov prakse), da se Romom zagotovi dostop do trga dela, enak dostop do zdravstvene oskrbe in socialnovarstvenih ugodnosti, da se odpravi diskriminacijska praksa pri zagotavljanju stanovanj in poveča sodelovanje Romov v družbenem, gospodarskem, kulturnem in političnem življenju;

| 14. | pozdravlja, da je Komisija oblikovala protidiskriminacijsko delovno skupino s predstavniki vseh držav članic, in poziva pristojni odbor Parlamenta, naj sodeluje in naj pridobi poln dostop do dela te skupine; poziva pristojni odbor, naj z nacionalnimi parlamenti držav članic vzpostavi dialog o tej tematiki; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja, da je Komisija oblikovala protidiskriminacijsko delovno skupino s predstavniki vseh držav članic, in poziva pristojni odbor Parlamenta, naj sodeluje in naj pridobi poln dostop do dela te skupine; poziva pristojni odbor, naj z nacionalnimi parlamenti držav članic vzpostavi dialog o tej tematiki;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, komisarju Sveta Evrope za človekove pravice, Unicefu in italijanskemu organu za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, komisarju Sveta Evrope za človekove pravice, Unicefu in italijanskemu organu za varstvo podatkov.

---

(1)  Zlasti sodbe v zadevi D.H. in drugi proti Češki republiki [GC], št. 57325/00, ECHR 2007 – (13.11.07).

(2)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(3)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(4)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(5)  UL C 45 E, 23.2.2006, str. 129.

(6)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 283.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0534.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0623.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0035.

(10)  Gazzetta Ufficiale (Italijanski uradni list) št. 122 z dne 26. maja 2008, str. 9.

(11)  Št. 3676 za Lacij, št. 3677 za Lombardijo, št. 3678 za Kampanjo, Gazzetta Ufficiale št. 127 z dne 31. maja 2008., strani 7, 9 oziroma 11.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/58

---

Četrtek, 10. julij 2008Razmere na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igrami

P6_TA(2008)0362

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o razmerah na Kitajskem po potresu in pred olimpijskimi igrami

2009/C 294 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o naravni nesreči na Kitajskem (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. aprila 2008 o Tibetu (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2007 o vrhu EU/Kitajska in o dialogu o človekovih pravicah EU/Kitajska (3),

ob upoštevanju rezultatov 25. kroga dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko 15. maja 2008 na Brdu v Sloveniji,

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker sta Kitajska in Evropska unija zavezani, da prispevata k miru, varnosti in trajnostnemu razvoju na svetu, |
| --- | --- |

A.

ker sta Kitajska in Evropska unija zavezani, da prispevata k miru, varnosti in trajnostnemu razvoju na svetu,

| B. | ob upoštevanju razsežnosti uničenja, ki ga je 12. maja 2008 povzročil silovit potres v jugozahodni Kitajski; ker je ta potres zahteval na deset tisoče žrtev, zlasti v provinci Sečuan; ker je po zadnjih ocenah potres prizadel 10 milijonov ljudi, skoraj 70 000 ljudi je izgubilo življenje, med katerimi so bili tisoči šolarjev, ki so umrli, ko so se zrušile njihove učilnice, |
| --- | --- |

B.

ob upoštevanju razsežnosti uničenja, ki ga je 12. maja 2008 povzročil silovit potres v jugozahodni Kitajski; ker je ta potres zahteval na deset tisoče žrtev, zlasti v provinci Sečuan; ker je po zadnjih ocenah potres prizadel 10 milijonov ljudi, skoraj 70 000 ljudi je izgubilo življenje, med katerimi so bili tisoči šolarjev, ki so umrli, ko so se zrušile njihove učilnice,

| C. | ker je kitajska vlada sprejela izredne ukrepe in na prizadeto območje za pomoč prebivalcem napotila osebje, tudi vojaško, ter zdravniške ekipe, |
| --- | --- |

C.

ker je kitajska vlada sprejela izredne ukrepe in na prizadeto območje za pomoč prebivalcem napotila osebje, tudi vojaško, ter zdravniške ekipe,

| D. | ob upoštevanju izredne mobilizacije in solidarnosti vsega kitajskega naroda in mednarodne skupnosti v prizadevanjih za pomoč žrtvam nesreče, |
| --- | --- |

D.

ob upoštevanju izredne mobilizacije in solidarnosti vsega kitajskega naroda in mednarodne skupnosti v prizadevanjih za pomoč žrtvam nesreče,

| E. | ker odprtje Tibeta za turiste in medije ne bi smelo biti izrabljeno kot dogodek na področju odnosa z javnostmi, ampak kot dejansko odprtje, torej bi novinarji, mediji in turisti res lahko obiskali področje Tibeta, |
| --- | --- |

E.

ker odprtje Tibeta za turiste in medije ne bi smelo biti izrabljeno kot dogodek na področju odnosa z javnostmi, ampak kot dejansko odprtje, torej bi novinarji, mediji in turisti res lahko obiskali področje Tibeta,

| F. | ob upoštevanju prepričljivih izjav Mednarodnega olimpijskega komiteja, ki je zagotovil, da se bo z dodelitvijo olimpijski iger 2008 Kitajski država odprla, položaj na področju človekovih pravic pa izboljšal, |
| --- | --- |

F.

ob upoštevanju prepričljivih izjav Mednarodnega olimpijskega komiteja, ki je zagotovil, da se bo z dodelitvijo olimpijski iger 2008 Kitajski država odprla, položaj na področju človekovih pravic pa izboljšal,

| 1. | je zadovoljen z razvojem dogodkov v odnosih med Evropsko unijo in Kitajsko, sektorskimi dialogi in tesnejšim sodelovanjem pri različnih svetovnih temah; |
| --- | --- |

1.

je zadovoljen z razvojem dogodkov v odnosih med Evropsko unijo in Kitajsko, sektorskimi dialogi in tesnejšim sodelovanjem pri različnih svetovnih temah;

| 2. | poziva kitajske oblasti, naj upoštevajo, da je opozarjanje pred potresi referenčni standard pri razvoju države; zato poudarja ključen pomen aktivnega in takojšnjega odziva na vsakršna opozorila, ki jih znanstveniki lahko posredujejo oblastem v malo verjetnem, a vseeno možnem primeru nove naravne nesreče na Kitajskem; |
| --- | --- |

2.

poziva kitajske oblasti, naj upoštevajo, da je opozarjanje pred potresi referenčni standard pri razvoju države; zato poudarja ključen pomen aktivnega in takojšnjega odziva na vsakršna opozorila, ki jih znanstveniki lahko posredujejo oblastem v malo verjetnem, a vseeno možnem primeru nove naravne nesreče na Kitajskem;

| 3. | pozdravlja ponovno vzpostavitev stikov med predstavniki dalajlame in kitajskimi oblastmi, do katerega je prišlo po dogodkih marca 2008 v Lhasi; obe strani spodbuja k poglobitvi teh stikov, da bi vzpostavili temelje za vzajemno zaupanje, brez katerega ne bo mogoče najti obojestransko sprejemljive politične rešitve; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja ponovno vzpostavitev stikov med predstavniki dalajlame in kitajskimi oblastmi, do katerega je prišlo po dogodkih marca 2008 v Lhasi; obe strani spodbuja k poglobitvi teh stikov, da bi vzpostavili temelje za vzajemno zaupanje, brez katerega ne bo mogoče najti obojestransko sprejemljive politične rešitve;

| 4. | obžaluje, da so odnosi s Kitajsko sicer zelo napredovali na trgovinskem in gospodarskem področju, vendar to ni bilo pospremljeno s pomembnejšimi dosežki pri vprašanjih, povezanih s človekovimi pravicami in demokracijo; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da so odnosi s Kitajsko sicer zelo napredovali na trgovinskem in gospodarskem področju, vendar to ni bilo pospremljeno s pomembnejšimi dosežki pri vprašanjih, povezanih s človekovimi pravicami in demokracijo;

| 5. | obžaluje, da so podatki o spoštovanju človekovih pravic na Kitajskem zaradi številnih in sistematičnih zlorab še vedno zaskrbljujoči; opozarja na obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami, ki jih je Kitajska sprejela, ko je pridobila organizacijo olimpijskih iger; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da so podatki o spoštovanju človekovih pravic na Kitajskem zaradi številnih in sistematičnih zlorab še vedno zaskrbljujoči; opozarja na obveznosti v zvezi s človekovimi pravicami, ki jih je Kitajska sprejela, ko je pridobila organizacijo olimpijskih iger;

| 6. | obsoja pogosto izvajanje smrtne kazni na Kitajskem in poziva kitajske oblasti k uvedbi moratorija na usmrtitve; |
| --- | --- |

6.

obsoja pogosto izvajanje smrtne kazni na Kitajskem in poziva kitajske oblasti k uvedbi moratorija na usmrtitve;

| 7. | obžaluje, da mednarodni pozivi niso preprečili ukrepanja kitajskih oblasti po nemirih 14. marca 2008 v Tibetu, saj se udeležence protestov v Lhasi še vedno izsledi in pridrži ter se jim samovoljno odvzame prostost, njihove družine pa nimajo informacij o tem, kje se nahajajo, čeprav je to po kitajski zakonodaji zahtevano; poziva kitajske oblasti, da v času olimpijskih iger v imenu zgodovinsko uveljavljenega „olimpijskega premirja“ ustavijo kampanjo za „domoljubno prevzgojo“, ki je okrepljena od začetka aprila; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da mednarodni pozivi niso preprečili ukrepanja kitajskih oblasti po nemirih 14. marca 2008 v Tibetu, saj se udeležence protestov v Lhasi še vedno izsledi in pridrži ter se jim samovoljno odvzame prostost, njihove družine pa nimajo informacij o tem, kje se nahajajo, čeprav je to po kitajski zakonodaji zahtevano; poziva kitajske oblasti, da v času olimpijskih iger v imenu zgodovinsko uveljavljenega „olimpijskega premirja“ ustavijo kampanjo za „domoljubno prevzgojo“, ki je okrepljena od začetka aprila;

| 8. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je Kitajska hitro pristala, da sprejme pomoč mednarodne skupnosti žrtvam potresa v Sečuanu in olajša delovanje prostovoljnih humanitarnih organizacij za pomoč pri razdeljevanju pomoči; |
| --- | --- |

8.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je Kitajska hitro pristala, da sprejme pomoč mednarodne skupnosti žrtvam potresa v Sečuanu in olajša delovanje prostovoljnih humanitarnih organizacij za pomoč pri razdeljevanju pomoči;

| 9. | poudarja pomen podpore Evropske unije, njenih držav članic in mednarodne skupnosti v fazi obnove v prizadeti regiji; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen podpore Evropske unije, njenih držav članic in mednarodne skupnosti v fazi obnove v prizadeti regiji;

| 10. | poziva Kitajsko, naj spoštuje javne zaveze, ki jih je podala glede človekovih pravic in pravic manjšin, demokracije in vladavine prava ter jih je razglasil Mednarodni olimpijski komite, ko je sklenil, da ji dovoli organizacijo olimpijskih iger; |
| --- | --- |

10.

poziva Kitajsko, naj spoštuje javne zaveze, ki jih je podala glede človekovih pravic in pravic manjšin, demokracije in vladavine prava ter jih je razglasil Mednarodni olimpijski komite, ko je sklenil, da ji dovoli organizacijo olimpijskih iger;

| 11. | poziva kitajske oblasti, naj izkoristijo zgodovinsko priložnost, da svetu pokažejo, da je bila dodelitev olimpijskih iger Pekingu enkratna priložnost za njihovo izboljšanje na področju človekovih pravic, ter pomilostijo vse politične zapornike in zaprte zagovornike človekovih pravic – tudi tiste, zaprte v Tibetu po vstaji marca 2008 (z izjemo storilcev nasilnih kaznivih dejanj); kitajske oblasti poziva tudi, naj prekinejo diskriminacijo migrantov s podeželja, narodnostnih manjšin in nadlegovanje sindikalnih aktivistov, odvetnikov in novinarjev, ki naznanjajo kršitve temeljnih svoboščin; ponavlja svoje prepričanje, da je odvzem prostosti tem ljudem v nasprotju z univerzalnim in splošno sprejetim načelom mednarodnega prava); |
| --- | --- |

11.

poziva kitajske oblasti, naj izkoristijo zgodovinsko priložnost, da svetu pokažejo, da je bila dodelitev olimpijskih iger Pekingu enkratna priložnost za njihovo izboljšanje na področju človekovih pravic, ter pomilostijo vse politične zapornike in zaprte zagovornike človekovih pravic – tudi tiste, zaprte v Tibetu po vstaji marca 2008 (z izjemo storilcev nasilnih kaznivih dejanj); kitajske oblasti poziva tudi, naj prekinejo diskriminacijo migrantov s podeželja, narodnostnih manjšin in nadlegovanje sindikalnih aktivistov, odvetnikov in novinarjev, ki naznanjajo kršitve temeljnih svoboščin; ponavlja svoje prepričanje, da je odvzem prostosti tem ljudem v nasprotju z univerzalnim in splošno sprejetim načelom mednarodnega prava);

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi Ljudske republike Kitajske in izvršnemu odboru Mednarodnega olimpijskega komiteja. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi Ljudske republike Kitajske in izvršnemu odboru Mednarodnega olimpijskega komiteja.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0232.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0119.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0622.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/60

---

Četrtek, 10. julij 2008Strateški dokument Komisije o širitvi 2007

P6_TA(2008)0363

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi 2007 (2007/2271(INI))

2009/C 294 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2007–2008 (KOM(2007)0663),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2006 o dokumentu Komisije o širitvi za leto 2005 (1) in resolucije z dne 13. decembra 2006 o sporočilu Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih 2006–2007 (2),

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o državah zahodnega Balkana, Turčiji in evropskih partnerkah v okviru evropske sosedske politike,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0266/2008),

| A. | ker širitveno strategijo EU zaznamuje zunanja, pa tudi notranja razsežnost, |
| --- | --- |

A.

ker širitveno strategijo EU zaznamuje zunanja, pa tudi notranja razsežnost,

| B. | ker zunanja razsežnost te strategije vključuje spodbujanje reform v skladu z evropskimi standardi demokracije, spoštovanja človekovih pravic, miru in stabilnosti ter blaginje, |
| --- | --- |

B.

ker zunanja razsežnost te strategije vključuje spodbujanje reform v skladu z evropskimi standardi demokracije, spoštovanja človekovih pravic, miru in stabilnosti ter blaginje,

| C. | ker notranja razsežnost širitvene strategije neposredno vpliva na zmožnost EU za uresničevanje političnih ciljev in doseganje vedno tesnejše zveze, kot je to zapisano v pogodbah, |
| --- | --- |

C.

ker notranja razsežnost širitvene strategije neposredno vpliva na zmožnost EU za uresničevanje političnih ciljev in doseganje vedno tesnejše zveze, kot je to zapisano v pogodbah,

| D. | ker potrebujemo politično povezano EU, ki bo sposobna oblikovati velikopotezne politike solidarnosti in stabilnosti, |
| --- | --- |

D.

ker potrebujemo politično povezano EU, ki bo sposobna oblikovati velikopotezne politike solidarnosti in stabilnosti,

| E. | ker lahko v skladu z Rimsko pogodbo vsaka evropska država zaprosi za članstvo v Skupnosti, |
| --- | --- |

E.

ker lahko v skladu z Rimsko pogodbo vsaka evropska država zaprosi za članstvo v Skupnosti,

| F. | ker je treba glede na to, da bile prejšnje širitve nedvomen uspeh tako za Evropsko unijo kot za države članice, ki so se ji pridružile in ki so prispevale k stabilnosti, razvoju ter blaginji Evrope kot celote, nujno ustvariti pogoje, potrebne za zagotovitev, da bodo tudi prihodnje širitve uspešne, |
| --- | --- |

F.

ker je treba glede na to, da bile prejšnje širitve nedvomen uspeh tako za Evropsko unijo kot za države članice, ki so se ji pridružile in ki so prispevale k stabilnosti, razvoju ter blaginji Evrope kot celote, nujno ustvariti pogoje, potrebne za zagotovitev, da bodo tudi prihodnje širitve uspešne,

| G. | ker stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi pomembno in uspešno prispevajo k odnosom med EU in državami zahodnega Balkana glede njihove povezanosti z Evropo, ter spodbujajo regionalno sodelovanje, |
| --- | --- |

G.

ker stabilizacijsko-pridružitveni sporazumi pomembno in uspešno prispevajo k odnosom med EU in državami zahodnega Balkana glede njihove povezanosti z Evropo, ter spodbujajo regionalno sodelovanje,

| H. | ker je bilo na Evropskem svetu v Solunu leta 2003 in v Bruslju leta 2006 potrjeno, da bodo spoštovane zaveze EU, dane državam jugovzhodne Evrope in zahodnega Balkana, |
| --- | --- |

H.

ker je bilo na Evropskem svetu v Solunu leta 2003 in v Bruslju leta 2006 potrjeno, da bodo spoštovane zaveze EU, dane državam jugovzhodne Evrope in zahodnega Balkana,

| I. | ker obnovljeno soglasje, ki ga je Evropski svet v zvezi s tem sprejel decembra 2006, temelji na načelih okrepitve zavez, pravičnosti in nepopustljivosti pri izpolnjevanju pogojev ter boljše komunikacije z javnostjo, |
| --- | --- |

I.

ker obnovljeno soglasje, ki ga je Evropski svet v zvezi s tem sprejel decembra 2006, temelji na načelih okrepitve zavez, pravičnosti in nepopustljivosti pri izpolnjevanju pogojev ter boljše komunikacije z javnostjo,

| J. | ker je širitvena strategija veliko več kot le pogajalska metodologija, saj izraža temeljno prepričanje, da je EU skupnost, ki si deli iste vrednote, ter je neločljivo povezana z razpravo o ciljih, uspešnosti in prihodnosti EU, pa tudi o njeni vlogi v soseščini in svetu, |
| --- | --- |

J.

ker je širitvena strategija veliko več kot le pogajalska metodologija, saj izraža temeljno prepričanje, da je EU skupnost, ki si deli iste vrednote, ter je neločljivo povezana z razpravo o ciljih, uspešnosti in prihodnosti EU, pa tudi o njeni vlogi v soseščini in svetu,

| K. | ker si metodologija in merila, kot jih je Komisija začrtala v zgoraj navedenem sporočilu glede izvajanja pristopnih pogajanj, zaslužijo polno podporo in bi bilo prav, da se izvajajo nadvse dosledno, in ker politični razlogi ne bi smeli preglasiti strogih zahtev glede izpolnjevanja teh meril, |
| --- | --- |

K.

ker si metodologija in merila, kot jih je Komisija začrtala v zgoraj navedenem sporočilu glede izvajanja pristopnih pogajanj, zaslužijo polno podporo in bi bilo prav, da se izvajajo nadvse dosledno, in ker politični razlogi ne bi smeli preglasiti strogih zahtev glede izpolnjevanja teh meril,

| L. | ker bi morala biti širitvena strategija EU del široke palete političnih instrumentov za utrditev demokracije, večjo stabilnost in družbeni razvoj v soseščini Evropske unije ter krepitev vloge EU v svetu, |
| --- | --- |

L.

ker bi morala biti širitvena strategija EU del široke palete političnih instrumentov za utrditev demokracije, večjo stabilnost in družbeni razvoj v soseščini Evropske unije ter krepitev vloge EU v svetu,

| M. | ker bi morali ti ukrepi zajemati zelo različne situacije, ki vladajo v soseščini Evropske unije, od držav s statusom kandidatke, ki so že začele pogajanja, držav s statusom kandidatke, ki s pogajanji še niso začele, do držav, ki se jim priznava možnost članstva, in tistih, ki so si zastavile cilj vključevanja v Evropo, oziroma držav, ki si z EU zgolj želijo tesnih sosedskih vezi, |
| --- | --- |

M.

ker bi morali ti ukrepi zajemati zelo različne situacije, ki vladajo v soseščini Evropske unije, od držav s statusom kandidatke, ki so že začele pogajanja, držav s statusom kandidatke, ki s pogajanji še niso začele, do držav, ki se jim priznava možnost članstva, in tistih, ki so si zastavile cilj vključevanja v Evropo, oziroma držav, ki si z EU zgolj želijo tesnih sosedskih vezi,

| N. | ker bi morali biti ti ukrepi neodvisni in ne bi smeli posegati v določbe, ki določeni državi omogočajo, da ob izpolnjevanju potrebnih notranjih in zunanjih pogojev iz enega tipa odnosa z EU preide v drugega, |
| --- | --- |

N.

ker bi morali biti ti ukrepi neodvisni in ne bi smeli posegati v določbe, ki določeni državi omogočajo, da ob izpolnjevanju potrebnih notranjih in zunanjih pogojev iz enega tipa odnosa z EU preide v drugega,

| O. | ker so vzhodne partnerke v okviru evropske sosedske politike nedvomno evropske države, nekatere pa so si evropsko perspektivo tudi postavile za cilj, |
| --- | --- |

O.

ker so vzhodne partnerke v okviru evropske sosedske politike nedvomno evropske države, nekatere pa so si evropsko perspektivo tudi postavile za cilj,

| P. | ker bi bilo prav, da države članice, ki se jim priznava možnost članstva, uživajo tesnejše dvo- ali večstranske odnose z EU, pač glede na njihove specifične potrebe in interese, kot je bilo to navedeno v zgoraj navedeni resoluciji z dne 13. decembra 2006; ker bi se na ta način odprl širok spekter operativnih rešitev, za partnerske države pa stabilna dolgoročna priložnost za institucionalizirane odnose z EU, ki bi spodbudila stabilnost, mir, spoštovanje človekovih pravic ter demokratične in gospodarske reforme v teh državah, |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo prav, da države članice, ki se jim priznava možnost članstva, uživajo tesnejše dvo- ali večstranske odnose z EU, pač glede na njihove specifične potrebe in interese, kot je bilo to navedeno v zgoraj navedeni resoluciji z dne 13. decembra 2006; ker bi se na ta način odprl širok spekter operativnih rešitev, za partnerske države pa stabilna dolgoročna priložnost za institucionalizirane odnose z EU, ki bi spodbudila stabilnost, mir, spoštovanje človekovih pravic ter demokratične in gospodarske reforme v teh državah,

| Q. | ker bi se v skladu z navedeno resolucijo vse države, ki se jim priznava možnost članstva, lahko same odločile, če kot vmesni korak na poti do polnega članstva želijo izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo podobni večstranski dogovori, |
| --- | --- |

Q.

ker bi se v skladu z navedeno resolucijo vse države, ki se jim priznava možnost članstva, lahko same odločile, če kot vmesni korak na poti do polnega članstva želijo izkoristiti možnosti, ki jih ponujajo podobni večstranski dogovori,

| R. | ker je treba strategijo širitve EU tudi učinkovito razložiti in predstaviti tako sedanjim kot tudi vsem prihodnjim državljanom EU, da bodo zagotovo v polnosti seznanjeni z zadevnimi politikami, kar bo povečalo javno podporo obveznostim, ki jih EU sklepa s svojimi sosedami, s tem pa se zajamči verodostojnost in solidarnost EU kot partnerice, obenem pa išče odgovore na legitimne pomisleke, |
| --- | --- |

R.

ker je treba strategijo širitve EU tudi učinkovito razložiti in predstaviti tako sedanjim kot tudi vsem prihodnjim državljanom EU, da bodo zagotovo v polnosti seznanjeni z zadevnimi politikami, kar bo povečalo javno podporo obveznostim, ki jih EU sklepa s svojimi sosedami, s tem pa se zajamči verodostojnost in solidarnost EU kot partnerice, obenem pa išče odgovore na legitimne pomisleke,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so širitve v preteklosti žele velik uspeh ter tako starim kot novim državam članicam EU zelo koristile, saj so spodbujale gospodarsko rast in družbeni napredek, evropski celini pa so prinesle mir, stabilnost, svobodo in blaginjo; meni, da se je mogoče iz prejšnjih pristopov marsikaj naučiti in da je treba nadaljnje izboljševanje kakovosti širitvenega procesa osnovati na do sedaj zbranih pozitivnih izkušnjah; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so širitve v preteklosti žele velik uspeh ter tako starim kot novim državam članicam EU zelo koristile, saj so spodbujale gospodarsko rast in družbeni napredek, evropski celini pa so prinesle mir, stabilnost, svobodo in blaginjo; meni, da se je mogoče iz prejšnjih pristopov marsikaj naučiti in da je treba nadaljnje izboljševanje kakovosti širitvenega procesa osnovati na do sedaj zbranih pozitivnih izkušnjah;

| 2. | potrjuje svojo trdno zavezo vsem državam kandidatkam in tistim, ki se jim jasno priznava možnost članstva, vseeno pa je treba razumeti, da je nujno treba v celoti in dosledno izpolnjevati vsa merila iz Københavna iz leta 1993, da si mora EU prizadevati za krepitev svoje sposobnosti vključevanja in da bi bilo treba to sposobnost upoštevati v celoti; |
| --- | --- |

2.

potrjuje svojo trdno zavezo vsem državam kandidatkam in tistim, ki se jim jasno priznava možnost članstva, vseeno pa je treba razumeti, da je nujno treba v celoti in dosledno izpolnjevati vsa merila iz Københavna iz leta 1993, da si mora EU prizadevati za krepitev svoje sposobnosti vključevanja in da bi bilo treba to sposobnost upoštevati v celoti;

| 3. | s tem v zvezi opozarja države nekdanje Jugoslavije, da je nujen pogoj tudi polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo; |
| --- | --- |

3.

s tem v zvezi opozarja države nekdanje Jugoslavije, da je nujen pogoj tudi polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo;

| 4. | meni, da bi morala širitvena strategija EU upoštevati določbe Pogodbe EU in odražati že obstoječe zaveze EU, kot tudi vzpostaviti ravnotežje med geostrateškimi interesi EU, vplivom političnih dogodkov zunaj njenih meja ter njeno sposobnostjo vključevanja, vključno z zmožnostjo reševanja prihodnjih notranjih in zunanjih izzivov ter uresničevanja svojega projekta politične integracije; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morala širitvena strategija EU upoštevati določbe Pogodbe EU in odražati že obstoječe zaveze EU, kot tudi vzpostaviti ravnotežje med geostrateškimi interesi EU, vplivom političnih dogodkov zunaj njenih meja ter njeno sposobnostjo vključevanja, vključno z zmožnostjo reševanja prihodnjih notranjih in zunanjih izzivov ter uresničevanja svojega projekta politične integracije;

| 5. | s tem v zvezi opozarja, da je treba izvesti potrebne notranje reforme, ki bodo med drugim povečale uspešnost ter družbeno kohezijo in okrepile demokratično odgovornost; |
| --- | --- |

5.

s tem v zvezi opozarja, da je treba izvesti potrebne notranje reforme, ki bodo med drugim povečale uspešnost ter družbeno kohezijo in okrepile demokratično odgovornost;

| 6. | opozarja, da se v sposobnosti EU za vključevanje odraža njena zmožnost, da v določenem trenutku sprejme in izpolni politične cilje, zlasti cilje spodbujanja gospodarskega in družbenega napredka ter visoke stopnje zaposlenosti v državah članicah, utrjevanja svoje identitete in zmožnosti za delovanje na mednarodnem prizorišču, spodbujanja pravic in interesov evropskih državljanov in držav članic EU, razvijanja območje svobode, varnosti in pravice, polnega ohranjanja in dograjevanja pravnega reda Skupnosti in podpiranja temeljnih pravic in svoboščin, kot jih določa Listina Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da se v sposobnosti EU za vključevanje odraža njena zmožnost, da v določenem trenutku sprejme in izpolni politične cilje, zlasti cilje spodbujanja gospodarskega in družbenega napredka ter visoke stopnje zaposlenosti v državah članicah, utrjevanja svoje identitete in zmožnosti za delovanje na mednarodnem prizorišču, spodbujanja pravic in interesov evropskih državljanov in držav članic EU, razvijanja območje svobode, varnosti in pravice, polnega ohranjanja in dograjevanja pravnega reda Skupnosti in podpiranja temeljnih pravic in svoboščin, kot jih določa Listina Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 7. | meni, da ideja sposobnosti vključevanja obsega štiri elemente:






  i) | države pristopnice bi morale večati, ne pa zmanjševati sposobnosti EU za ohranjanje zagona za izpolnitev svojih političnih ciljev; |
| --- | --- | --- |

7.

meni, da ideja sposobnosti vključevanja obsega štiri elemente:

i)

države pristopnice bi morale večati, ne pa zmanjševati sposobnosti EU za ohranjanje zagona za izpolnitev svojih političnih ciljev;

| ii) | institucionalni okvir EU mora biti sposoben zagotoviti uspešno in učinkovito upravo; |
| --- | --- |

ii)

institucionalni okvir EU mora biti sposoben zagotoviti uspešno in učinkovito upravo;

| iii) | finančna sredstva EU bi morala zadostovati za soočanje z izzivi družbene in gospodarske kohezije ter skupnih politik EU; |
| --- | --- |

iii)

finančna sredstva EU bi morala zadostovati za soočanje z izzivi družbene in gospodarske kohezije ter skupnih politik EU;

| iv) | oblikovati je treba celovito komunikacijsko strategijo za obveščanje javnosti o posledicah širitve; |
| --- | --- |

iv)

oblikovati je treba celovito komunikacijsko strategijo za obveščanje javnosti o posledicah širitve;

| 8. | poudarja, da morajo na poti do izboljšanja verodostojnosti in učinkovitosti širitvene strategije tudi države članice v celoti in dosledno upoštevati københavenske kriterije, tako da se od držav prosilk ne zahtevajo višji standardi, kot pa veljajo v nekaterih delih EU; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo na poti do izboljšanja verodostojnosti in učinkovitosti širitvene strategije tudi države članice v celoti in dosledno upoštevati københavenske kriterije, tako da se od držav prosilk ne zahtevajo višji standardi, kot pa veljajo v nekaterih delih EU;

| 9. | opozarja tudi, da bi gospodarska struktura in interesi vsake nove države članice lahko vplivali na usmerjanje politik in proračuna EU in da bi politične spremembe lahko torej vplivale na naravo same EU; opozarja, da mora strnjena Skupnost narodov in državljanov temeljiti na skladnih politikah in solidarnosti interesov; |
| --- | --- |

9.

opozarja tudi, da bi gospodarska struktura in interesi vsake nove države članice lahko vplivali na usmerjanje politik in proračuna EU in da bi politične spremembe lahko torej vplivale na naravo same EU; opozarja, da mora strnjena Skupnost narodov in državljanov temeljiti na skladnih politikah in solidarnosti interesov;

| 10. | meni, da je treba pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 in pripravi nadaljnjih predlogov finančnih okvirov upoštevati proračunske posledice, pa tudi širše gospodarske in družbene posledice morebitnih širitev v prihodnosti; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba pri vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013 in pripravi nadaljnjih predlogov finančnih okvirov upoštevati proračunske posledice, pa tudi širše gospodarske in družbene posledice morebitnih širitev v prihodnosti;

| 11. | izraža prepričanje, da bi morala vsaka država pristopnica še pred pridružitvijo EU poskusiti rešiti svoja glavna notranja vprašanja, zlasti vprašanja v zvezi z ozemeljsko in ustavno ureditvijo; meni, da bi morala EU pred in med pogajanji z vsako takšno državo pomagati pri reševanju teh vprašanj; |
| --- | --- |

11.

izraža prepričanje, da bi morala vsaka država pristopnica še pred pridružitvijo EU poskusiti rešiti svoja glavna notranja vprašanja, zlasti vprašanja v zvezi z ozemeljsko in ustavno ureditvijo; meni, da bi morala EU pred in med pogajanji z vsako takšno državo pomagati pri reševanju teh vprašanj;

| 12. | zagovarja poudarek na utrjevanju, izpolnjevanju pogojev in obveščanju kot vodilnih načelih širitvene strategije EU; |
| --- | --- |

12.

zagovarja poudarek na utrjevanju, izpolnjevanju pogojev in obveščanju kot vodilnih načelih širitvene strategije EU;

| 13. | zato meni, da mora vsaki širitvi slediti ustrezna konsolidacija in politična koncentracija, tj. resna ponovna presoja politik in sredstev EU, da se na ta način odgovori na pričakovanja evropskih državljanov in zagotovi preživetje EU kot političnega projekta; |
| --- | --- |

13.

zato meni, da mora vsaki širitvi slediti ustrezna konsolidacija in politična koncentracija, tj. resna ponovna presoja politik in sredstev EU, da se na ta način odgovori na pričakovanja evropskih državljanov in zagotovi preživetje EU kot političnega projekta;

| 14. | je zaskrbljen, da bi lahko širitev brez zadostne konsolidacije in priprav negativno vplivala na notranjo kohezijo EU in resno škodila sposobnosti ukrepanja EU – z oslabitvijo njenih institucij, z večjo dovzetnostjo držav članic za zunanje pritiske in z ogrožanjem verodostojnosti EU kot svetovnega akterja; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen, da bi lahko širitev brez zadostne konsolidacije in priprav negativno vplivala na notranjo kohezijo EU in resno škodila sposobnosti ukrepanja EU – z oslabitvijo njenih institucij, z večjo dovzetnostjo držav članic za zunanje pritiske in z ogrožanjem verodostojnosti EU kot svetovnega akterja;

| 15. | poleg tega meni, da je lahko proces širitve (in s tem proces politične integracije EU) uspešen le, če obstaja jasna in dolgoročna javna podpora članstvu vsake države kandidatke v EU; zato meni, da mora prihodnje širitve spremljati usklajena komunikacijska politika, ki bo vključevala vse institucije EU, vlade držav članic ter predstavnike civilne družbe, in da bi moral biti namen te komunikacijske politike evropskim državljanom pojasniti politične, gospodarske, družbene in kulturne koristi širitve; zato spominja vlade in parlamente držav članic, da so odgovorni za zadostno obveščanje javnosti o vzpodbudnih dosežkih prejšnjih širitev, nespremenjenem stanju v zvezi s trenutnimi pogajanji in zadevah, ki so povezane s pristopom novih držav članic; |
| --- | --- |

15.

poleg tega meni, da je lahko proces širitve (in s tem proces politične integracije EU) uspešen le, če obstaja jasna in dolgoročna javna podpora članstvu vsake države kandidatke v EU; zato meni, da mora prihodnje širitve spremljati usklajena komunikacijska politika, ki bo vključevala vse institucije EU, vlade držav članic ter predstavnike civilne družbe, in da bi moral biti namen te komunikacijske politike evropskim državljanom pojasniti politične, gospodarske, družbene in kulturne koristi širitve; zato spominja vlade in parlamente držav članic, da so odgovorni za zadostno obveščanje javnosti o vzpodbudnih dosežkih prejšnjih širitev, nespremenjenem stanju v zvezi s trenutnimi pogajanji in zadevah, ki so povezane s pristopom novih držav članic;

| 16. | meni, da morajo države, ki se jim priznava možnost članstva, storiti vse, da svoji javnosti razložijo vključevanje v EU, jo v njo vključijo in jo na njo tudi pripravijo, civilno družbo pa morajo v ta proces vključiti že v samem začetku; |
| --- | --- |

16.

meni, da morajo države, ki se jim priznava možnost članstva, storiti vse, da svoji javnosti razložijo vključevanje v EU, jo v njo vključijo in jo na njo tudi pripravijo, civilno družbo pa morajo v ta proces vključiti že v samem začetku;

| 17. | izraža tudi prepričanje, da bi morali širitveni strategiji ob boku stati raznoliki zunanji pogodbeni okviri, ki bi bili lahko zasnovani kot medsebojno prepustni koncentrični krogi, s katerimi bi države dobile možnost, da pod strogo določenimi, a jasnimi notranjimi in zunanjimi pogoji po želji menjajo svoj status, če izpolnjujejo merila, opredeljena za posamezni okvir; |
| --- | --- |

17.

izraža tudi prepričanje, da bi morali širitveni strategiji ob boku stati raznoliki zunanji pogodbeni okviri, ki bi bili lahko zasnovani kot medsebojno prepustni koncentrični krogi, s katerimi bi države dobile možnost, da pod strogo določenimi, a jasnimi notranjimi in zunanjimi pogoji po želji menjajo svoj status, če izpolnjujejo merila, opredeljena za posamezni okvir;

| 18. | potrjuje, da sodelovanje v evropski sosedski politiki niti v načelu niti v praksi ne nadomešča članstva ali statusa, ki nujno vodi do članstva; meni, da je treba konceptualno, politično in pravno vrzel med širitveno strategijo EU in njeno sosedsko politiko zapolniti in tako odgovoriti na pričakovanja vzhodnih sosed Evropske unije; izraža prepričanje, da je okrepljena sosedska politika, kot jo vodi Komisija, sicer pozitiven korak v pravo smer, čeprav z omenjenega stališča ni zadostna, in da je potrebna znatnejša sprememba kakovosti; |
| --- | --- |

18.

potrjuje, da sodelovanje v evropski sosedski politiki niti v načelu niti v praksi ne nadomešča članstva ali statusa, ki nujno vodi do članstva; meni, da je treba konceptualno, politično in pravno vrzel med širitveno strategijo EU in njeno sosedsko politiko zapolniti in tako odgovoriti na pričakovanja vzhodnih sosed Evropske unije; izraža prepričanje, da je okrepljena sosedska politika, kot jo vodi Komisija, sicer pozitiven korak v pravo smer, čeprav z omenjenega stališča ni zadostna, in da je potrebna znatnejša sprememba kakovosti;

| 19. | zato meni, da bi morala EU, kar zadeva tiste vzhodne sosede, katerim se glede na njihove politične, gospodarske in družbene razmere ter sedanjo sposobnost EU za vključevanje trenutno ne priznava možnosti članstva, obenem pa izpolnjujejo določene demokratične in gospodarske pogoje, vzpostaviti območje, ki bi temeljilo na skupnih politikah, ki bi zlasti zadevale pravno državo, demokracijo in človekove pravice, sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike, gospodarska in finančna vprašanja, trgovino, energijo, promet, okoljska vprašanja, pravosodje, varnost, preseljevanje, gibanje brez vizumov in izobraževanje; meni, da bi si morale te skupne politike prizadevati za izpolnitev splošnega cilja, da vzhodne sosede postopoma dosežejo standarde EU in si tako odprejo pot za svojo tesnejšo vključitev v evropsko sredino; je prav tako prepričan, da bi morali zgoraj omenjene skupne politike oblikovati skupaj s sodelujočimi državami na podlagi posebnih mehanizmov odločanja, seveda ob ustrezni finančni podpori; meni, da je poljsko-švedski predlog vzhodnega partnerstva, ki je bil predložen na seji Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose od 26. do 27. maja 2008, pozitiven, če bodo prizadevanja za uresničitev pobude iz predloga potekala v okviru EU; |
| --- | --- |

19.

zato meni, da bi morala EU, kar zadeva tiste vzhodne sosede, katerim se glede na njihove politične, gospodarske in družbene razmere ter sedanjo sposobnost EU za vključevanje trenutno ne priznava možnosti članstva, obenem pa izpolnjujejo določene demokratične in gospodarske pogoje, vzpostaviti območje, ki bi temeljilo na skupnih politikah, ki bi zlasti zadevale pravno državo, demokracijo in človekove pravice, sodelovanje na področju zunanje in varnostne politike, gospodarska in finančna vprašanja, trgovino, energijo, promet, okoljska vprašanja, pravosodje, varnost, preseljevanje, gibanje brez vizumov in izobraževanje; meni, da bi si morale te skupne politike prizadevati za izpolnitev splošnega cilja, da vzhodne sosede postopoma dosežejo standarde EU in si tako odprejo pot za svojo tesnejšo vključitev v evropsko sredino; je prav tako prepričan, da bi morali zgoraj omenjene skupne politike oblikovati skupaj s sodelujočimi državami na podlagi posebnih mehanizmov odločanja, seveda ob ustrezni finančni podpori; meni, da je poljsko-švedski predlog vzhodnega partnerstva, ki je bil predložen na seji Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose od 26. do 27. maja 2008, pozitiven, če bodo prizadevanja za uresničitev pobude iz predloga potekala v okviru EU;

| 20. | pozdravlja ponovno oživitev „barcelonskega procesa: unija za Sredozemlje“ v okviru EU kot pozitiven korak v odnosih EU z južnimi sosedami; meni, da ta novi korak še dodatno govori v prid posebnim pogodbenim večstranskim odnosom tudi z vzhodnimi sosedami EU, ki imajo v primerjavi z južnimi partnericami jasne evropske ambicije in možnosti; opozarja, da bi moral biti prvi konkretni rezultat teh odnosov vzpostavitev prostotrgovinskega območja, čemur bi sledili tesnejši odnosi v obliki nekakšnega evropskega gospodarskega prostora plus (EGP +), „evropskega Commonwealtha“ ali posebnih okvirov za regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja ponovno oživitev „barcelonskega procesa: unija za Sredozemlje“ v okviru EU kot pozitiven korak v odnosih EU z južnimi sosedami; meni, da ta novi korak še dodatno govori v prid posebnim pogodbenim večstranskim odnosom tudi z vzhodnimi sosedami EU, ki imajo v primerjavi z južnimi partnericami jasne evropske ambicije in možnosti; opozarja, da bi moral biti prvi konkretni rezultat teh odnosov vzpostavitev prostotrgovinskega območja, čemur bi sledili tesnejši odnosi v obliki nekakšnega evropskega gospodarskega prostora plus (EGP +), „evropskega Commonwealtha“ ali posebnih okvirov za regionalno sodelovanje;

| 21. | ponovno poudarja, kako je v okviru zgoraj navedenih posebnih okvirov za regionalno sodelovanje pomembno oblikovanje bolj prefinjene in obsežnejše strategije EU za črnomorsko regijo, ki bo presegala trenutno pobudo za sinergijo in predvidela sklenitev sporazuma o sodelovanju za Črno morje, ki bi vključeval EU, Turčijo in vse črnomorske obalne države kot enakovredne partnerice, ob prizadevanju za polno sodelovanje Rusije, in ki bi se lahko pozneje razvil v unijo Črnega morja; meni, da takšen večstranski okvir zadevnim državam ne bi ponudil zgolj možnosti za okrepitev njihovega sodelovanja z EU na različnih političnih področjih, ampak bi Evropski uniji tudi omogočil bolj dejavno vlogo pri iskanju mirnih rešitev za konflikte v tej regiji in tako pozitivno prispeval k varnosti v regiji; |
| --- | --- |

21.

ponovno poudarja, kako je v okviru zgoraj navedenih posebnih okvirov za regionalno sodelovanje pomembno oblikovanje bolj prefinjene in obsežnejše strategije EU za črnomorsko regijo, ki bo presegala trenutno pobudo za sinergijo in predvidela sklenitev sporazuma o sodelovanju za Črno morje, ki bi vključeval EU, Turčijo in vse črnomorske obalne države kot enakovredne partnerice, ob prizadevanju za polno sodelovanje Rusije, in ki bi se lahko pozneje razvil v unijo Črnega morja; meni, da takšen večstranski okvir zadevnim državam ne bi ponudil zgolj možnosti za okrepitev njihovega sodelovanja z EU na različnih političnih področjih, ampak bi Evropski uniji tudi omogočil bolj dejavno vlogo pri iskanju mirnih rešitev za konflikte v tej regiji in tako pozitivno prispeval k varnosti v regiji;

| 22. | prav tako meni, da bi lahko državam, ki se jim priznava možnost za članstvo, čeprav jih čaka še veliko dela do izpolnitve njihovih političnih, gospodarskih in socialnih pogojev, potrebnih za pridobitev statusa države kandidatke, koristilo sodelovanje – na povsem prostovoljni osnovi – v dogovorih, podobnih zgoraj omenjenemu dvo- ali večstranskemu okviru; opozarja, da bi takšen vmesen korak pospešil uporabo vseh instrumentov, ki jih ima EU na voljo za pomoč zadevnim državam na njihovi poti k polnopravnemu članstvu; |
| --- | --- |

22.

prav tako meni, da bi lahko državam, ki se jim priznava možnost za članstvo, čeprav jih čaka še veliko dela do izpolnitve njihovih političnih, gospodarskih in socialnih pogojev, potrebnih za pridobitev statusa države kandidatke, koristilo sodelovanje – na povsem prostovoljni osnovi – v dogovorih, podobnih zgoraj omenjenemu dvo- ali večstranskemu okviru; opozarja, da bi takšen vmesen korak pospešil uporabo vseh instrumentov, ki jih ima EU na voljo za pomoč zadevnim državam na njihovi poti k polnopravnemu članstvu;

| 23. | v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Zahodni Balkan: okrepitev evropske perspektive“ z dne 5. marca 2008 (KOM(2008)0127), ki začrtuje številne ukrepe za podporo državam v tej regiji pri njihovem prizadevanju za vključitev v EU in ukrepe za poglobitev odnosov EU z njimi na področju trgovine, energetike, izobraževanja in/ali raziskovalne dejavnosti; izraža zadovoljstvo s podpisom Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z dne 7. novembra 2007 z Republiko Srbijo in z dne 16. junija 2008 z Bosno in Hercegovino, ki je po njegovem mnenju nadaljnji korak na poti krepitve vezi med zadevno regijo in EU; v zvezi s tem poziva k pospešitvi pogajanj o liberalizaciji vizumskega režima z državami Zahodnega Balkana, da bi se jim omogočilo lažje sodelovanje v programih Skupnosti; |
| --- | --- |

23.

v zvezi s tem pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom „Zahodni Balkan: okrepitev evropske perspektive“ z dne 5. marca 2008 (KOM(2008)0127), ki začrtuje številne ukrepe za podporo državam v tej regiji pri njihovem prizadevanju za vključitev v EU in ukrepe za poglobitev odnosov EU z njimi na področju trgovine, energetike, izobraževanja in/ali raziskovalne dejavnosti; izraža zadovoljstvo s podpisom Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma z dne 7. novembra 2007 z Republiko Srbijo in z dne 16. junija 2008 z Bosno in Hercegovino, ki je po njegovem mnenju nadaljnji korak na poti krepitve vezi med zadevno regijo in EU; v zvezi s tem poziva k pospešitvi pogajanj o liberalizaciji vizumskega režima z državami Zahodnega Balkana, da bi se jim omogočilo lažje sodelovanje v programih Skupnosti;

| 24. | poziva Komisijo, naj v skladu s smernicami, predstavljenimi v tej resoluciji, pripravi konkretne predloge za bolj raznovrstno politiko zunanjih odnosov s sosedami EU, pri obravnavi lastne upravne zasnove pa vsaj vzpostavi strukturno vez med delovanjem generalnega direktorata za širitev in generalnega direktorata RELEX; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v skladu s smernicami, predstavljenimi v tej resoluciji, pripravi konkretne predloge za bolj raznovrstno politiko zunanjih odnosov s sosedami EU, pri obravnavi lastne upravne zasnove pa vsaj vzpostavi strukturno vez med delovanjem generalnega direktorata za širitev in generalnega direktorata RELEX;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 402.

(2)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 480.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/64

---

Četrtek, 10. julij 2008Razmere v Zimbabveju

P6_TA(2008)0364

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o razmerah v Zimbabveju

2009/C 294 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zimbabveju, zlasti resolucije z dne 24. aprila 2008 (1),

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2008/135/SZVP (2) z dne 18. februarja 2008 o podaljšanju omejitvenih ukrepov proti Zimbabveju do 20. februarja 2009, ki jih nalaga Skupno stališče 2004/161/SZVP (3),

ob upoštevanju sklepov Sveta o Zimbabveju, sprejetih 29. aprila 2008 ter 26. in 27. maja 2008,

ob upoštevanju resolucije o [takrat] bližajočem se odločilnem krogu volitev v Zimbabveju, ki jo je sprejela Afriška komisija o človekovih pravicah in pravicah ljudstev (Afriška komisija) na svoji 43. redni seji, ki se je odvijala od 7. do 22. maja 2008 v Ezulwiniju v Kraljevini Svazi,

ob upoštevanju poročila vseafriške misije za opazovanje parlamentarnih volitev o usklajenih volitvah v Republiki Zimbabve 29. marca 2008,

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta 19. in 20. junija 2008, ki potrjujejo pripravljenost EU, da sprejme dodatne ukrepe proti tistim, ki so odgovorni za nasilje,

ob upoštevanju predhodne izjave misije opazovalcev Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) o odločilnem krogu zimbabvejskih predsedniških volitev in volitev v skupščino z dne 29. junija 2008,

ob upoštevanju vmesne izjave vseafriške misije za opazovanje parlamentarnih volitev o odločilnem krogu zimbabvejskih predsedniških volitev in volitev v skupščino z dne 30. junija 2008,

ob upoštevanju predhodne izjave opazovalne misije Afriške unije v Zimbabveju z dne 29. junija 2008,

ob upoštevanju resolucije o Zimbabveju, sprejete na 11. vrhunskem srečanju Afriške unije, ki je potekalo v Šarm el Šejku v Egiptu 30. junija in 1. julija 2008,

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker so 27. junija 2008 potekale predsedniške volitve v Zimbabveju, kljub temu, da se je predsedniški kandidat Morgan Tsvangirai umaknil zaradi omejitev in čedalje večjega nasilja nad opozicijsko stranko in njenimi privrženci, |
| --- | --- |

A.

ker so 27. junija 2008 potekale predsedniške volitve v Zimbabveju, kljub temu, da se je predsedniški kandidat Morgan Tsvangirai umaknil zaradi omejitev in čedalje večjega nasilja nad opozicijsko stranko in njenimi privrženci,

| B. | ker so opazovalci SADC, vseafriškega parlamenta in Afriške unije dejali, da je bil odločilni krog predsedniških volitev zaznamovan z nasiljem, da ni upošteval standardov Afriške unije in SADC ter da ni odražal volje ljudstva, |
| --- | --- |

B.

ker so opazovalci SADC, vseafriškega parlamenta in Afriške unije dejali, da je bil odločilni krog predsedniških volitev zaznamovan z nasiljem, da ni upošteval standardov Afriške unije in SADC ter da ni odražal volje ljudstva,

| C. | ker so volitve v zimbabvejsko skupščino in senat ter predsedniške in lokalne volitve potekale 29. marca 2008, |
| --- | --- |

C.

ker so volitve v zimbabvejsko skupščino in senat ter predsedniške in lokalne volitve potekale 29. marca 2008,

| D. | ker je glede na uradne rezultate, ki jih je objavila zimbabvejska volilna komisija, opozicijska stranka Gibanje za demokratične spremembe (MDC) dobila večino sedežev v zimbabvejski skupščini, medtem ko je na predsedniških volitvah Morgan Tsvangirai dobil 47,9 %, Robert Mugabe pa 43,2 % glasov, |
| --- | --- |

D.

ker je glede na uradne rezultate, ki jih je objavila zimbabvejska volilna komisija, opozicijska stranka Gibanje za demokratične spremembe (MDC) dobila večino sedežev v zimbabvejski skupščini, medtem ko je na predsedniških volitvah Morgan Tsvangirai dobil 47,9 %, Robert Mugabe pa 43,2 % glasov,

| E. | ker je bil izid predsedniških volitev objavljen z večtedensko zamudo, kar je omajalo verodostojnost in preglednost volilnega postopka, |
| --- | --- |

E.

ker je bil izid predsedniških volitev objavljen z večtedensko zamudo, kar je omajalo verodostojnost in preglednost volilnega postopka,

| F. | ker je Robert Mugabe pred odločilnim krogom volitev izjavil, da opozicijsko gibanje ne bo nikoli vodilo Zimbabveja in da jim je pripravljen tudi z bojem preprečiti prevzem oblasti, |
| --- | --- |

F.

ker je Robert Mugabe pred odločilnim krogom volitev izjavil, da opozicijsko gibanje ne bo nikoli vodilo Zimbabveja in da jim je pripravljen tudi z bojem preprečiti prevzem oblasti,

| G. | ker so bili v pripravah na drugi krog predsedniških volitev aktivisti in podporniki opozicije žrtve nasilja, mučenja, ustrahovanja in samovoljnih aretacij, ki jih je podpirala država, in ker je bilo po besedah MDC vsaj 86 njenih privržencev ubitih, 200 000 pa razseljenih, |
| --- | --- |

G.

ker so bili v pripravah na drugi krog predsedniških volitev aktivisti in podporniki opozicije žrtve nasilja, mučenja, ustrahovanja in samovoljnih aretacij, ki jih je podpirala država, in ker je bilo po besedah MDC vsaj 86 njenih privržencev ubitih, 200 000 pa razseljenih,

| H. | ker so Morgana Tsvangiraia med predvolilno kampanjo večkrat aretirali in ker so ga zasledovali oboroženi vojaki ter ga prisilili, da je poiskal zatočišče na nizozemskem veleposlaništvu v mestu Harare, |
| --- | --- |

H.

ker so Morgana Tsvangiraia med predvolilno kampanjo večkrat aretirali in ker so ga zasledovali oboroženi vojaki ter ga prisilili, da je poiskal zatočišče na nizozemskem veleposlaništvu v mestu Harare,

| I. | ker je bil generalni sekretar gibanja MDC Tendai Biti 12. junija 2008 aretiran ter obtožen prevrata in izdaje, |
| --- | --- |

I.

ker je bil generalni sekretar gibanja MDC Tendai Biti 12. junija 2008 aretiran ter obtožen prevrata in izdaje,

| J. | ker so državni mediji prepovedali oglaševalsko kampanjo gibanja MDC ter tako preprečili svobodno in pošteno volilno kampanjo; ker so shod gibanja MDC, načrtovan za 22. junija 2008 v Harareju, ovirali nasilni podporniki stranke Zimbabvejske afriške nacionalne unije — domoljubna fronta (ZANU-PF), |
| --- | --- |

J.

ker so državni mediji prepovedali oglaševalsko kampanjo gibanja MDC ter tako preprečili svobodno in pošteno volilno kampanjo; ker so shod gibanja MDC, načrtovan za 22. junija 2008 v Harareju, ovirali nasilni podporniki stranke Zimbabvejske afriške nacionalne unije — domoljubna fronta (ZANU-PF),

| K. | ker je predsednik Afriškega nacionalnega kongresa Jacob Zuma 24. junija 2008 opozoril, da so razmere v Zimbabveju ušle izpod nadzora, ter pozval Združene narode in SADC k posredovanju, |
| --- | --- |

K.

ker je predsednik Afriškega nacionalnega kongresa Jacob Zuma 24. junija 2008 opozoril, da so razmere v Zimbabveju ušle izpod nadzora, ter pozval Združene narode in SADC k posredovanju,

| L. | ker je Varnostni svet Združenih narodov končno soglasno obsodil kampanjo nasilja, ki jo vodi zimbabvejska vlada, čeprav zaradi nasprotovanja Južne Afrike volitev ni uspel razglasiti za nelegitimne, |
| --- | --- |

L.

ker je Varnostni svet Združenih narodov končno soglasno obsodil kampanjo nasilja, ki jo vodi zimbabvejska vlada, čeprav zaradi nasprotovanja Južne Afrike volitev ni uspel razglasiti za nelegitimne,

| M. | ker se Afriška unija ni strinjala z nobenimi smernicami ali jasnim časovnim okvirom za začetek in konec pogajanj in ker je vrh tega zaradi trenj znotraj SADC dialog malo verjeten, |
| --- | --- |

M.

ker se Afriška unija ni strinjala z nobenimi smernicami ali jasnim časovnim okvirom za začetek in konec pogajanj in ker je vrh tega zaradi trenj znotraj SADC dialog malo verjeten,

| N. | ker so novinarje nadlegovali in ustrahovali, tujim novinarjem pa so preprečili vstop v državo, |
| --- | --- |

N.

ker so novinarje nadlegovali in ustrahovali, tujim novinarjem pa so preprečili vstop v državo,

| O. | ker je policija samovoljno aretirala aktiviste civilne družbe, tudi pripadnike cerkvenih državljanskih skupin v Harareju, številne nevladne organizacije in humanitarne organizacije pa so morale prekiniti svoje delo, |
| --- | --- |

O.

ker je policija samovoljno aretirala aktiviste civilne družbe, tudi pripadnike cerkvenih državljanskih skupin v Harareju, številne nevladne organizacije in humanitarne organizacije pa so morale prekiniti svoje delo,

| P. | ker politika „tihe diplomacije“, ki jo je v vseh teh letih vodil predsednik Južne Afrike Thabo Mbeki, žal ni prinesla oprijemljivih rezultatov na področju političnih razmer v Zimbabveju in je njegova očitna naklonjenost predsedniku Robertu Mugabeju sčasoma privedla do tega, da zimbabvejska opozicija ne priznava njegove vloge posrednika, |
| --- | --- |

P.

ker politika „tihe diplomacije“, ki jo je v vseh teh letih vodil predsednik Južne Afrike Thabo Mbeki, žal ni prinesla oprijemljivih rezultatov na področju političnih razmer v Zimbabveju in je njegova očitna naklonjenost predsedniku Robertu Mugabeju sčasoma privedla do tega, da zimbabvejska opozicija ne priznava njegove vloge posrednika,

| Q. | ker so posledice krize v Zimbabveju prodrle tudi v sosednje države, zlasti Južno Afriko, |
| --- | --- |

Q.

ker so posledice krize v Zimbabveju prodrle tudi v sosednje države, zlasti Južno Afriko,

| R. | ker se bo glede na poročilo Organizacije za prehrano in kmetijstvo in Svetovnega programa za hrano v Zimbabveju od julija do septembra 2008 predvidoma dva milijona ljudi spopadalo z lakoto, pričakujejo pa, da se bo to število med januarjem in marcem 2009 povečalo na 5,1 milijona, |
| --- | --- |

R.

ker se bo glede na poročilo Organizacije za prehrano in kmetijstvo in Svetovnega programa za hrano v Zimbabveju od julija do septembra 2008 predvidoma dva milijona ljudi spopadalo z lakoto, pričakujejo pa, da se bo to število med januarjem in marcem 2009 povečalo na 5,1 milijona,

| S. | ker vsak deseti otrok v Zimbabveju umre pred petim rojstnim dnem, pričakovana življenjska doba pa je 37 let za moške in 34 let za ženske, |
| --- | --- |

S.

ker vsak deseti otrok v Zimbabveju umre pred petim rojstnim dnem, pričakovana življenjska doba pa je 37 let za moške in 34 let za ženske,

| 1. | poudarja, da volitve z dne 27. junija 2008 ne morejo biti legitimne, in pozdravlja izjavo predsedstva Sveta, ki je 28. junija 2008 odločno potrdilo to stališče; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da volitve z dne 27. junija 2008 ne morejo biti legitimne, in pozdravlja izjavo predsedstva Sveta, ki je 28. junija 2008 odločno potrdilo to stališče;

| 2. | ostro obsoja vladno kampanjo nasilja proti politični opoziciji pred drugim krogom predsedniških volitev, v okviru katere je prišlo do umorov, samovoljnih aretacij in nadlegovanja opozicijskih aktivistov in podpornikov ter zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

ostro obsoja vladno kampanjo nasilja proti politični opoziciji pred drugim krogom predsedniških volitev, v okviru katere je prišlo do umorov, samovoljnih aretacij in nadlegovanja opozicijskih aktivistov in podpornikov ter zagovornikov človekovih pravic;

| 3. | meni, da je kampanja nasilja, groženj in ustrahovanja opozicije onemogočila svoboden in pošten drugi krog predsedniških volitev v Zimbabveju, enakega mnenja pa so tudi mednarodna skupnost, afriški opazovalci volitev in voditelji afriških držav; |
| --- | --- |

3.

meni, da je kampanja nasilja, groženj in ustrahovanja opozicije onemogočila svoboden in pošten drugi krog predsedniških volitev v Zimbabveju, enakega mnenja pa so tudi mednarodna skupnost, afriški opazovalci volitev in voditelji afriških držav;

| 4. | pozdravlja izjavo predsednika Varnostnega sveta ZN, ki je obsodil predsedniške volitve v Zimbabveju; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja izjavo predsednika Varnostnega sveta ZN, ki je obsodil predsedniške volitve v Zimbabveju;

| 5. | pozdravlja izjavo voditeljev držav G8 o Zimbabveju z dne 8. julija 2008, zlasti njihovo zavrnitev priznavanja legitimnosti katere koli vlade, ki ne odraža volje zimbabvejskega ljudstva, njihovo priporočilo, da se imenuje posebnega odposlanca generalnega sekretarja ZN, ki bo poročal o političnih, humanitarnih in varnostnih razmerah in o položaju človekovih pravic ter podpiral regionalna prizadevanja za posredovanje med političnimi strankami, ob upoštevanju volitev z dne 29. marca 2008, in njihov namen, da se sprejmejo nadaljnji ukrepi, med drugim uvedba finančnih in drugih ukrepov zoper tiste posameznike, ki so odgovorni za nasilje; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja izjavo voditeljev držav G8 o Zimbabveju z dne 8. julija 2008, zlasti njihovo zavrnitev priznavanja legitimnosti katere koli vlade, ki ne odraža volje zimbabvejskega ljudstva, njihovo priporočilo, da se imenuje posebnega odposlanca generalnega sekretarja ZN, ki bo poročal o političnih, humanitarnih in varnostnih razmerah in o položaju človekovih pravic ter podpiral regionalna prizadevanja za posredovanje med političnimi strankami, ob upoštevanju volitev z dne 29. marca 2008, in njihov namen, da se sprejmejo nadaljnji ukrepi, med drugim uvedba finančnih in drugih ukrepov zoper tiste posameznike, ki so odgovorni za nasilje;

| 6. | poziva vse afriške države in širšo mednarodno skupnost, naj ne priznajo Mugabejevega režima; |
| --- | --- |

6.

poziva vse afriške države in širšo mednarodno skupnost, naj ne priznajo Mugabejevega režima;

| 7. | poziva Afriško unijo, SADC in Združene narode, naj sprejmejo vključevalni postopek posredovanja s točno določenim časovnim okvirom za pogajanja, ki bo s svobodnimi in poštenimi volitvami hitro in uspešno končal zimbabvejsko krizo; |
| --- | --- |

7.

poziva Afriško unijo, SADC in Združene narode, naj sprejmejo vključevalni postopek posredovanja s točno določenim časovnim okvirom za pogajanja, ki bo s svobodnimi in poštenimi volitvami hitro in uspešno končal zimbabvejsko krizo;

| 8. | poudarja, da lahko posredovanje privede do smiselnega in uspešnega nacionalnega dialoga le, če se bodo ob predsedniku Thabu Mbekiju vanj vključili tudi drugi zunanji posredniki, notranji dialog pa ne sme biti omejen na obe politični stranki, temveč mora vključevati tudi predstavnike civilne družbe, na primer nevladnih organizacij, cerkev, sindikatov in parlamenta; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da lahko posredovanje privede do smiselnega in uspešnega nacionalnega dialoga le, če se bodo ob predsedniku Thabu Mbekiju vanj vključili tudi drugi zunanji posredniki, notranji dialog pa ne sme biti omejen na obe politični stranki, temveč mora vključevati tudi predstavnike civilne družbe, na primer nevladnih organizacij, cerkev, sindikatov in parlamenta;

| 9. | poziva k rešitvi krize s pogajanji in oblikovanju prehodne uprave, katere naloga je končati nasilje, ki ga podpira vlada, demobilizirati milice, odpraviti represivno zakonodajo, razrešiti humanitarno krizo, stabilizirati gospodarstvo, sprožiti vključevalni postopek presoje ustave in znova vzpostaviti zimbabvejsko volilno komisijo ter tako v bližnji prihodnosti omogočiti svobodne in poštene volitve pod okriljem Afriške unije in Združenih narodov; poziva, da mora takšna pogajanja opazovati odposlanec Afriške unije/EU; |
| --- | --- |

9.

poziva k rešitvi krize s pogajanji in oblikovanju prehodne uprave, katere naloga je končati nasilje, ki ga podpira vlada, demobilizirati milice, odpraviti represivno zakonodajo, razrešiti humanitarno krizo, stabilizirati gospodarstvo, sprožiti vključevalni postopek presoje ustave in znova vzpostaviti zimbabvejsko volilno komisijo ter tako v bližnji prihodnosti omogočiti svobodne in poštene volitve pod okriljem Afriške unije in Združenih narodov; poziva, da mora takšna pogajanja opazovati odposlanec Afriške unije/EU;

| 10. | poziva Združene narode, naj izvedejo celovito in neodvisno preiskavo kršitev človekovih pravic ter vztraja pri tem, da odgovorni ne smejo ostati nekaznovani in da jim je treba soditi na pristojnem in nepristranskem sodišču; |
| --- | --- |

10.

poziva Združene narode, naj izvedejo celovito in neodvisno preiskavo kršitev človekovih pravic ter vztraja pri tem, da odgovorni ne smejo ostati nekaznovani in da jim je treba soditi na pristojnem in nepristranskem sodišču;

| 11. | poudarja potrebo po rehabilitaciji žrtev in poziva k prehodnim sodnim ukrepom, vključno z oblikovanjem komisije za resnico in spravo; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po rehabilitaciji žrtev in poziva k prehodnim sodnim ukrepom, vključno z oblikovanjem komisije za resnico in spravo;

| 12. | pozdravlja stališče mnogih afriških držav, pa tudi številnih cenjenih afriških osebnosti, kot so na primer Nelson Mandela, Desmond Tutu in Kofi Annan, ki so obsodili razmere v Zimbabveju, ter jih poziva, naj se z dejanji zavzamejo za politično in demokratično rešitev; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja stališče mnogih afriških držav, pa tudi številnih cenjenih afriških osebnosti, kot so na primer Nelson Mandela, Desmond Tutu in Kofi Annan, ki so obsodili razmere v Zimbabveju, ter jih poziva, naj se z dejanji zavzamejo za politično in demokratično rešitev;

| 13. | podpira pozive Bocvane, da je treba Zimbabve izključiti iz afriških forumov, dokler se v državi ne bodo izvedle svobodne in poštene volitve; |
| --- | --- |

13.

podpira pozive Bocvane, da je treba Zimbabve izključiti iz afriških forumov, dokler se v državi ne bodo izvedle svobodne in poštene volitve;

| 14. | poziva Južno Afriko, naj pri oblikovanju prihodnosti Zimbabveja prevzame vodilno vlogo v regiji SADC, in globoko obžaluje odločitev Južne Afrike, da se je v Varnostnem; |
| --- | --- |

14.

poziva Južno Afriko, naj pri oblikovanju prihodnosti Zimbabveja prevzame vodilno vlogo v regiji SADC, in globoko obžaluje odločitev Južne Afrike, da se je v Varnostnem;

| 15. | poziva mednarodno skupnost, naj z diplomatskimi vzvodi poveča pritisk na Mugabejev režim in doseže takojšnjo prekinitev nasilja ter omogoči sklic parlamenta, izvoljenega pred tremi meseci; |
| --- | --- |

15.

poziva mednarodno skupnost, naj z diplomatskimi vzvodi poveča pritisk na Mugabejev režim in doseže takojšnjo prekinitev nasilja ter omogoči sklic parlamenta, izvoljenega pred tremi meseci;

| 16. | poziva Svet, naj poostri usmerjene sankcije proti pripadnikom Mugabejevega režima in drugim odgovornim za hude kršitve človekovih pravic, če ne bodo sprejeta prizadevanja za posredovanje in se ne bo končalo nasilje, ki ga podpira država, ter zahteva, da se sprejmejo sankcije na ravni Združenih narodov, vključno s prepovedjo uvoza orožja in vsesplošno zamrznitvijo sredstev vodilnih članov vlade in vladajoče stranke; poudarja potrebo po doslednem izvajanju sankcij in usklajevanju s širšo mednarodno skupnostjo, s čimer se bo zagotovila njihova učinkovitost in preprečila izmikanja; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet, naj poostri usmerjene sankcije proti pripadnikom Mugabejevega režima in drugim odgovornim za hude kršitve človekovih pravic, če ne bodo sprejeta prizadevanja za posredovanje in se ne bo končalo nasilje, ki ga podpira država, ter zahteva, da se sprejmejo sankcije na ravni Združenih narodov, vključno s prepovedjo uvoza orožja in vsesplošno zamrznitvijo sredstev vodilnih članov vlade in vladajoče stranke; poudarja potrebo po doslednem izvajanju sankcij in usklajevanju s širšo mednarodno skupnostjo, s čimer se bo zagotovila njihova učinkovitost in preprečila izmikanja;

| 17. | vztraja pri tem, da je treba s takšnimi prisilnimi ukrepi imensko navesti in osramotiti poslovneže, odgovorne za financiranje represivnega režima ZANU-PF, jim odvzeti pravico do bivanja v Evropi ter njihovim družinskim članom onemogočiti dostop do zaposlitvenih in izobraževalnih institucij, delničarjem pa razkriti mednarodne banke, ki delujejo kot kanal za s korupcijo pridobljene zaslužke oziroma nudijo posojila in možnosti naložb, na primer Barclays Bank, Standard Chartered in druge; poziva druga evropska in mednarodna podjetja, naj preučijo dejavnosti, ki režimu omogočajo dostop do trdne valute in v zvezi s tem pozdravlja odločitev podjetij Tesco ter Giesecke & Devrient, da ustavijo poslovanje z Zimbabvejem; |
| --- | --- |

17.

vztraja pri tem, da je treba s takšnimi prisilnimi ukrepi imensko navesti in osramotiti poslovneže, odgovorne za financiranje represivnega režima ZANU-PF, jim odvzeti pravico do bivanja v Evropi ter njihovim družinskim članom onemogočiti dostop do zaposlitvenih in izobraževalnih institucij, delničarjem pa razkriti mednarodne banke, ki delujejo kot kanal za s korupcijo pridobljene zaslužke oziroma nudijo posojila in možnosti naložb, na primer Barclays Bank, Standard Chartered in druge; poziva druga evropska in mednarodna podjetja, naj preučijo dejavnosti, ki režimu omogočajo dostop do trdne valute in v zvezi s tem pozdravlja odločitev podjetij Tesco ter Giesecke & Devrient, da ustavijo poslovanje z Zimbabvejem;

| 18. | zato poziva države članice, naj Mugabeju, članom njegove vlade in vodstvu stranke ZANU-PF ne izdajo vizuma za nacionalne ali mednarodne namene, ki bi jim omogočil vstop v območje EU, saj gre za predstavnike dejansko nelegitimnega režima, zaradi česar ne morejo uveljavljati privilegijev iz ustreznih mednarodnih konvencij o diplomatski svobodi in privilegijih; |
| --- | --- |

18.

zato poziva države članice, naj Mugabeju, članom njegove vlade in vodstvu stranke ZANU-PF ne izdajo vizuma za nacionalne ali mednarodne namene, ki bi jim omogočil vstop v območje EU, saj gre za predstavnike dejansko nelegitimnega režima, zaradi česar ne morejo uveljavljati privilegijev iz ustreznih mednarodnih konvencij o diplomatski svobodi in privilegijih;

| 19. | poziva države članice, Svet in Komisijo, naj okrepijo diplomatske stike z afriškimi vladami, Južnoafriško razvojno skupnostjo in Afriško unijo ter drugimi pomembnimi akterji, tudi s kitajsko vlado, ter poiščejo skupno stališče glede krize v Zimbabveju; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, Svet in Komisijo, naj okrepijo diplomatske stike z afriškimi vladami, Južnoafriško razvojno skupnostjo in Afriško unijo ter drugimi pomembnimi akterji, tudi s kitajsko vlado, ter poiščejo skupno stališče glede krize v Zimbabveju;

| 20. | poziva Kitajsko in Libijo, naj prenehata podpirati Mugabejev režim; |
| --- | --- |

20.

poziva Kitajsko in Libijo, naj prenehata podpirati Mugabejev režim;

| 21. | poziva Svet in Komisijo, naj se obrneta predvsem na Južno Afriko, ključno državo v tem območju, ter izrazita globoko zaskrbljenost nad tem, da posredovanje v zimbabvejski krizi v zadnjih letih ni prineslo oprijemljivih rezultatov, poudarita, da ne gre zanemariti vpliva te krize na sosednje države, vključno z Južno Afriko, ter pojasnita, da utegne nadaljnja politična in gospodarska podpora Mugabejevega režima skrhati odnose med EU in Južno Afriko; |
| --- | --- |

21.

poziva Svet in Komisijo, naj se obrneta predvsem na Južno Afriko, ključno državo v tem območju, ter izrazita globoko zaskrbljenost nad tem, da posredovanje v zimbabvejski krizi v zadnjih letih ni prineslo oprijemljivih rezultatov, poudarita, da ne gre zanemariti vpliva te krize na sosednje države, vključno z Južno Afriko, ter pojasnita, da utegne nadaljnja politična in gospodarska podpora Mugabejevega režima skrhati odnose med EU in Južno Afriko;

| 22. | poziva Svet, naj zahteva učinkovite in oprijemljive ukrepe za mednarodno preprečevanje in ublažitev konflikta, ki bi po potrebi vključevali tudi hitro napotitev mirovnih čet Afriške unije in Združenih narodov; |
| --- | --- |

22.

poziva Svet, naj zahteva učinkovite in oprijemljive ukrepe za mednarodno preprečevanje in ublažitev konflikta, ki bi po potrebi vključevali tudi hitro napotitev mirovnih čet Afriške unije in Združenih narodov;

| 23. | poziva k takojšnji izpustitvi vseh, ki so pridržani samo iz političnih razlogov; |
| --- | --- |

23.

poziva k takojšnji izpustitvi vseh, ki so pridržani samo iz političnih razlogov;

| 24. | opaža uničujoč učinek, ki ga ima politična kriza na Zimbabve, ter poziva Mugabejevo vlado, naj odpravi vse omejitve za agencije za humanitarno pomoč ter omogoči dostavo humanitarne pomoči v skladu z načeli človekoljubnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti; |
| --- | --- |

24.

opaža uničujoč učinek, ki ga ima politična kriza na Zimbabve, ter poziva Mugabejevo vlado, naj odpravi vse omejitve za agencije za humanitarno pomoč ter omogoči dostavo humanitarne pomoči v skladu z načeli človekoljubnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti;

| 25. | poziva zimbabvejsko vlado, naj nemudoma razoroži in demobilizira mladinske milice in vojne veterane, posameznike, ki so kršili človekove pravice, pa postavi pred sodišče; |
| --- | --- |

25.

poziva zimbabvejsko vlado, naj nemudoma razoroži in demobilizira mladinske milice in vojne veterane, posameznike, ki so kršili človekove pravice, pa postavi pred sodišče;

| 26. | obsoja dejstvo, da je bil uradnik Združenih narodov za človekove pravice pregnan iz Zimbabveja teden pred napovedanimi volitvami, ter poziva vlado, naj osebju Združenih narodov zagotovi neoviran dostop; |
| --- | --- |

26.

obsoja dejstvo, da je bil uradnik Združenih narodov za človekove pravice pregnan iz Zimbabveja teden pred napovedanimi volitvami, ter poziva vlado, naj osebju Združenih narodov zagotovi neoviran dostop;

| 27. | poziva južnoafriške oblasti in države članice EU, naj ne izganjajo zimbabvejskih beguncev in jim dodelijo začasni status, dokler se ne bodo mogli varno vrniti; |
| --- | --- |

27.

poziva južnoafriške oblasti in države članice EU, naj ne izganjajo zimbabvejskih beguncev in jim dodelijo začasni status, dokler se ne bodo mogli varno vrniti;

| 28. | poziva Komisijo, naj okrepi podporo za zagovornike človekovih pravic ter se hitro odzove na dodatne humanitarne potrebe, nastale zaradi politične krize, zlasti ko gre za potrebe in varnost notranje razseljenih oseb; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj okrepi podporo za zagovornike človekovih pravic ter se hitro odzove na dodatne humanitarne potrebe, nastale zaradi politične krize, zlasti ko gre za potrebe in varnost notranje razseljenih oseb;

| 29. | izraža zaskrbljenost nad predvidenim 10- do 40-odstotnim povečanjem števila Zimbabvejcev, ki bodo v naslednjih nekaj tednih prečkali mejo; ugotavlja, da bodo med temi migranti posebej izpostavljeni otroci, saj obstaja tveganje, da jih bodo zlorabili ali pa bodo morali, da bi preživeli, opravljati nevarna dela, kot so rudarjenje, upravljanje kmetijskih strojev ali nudenje spolnih uslug; |
| --- | --- |

29.

izraža zaskrbljenost nad predvidenim 10- do 40-odstotnim povečanjem števila Zimbabvejcev, ki bodo v naslednjih nekaj tednih prečkali mejo; ugotavlja, da bodo med temi migranti posebej izpostavljeni otroci, saj obstaja tveganje, da jih bodo zlorabili ali pa bodo morali, da bi preživeli, opravljati nevarna dela, kot so rudarjenje, upravljanje kmetijskih strojev ali nudenje spolnih uslug;

| 30. | poziva EU, naj preneha dostavljati vsakršno pomoč, ki se dostavlja prek sedanjih zimbabvejskih oblasti, in jo začne namesto tega dostavljati prek nacionalnih in mednarodnih neodvisnih institucij in organizacij; |
| --- | --- |

30.

poziva EU, naj preneha dostavljati vsakršno pomoč, ki se dostavlja prek sedanjih zimbabvejskih oblasti, in jo začne namesto tega dostavljati prek nacionalnih in mednarodnih neodvisnih institucij in organizacij;

| 31. | odobrava zavezanost komisarja Michela k znatnem povečanju podpore Zimbabveju in njegovim prebivalcem ter obljubljenih 250 milijonov EUR razvojne pomoči, ko bo ponovno vzpostavljena demokracija in izvoljena verodostojna vlada; |
| --- | --- |

31.

odobrava zavezanost komisarja Michela k znatnem povečanju podpore Zimbabveju in njegovim prebivalcem ter obljubljenih 250 milijonov EUR razvojne pomoči, ko bo ponovno vzpostavljena demokracija in izvoljena verodostojna vlada;

| 32. | vztraja pri tem, da je treba spoštovati demokratične želje Zimbabvejcev; poziva vse, ki bi želeli sodelovati v prihodnosti Zimbabveja, naj sodelujejo s silami za demokratične spremembe; |
| --- | --- |

32.

vztraja pri tem, da je treba spoštovati demokratične želje Zimbabvejcev; poziva vse, ki bi želeli sodelovati v prihodnosti Zimbabveja, naj sodelujejo s silami za demokratične spremembe;

| 33. | poziva zimbabvejsko vlado, naj spoštuje svoje zaveze o demokratičnih načelih, človekovih pravicah in pravni državi kot podpisnica pogodbe SADC in njenih protokolov, vključno z volilnim protokolom SADC, ustanovne listine Afriške unije, Afriške listine o človekovih pravicah in Novega partnerstva za afriški razvoj; |
| --- | --- |

33.

poziva zimbabvejsko vlado, naj spoštuje svoje zaveze o demokratičnih načelih, človekovih pravicah in pravni državi kot podpisnica pogodbe SADC in njenih protokolov, vključno z volilnim protokolom SADC, ustanovne listine Afriške unije, Afriške listine o človekovih pravicah in Novega partnerstva za afriški razvoj;

| 34. | poziva dobronamerne ljudi v strukturah režima in stranki ZANU-PF, naj zavrnejo protidemokratične sile in se zavzamejo za sodelovanje z gibanjem MDC ter dosežejo hitre spremembe, preden bo prepozno; |
| --- | --- |

34.

poziva dobronamerne ljudi v strukturah režima in stranki ZANU-PF, naj zavrnejo protidemokratične sile in se zavzamejo za sodelovanje z gibanjem MDC ter dosežejo hitre spremembe, preden bo prepozno;

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladam držav G8, vladama in parlamentoma Zimbabveja in Južne Afrike, generalnemu sekretarju Commonwealtha, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsednikoma Komisije in izvršnega sveta Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, generalnemu sekretarju in vladam Južnoafriške razvojne skupnosti ter njenemu parlamentarnemu forumu. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladam držav G8, vladama in parlamentoma Zimbabveja in Južne Afrike, generalnemu sekretarju Commonwealtha, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsednikoma Komisije in izvršnega sveta Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, generalnemu sekretarju in vladam Južnoafriške razvojne skupnosti ter njenemu parlamentarnemu forumu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0184.

(2)  UL L 43, 19.2.2008, str. 39.

(3)  UL L 50, 20.2.2004, str. 66.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/69 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/69

---

Četrtek, 10. julij 2008Vesolje in varnost

P6_TA(2008)0365

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o vesolju in varnosti (2008/2030(INI))

2009/C 294 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju Evropske varnostne strategije z naslovom „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je Evropski svet odobril 12. decembra 2003,

ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet prav tako sprejel 12. decembra 2003,

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 21. maja 2007 o evropski vesoljski politiki (1),

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in Pogodbe o Evropski uniji, kakor sta bili spremenjeni z Lizbonsko pogodbo, ter njunih ustreznih določb o evropski vesoljski politiki (člen 189 Pogodbe o delovanju Evropske unije), ter ob upoštevanju trajnega strukturiranega sodelovanja pri vprašanjih v zvezi z varnostjo in obrambo (člena 42(6) in 46 Pogodbe o Evropski uniji ter Protokola 10), okrepljenega sodelovanja na civilnem področju (del 6, naslov III Pogodbe o delovanju Evropske unije), solidarnostne klavzule (člen 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije) ter klavzul o medsebojni pomoči v primeru oboroženega napada na državo članico ali države članice (člen 42(7) Pogodbe o Evropski uniji),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. januarja 2004 o akcijskem načrtu za izvajanje evropske vesoljske politike (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2005 o izvajanju Evropske varnostne strategije (3),

ob upoštevanju Pogodbe o načelih, ki urejajo dejavnosti držav pri raziskovanju in rabi vesolja, vključno z Luno in drugimi nebesnimi telesi, iz leta 1967 („Pogodba o vesolju“),

ob upoštevanju sodelovanja med EU in Rusijo v vesoljski politiki, v okviru katerega je bil leta 2006 vzpostavljen tristranski dialog o vesolju med Evropsko komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo in rusko vesoljsko agencijo Roscosmos,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0250/2008),

| A. | ker morata biti prepoved groženj iz vesolja ter varen in trajen dostop do vesolja in razpolaganje z njim vodilni načeli evropske vesoljske politike, |
| --- | --- |

A.

ker morata biti prepoved groženj iz vesolja ter varen in trajen dostop do vesolja in razpolaganje z njim vodilni načeli evropske vesoljske politike,

| B. | ker razni politični in varnostni izzivi, s katerimi se Evropska unija vse pogosteje srečuje, narekujejo strateško potrebo po vzpostavitvi samostojne evropske vesoljske politike, |
| --- | --- |

B.

ker razni politični in varnostni izzivi, s katerimi se Evropska unija vse pogosteje srečuje, narekujejo strateško potrebo po vzpostavitvi samostojne evropske vesoljske politike,

| C. | ker so zaradi pomanjkanja skupnega pristopa držav članic Evropske unije k vesoljski politiki programi predragi, |
| --- | --- |

C.

ker so zaradi pomanjkanja skupnega pristopa držav članic Evropske unije k vesoljski politiki programi predragi,

| D. | ker operacije kriznega upravljanja v okviru evropske varnostne in obrambne politike trpijo zaradi pomanjkanja interoperabilnosti med vesoljskimi zmogljivostmi, ki jih upravljajo države članice, |
| --- | --- |

D.

ker operacije kriznega upravljanja v okviru evropske varnostne in obrambne politike trpijo zaradi pomanjkanja interoperabilnosti med vesoljskimi zmogljivostmi, ki jih upravljajo države članice,

| E. | ker v Evropski uniji ni celovite evropske vesoljske arhitekture za potrebe varnosti in obrambe, |
| --- | --- |

E.

ker v Evropski uniji ni celovite evropske vesoljske arhitekture za potrebe varnosti in obrambe,

| F. | ker je za razvoj nove generacije naprav za lansiranje potrebnih približno 15 let, sedanjo generacijo naprav za lansiranje pa bo treba nadomestiti v prihodnjih 20 letih, |
| --- | --- |

F.

ker je za razvoj nove generacije naprav za lansiranje potrebnih približno 15 let, sedanjo generacijo naprav za lansiranje pa bo treba nadomestiti v prihodnjih 20 letih,

| G. | ker razvoj vesoljskih zmogljivosti v ZDA, Rusiji, na Japonskem in v drugih državah z nastajajočimi lastnimi vesoljskimi programi, predvsem na Kitajskem, v Indiji, Južni Koreji, na Tajvanu, v Braziliji, Izraelu, Iranu, Maleziji, Pakistanu, Južni Afriki in Turčiji, hitro napreduje, |
| --- | --- |

G.

ker razvoj vesoljskih zmogljivosti v ZDA, Rusiji, na Japonskem in v drugih državah z nastajajočimi lastnimi vesoljskimi programi, predvsem na Kitajskem, v Indiji, Južni Koreji, na Tajvanu, v Braziliji, Izraelu, Iranu, Maleziji, Pakistanu, Južni Afriki in Turčiji, hitro napreduje,

| H. | ker si francosko predsedstvo Evropske unije v drugem polletju leta 2008 za enega od prednostnih ciljev zastavlja napredek v evropski vesoljski politiki, |
| --- | --- |

H.

ker si francosko predsedstvo Evropske unije v drugem polletju leta 2008 za enega od prednostnih ciljev zastavlja napredek v evropski vesoljski politiki,

| I. | ker je servisiranje v orbiti eden najbolj stroškovno učinkovitih elementov vesoljske arhitekture in doseganja trajnostnega nabora vesoljskih zmogljivosti, uporabljajoč sredstva, ki so na voljo na licu mesta; |
| --- | --- |

I.

ker je servisiranje v orbiti eden najbolj stroškovno učinkovitih elementov vesoljske arhitekture in doseganja trajnostnega nabora vesoljskih zmogljivosti, uporabljajoč sredstva, ki so na voljo na licu mesta;

Splošni vidiki

| 1. | potrjuje pomen vesoljske dimenzije za varnost Evropske unije in nujnost skupnega pristopa za zaščito evropskih interesov v vesolju; |
| --- | --- |

1.

potrjuje pomen vesoljske dimenzije za varnost Evropske unije in nujnost skupnega pristopa za zaščito evropskih interesov v vesolju;

| 2. | priznava potrebo po vesoljskih zmogljivostih, da bi bile politične in diplomatske dejavnosti Evropske unije utemeljene na neodvisnih, zanesljivih in popolnih informacijah, s katerimi bi bili podprti njene politike za preprečevanje konfliktov, operacije kriznega upravljanja in globalna varnost, zlasti nadzorovanje širjenja orožja za množično uničevanje ter načinov njihovega prevoza in preverjanje izvajanja mednarodnih pogodb, spremljanje nadnacionalnega tihotapljenja lahkega strelnega orožja in orožja malega kalibra, varovanje kritične infrastrukture in mej Evropske unije ter civilna zaščita v primeru naravnih nesreč in kriz ter takšnih, ki jih povzroči človek; |
| --- | --- |

2.

priznava potrebo po vesoljskih zmogljivostih, da bi bile politične in diplomatske dejavnosti Evropske unije utemeljene na neodvisnih, zanesljivih in popolnih informacijah, s katerimi bi bili podprti njene politike za preprečevanje konfliktov, operacije kriznega upravljanja in globalna varnost, zlasti nadzorovanje širjenja orožja za množično uničevanje ter načinov njihovega prevoza in preverjanje izvajanja mednarodnih pogodb, spremljanje nadnacionalnega tihotapljenja lahkega strelnega orožja in orožja malega kalibra, varovanje kritične infrastrukture in mej Evropske unije ter civilna zaščita v primeru naravnih nesreč in kriz ter takšnih, ki jih povzroči človek;

| 3. | odobrava, da je „vesoljski Svet“ EU potrdil evropsko vesoljsko politiko, kot je bila predlagana v skupnem sporočilu Komisije in Evropske vesoljske agencije(KOM(2007)0212), zlasti v poglavju o varnosti in obrambi, hkrati pa obžaluje, da v „ključnih vprašanjih za obravnavo pri razvoju strategije mednarodnih odnosov“ (omenjenih v prilogi 3 zgoraj omenjene Resolucije Sveta z dne 21. maja 2007) ni omenjena nevarnost širjenja orožja v vesolju; zato priporoča, naj prenovljena evropska varnostna strategija ustrezno upošteva to politiko, in meni, da bi morala morebitna bela knjiga o varnostni in obrambni politiki obravnavati vesoljske zadeve; |
| --- | --- |

3.

odobrava, da je „vesoljski Svet“ EU potrdil evropsko vesoljsko politiko, kot je bila predlagana v skupnem sporočilu Komisije in Evropske vesoljske agencije(KOM(2007)0212), zlasti v poglavju o varnosti in obrambi, hkrati pa obžaluje, da v „ključnih vprašanjih za obravnavo pri razvoju strategije mednarodnih odnosov“ (omenjenih v prilogi 3 zgoraj omenjene Resolucije Sveta z dne 21. maja 2007) ni omenjena nevarnost širjenja orožja v vesolju; zato priporoča, naj prenovljena evropska varnostna strategija ustrezno upošteva to politiko, in meni, da bi morala morebitna bela knjiga o varnostni in obrambni politiki obravnavati vesoljske zadeve;

| 4. | ugotavlja, da je pravna podlaga za evropsko vesoljsko politiko vključena v Lizbonsko pogodbo; pozdravlja priložnost, ki je bila dana Parlamentu in Svetu, da po rednem zakonodajnem postopku določita ukrepe, potrebne za oblikovanje evropskega vesoljskega programa; poziva Komisijo, da Parlamentu in Svetu predloži ustrezen predlog za takšne ukrepe, skupaj s sporočilom o vzpostavitvi ustreznih odnosov z Evropsko vesoljsko agencijo; pozdravlja tudi možnosti trajnega strukturiranega sodelovanja pri vprašanjih v zvezi z varnostjo in obrambo ter okrepljeno sodelovanje na civilnem področju; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je pravna podlaga za evropsko vesoljsko politiko vključena v Lizbonsko pogodbo; pozdravlja priložnost, ki je bila dana Parlamentu in Svetu, da po rednem zakonodajnem postopku določita ukrepe, potrebne za oblikovanje evropskega vesoljskega programa; poziva Komisijo, da Parlamentu in Svetu predloži ustrezen predlog za takšne ukrepe, skupaj s sporočilom o vzpostavitvi ustreznih odnosov z Evropsko vesoljsko agencijo; pozdravlja tudi možnosti trajnega strukturiranega sodelovanja pri vprašanjih v zvezi z varnostjo in obrambo ter okrepljeno sodelovanje na civilnem področju;

| 5. | spodbuja države članice Evropske unije, Evropsko vesoljsko agencijo ter različne zainteresirane strani, naj kar najbolje izkoristijo obstoječe nacionalne in večnacionalne vesoljske sisteme in spodbujajo njihovo medsebojno dopolnjevanje; s tem v zvezi ugotavlja, da potrebuje evropska varnostna in obrambna politika skupne zmogljivosti vsaj na naslednjih področjih: telekomunikacije, upravljanje s podatki, opazovanje in navigacija; priporoča souporabo in izmenjavo teh podatkov v skladu z EU konceptom izgradnje povezanega omrežja za komunikacijo (Network Centric Operations Architecture); |
| --- | --- |

5.

spodbuja države članice Evropske unije, Evropsko vesoljsko agencijo ter različne zainteresirane strani, naj kar najbolje izkoristijo obstoječe nacionalne in večnacionalne vesoljske sisteme in spodbujajo njihovo medsebojno dopolnjevanje; s tem v zvezi ugotavlja, da potrebuje evropska varnostna in obrambna politika skupne zmogljivosti vsaj na naslednjih področjih: telekomunikacije, upravljanje s podatki, opazovanje in navigacija; priporoča souporabo in izmenjavo teh podatkov v skladu z EU konceptom izgradnje povezanega omrežja za komunikacijo (Network Centric Operations Architecture);

| 6. | pozdravlja prizadevanja Mednarodne akademije za astronavtiko in Mednarodnega združenja za napredek varnosti v vesolju za spodbujanje sanacije, razumevanja in ukrepov v zvezi z vesoljskimi odpadki; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prizadevanja Mednarodne akademije za astronavtiko in Mednarodnega združenja za napredek varnosti v vesolju za spodbujanje sanacije, razumevanja in ukrepov v zvezi z vesoljskimi odpadki;

Neodvisna ocena ogroženosti

| 7. | poziva države članice EU, naj se povežejo in si izmenjajo obveščevalne podatke o vesolju, ki so potrebni za neodvisno oceno ogroženosti EU; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice EU, naj se povežejo in si izmenjajo obveščevalne podatke o vesolju, ki so potrebni za neodvisno oceno ogroženosti EU;

Opazovanje Zemlje in izvidovanje

| 8. | poziva, da se dokončno razvije Satelitski center Evropske unije, kar bo omogočilo polen izkoristek njegovega potenciala; nadalje priporoča, da se nujno sklenejo dogovori med Satelitskim centrom Evropske unije in državami članicami EU, da se operacijam Evropske varnostne in obrambne politike in poveljnikom sil da na voljo slikovni material, obenem pa zagotovi združljivost z opazovalnimi zmogljivostmi globalnega nadzorovanja okolja in varnosti ter z varnostjo povezanimi informacijami, ki iz njih izhajajo; v zvezi s tem odobrava projekt postaje za izkoriščanje taktičnega slikovnega materiala (Tactical Imagery Exploitation Project), ki ga skupaj vodita Evropska obrambna agencija in Satelitski center Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

poziva, da se dokončno razvije Satelitski center Evropske unije, kar bo omogočilo polen izkoristek njegovega potenciala; nadalje priporoča, da se nujno sklenejo dogovori med Satelitskim centrom Evropske unije in državami članicami EU, da se operacijam Evropske varnostne in obrambne politike in poveljnikom sil da na voljo slikovni material, obenem pa zagotovi združljivost z opazovalnimi zmogljivostmi globalnega nadzorovanja okolja in varnosti ter z varnostjo povezanimi informacijami, ki iz njih izhajajo; v zvezi s tem odobrava projekt postaje za izkoriščanje taktičnega slikovnega materiala (Tactical Imagery Exploitation Project), ki ga skupaj vodita Evropska obrambna agencija in Satelitski center Evropske unije;

| 9. | priporoča, da EU razvije skupni koncept geoprostorskega obveščanja, s čimer se ustvarijo pogoji za vključitev satelitskega centra EU v načrtovanje vseh operacij evropske varnostne in obrambne politike, ki zahtevajo opazovanje in obveščevalne podatke iz vesolja; priporoča, da satelitski center EU vzpostavi varno komunikacijsko povezavo za podporo operacijam evropske varnostne in obrambne politike tudi s štabom vojaških sil (FHQ) v regiji, kamor se sile napotijo, in ne le s poveljstvom operacij (OHQ), ki ima sedež v EU; nadalje priporoča, da EU razišče možnost finančnega prispevka za satelitski center EU iz svojega proračuna, da bi se zagotovila zadostna sredstva za zadovoljitev rastočih potreb operacij evropske varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

9.

priporoča, da EU razvije skupni koncept geoprostorskega obveščanja, s čimer se ustvarijo pogoji za vključitev satelitskega centra EU v načrtovanje vseh operacij evropske varnostne in obrambne politike, ki zahtevajo opazovanje in obveščevalne podatke iz vesolja; priporoča, da satelitski center EU vzpostavi varno komunikacijsko povezavo za podporo operacijam evropske varnostne in obrambne politike tudi s štabom vojaških sil (FHQ) v regiji, kamor se sile napotijo, in ne le s poveljstvom operacij (OHQ), ki ima sedež v EU; nadalje priporoča, da EU razišče možnost finančnega prispevka za satelitski center EU iz svojega proračuna, da bi se zagotovila zadostna sredstva za zadovoljitev rastočih potreb operacij evropske varnostne in obrambne politike;

| 10. | poziva države članice EU, ki imajo dostop do različnih vrst satelitov za radarsko, optično in meteorološko opazovanje ter sistemov za izvidovanje (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), da poskrbijo za njihovo kompatibilnost; odobrava dvostranske in večstranske sporazume med vodilnimi državami Evropske unije (npr. SPOT, ORFEO, okvir za sodelovanje Helios, Schwerinov sporazum in bodoči MUSIS); priporoča, da se sistem MUSIS vključi v evropski okvir in se financira iz proračuna EU; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice EU, ki imajo dostop do različnih vrst satelitov za radarsko, optično in meteorološko opazovanje ter sistemov za izvidovanje (Helios, SAR-Lupe, TerraSAR-X, Rapid Eye, Cosmo-Skymed, Pleiades), da poskrbijo za njihovo kompatibilnost; odobrava dvostranske in večstranske sporazume med vodilnimi državami Evropske unije (npr. SPOT, ORFEO, okvir za sodelovanje Helios, Schwerinov sporazum in bodoči MUSIS); priporoča, da se sistem MUSIS vključi v evropski okvir in se financira iz proračuna EU;

| 11. | poudarja pomen instrumenta globalnega nadzorovanja okolja in varnosti za zunanjo politiko ter za varnostno in obrambno politiko Evropske unije; poziva k vzpostavitvi operativne proračunske vrstice za zagotovitev trajnosti storitev v okviru globalnega nadzorovanja okolja in varnosti kot odziv na potrebe uporabnikov; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen instrumenta globalnega nadzorovanja okolja in varnosti za zunanjo politiko ter za varnostno in obrambno politiko Evropske unije; poziva k vzpostavitvi operativne proračunske vrstice za zagotovitev trajnosti storitev v okviru globalnega nadzorovanja okolja in varnosti kot odziv na potrebe uporabnikov;

Navigacija, določanje položaja in časa

| 12. | poudarja, da je Galileo nujen za samostojne operacije evropske varnostne in obrambne politike, za skupno zunanjo in varnostno politiko, za varnost Evrope in za strateško avtonomnost Unije; ugotavlja, da bo predvsem njegova regulirana javna storitev ključna na področju navigacije ter določanja položaja in časa, nenazadnje za preprečevanje nepotrebnih tveganj; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je Galileo nujen za samostojne operacije evropske varnostne in obrambne politike, za skupno zunanjo in varnostno politiko, za varnost Evrope in za strateško avtonomnost Unije; ugotavlja, da bo predvsem njegova regulirana javna storitev ključna na področju navigacije ter določanja položaja in časa, nenazadnje za preprečevanje nepotrebnih tveganj;

| 13. | je seznanjen z dogovorom o predlogu uredbe o nadaljnjem izvajanju evropskih satelitskih radionavigacijskih programov (EGNOS in Galileo), ki sta ga Parlament in Svet dosegla na prvi obravnavi in ki določa, da bo Skupnost lastnica sistema in da bo uvajalna faza v celoti financirana iz proračuna Skupnosti; |
| --- | --- |

13.

je seznanjen z dogovorom o predlogu uredbe o nadaljnjem izvajanju evropskih satelitskih radionavigacijskih programov (EGNOS in Galileo), ki sta ga Parlament in Svet dosegla na prvi obravnavi in ki določa, da bo Skupnost lastnica sistema in da bo uvajalna faza v celoti financirana iz proračuna Skupnosti;

| 14. | opozarja na svoje stališče z dne 23. aprila 2008 o evropskih satelitskih radionavigacijskih programih (EGNOS in Galileo) (4), zlasti na dejstvo, da je treba programa EGNOS in Galileo obravnavati kot enega izmed pomembnejših stebrov prihodnjega evropskega programa o vesolju, ter na upravljanje teh programov, vključno z medinstitucionalnim odborom za program Galileo, ki se lahko uporabi kot model pri razvoju evropske politike o vesolju; |
| --- | --- |

14.

opozarja na svoje stališče z dne 23. aprila 2008 o evropskih satelitskih radionavigacijskih programih (EGNOS in Galileo) (4), zlasti na dejstvo, da je treba programa EGNOS in Galileo obravnavati kot enega izmed pomembnejših stebrov prihodnjega evropskega programa o vesolju, ter na upravljanje teh programov, vključno z medinstitucionalnim odborom za program Galileo, ki se lahko uporabi kot model pri razvoju evropske politike o vesolju;

Telekomunikacije

| 15. | poudarja nujnost varne, s sateliti podprte komunikacije za operacije evropske varnostne in obrambne politike (vojaški štab EU, štabne enote EU, mobilne štabne enote) in za razmeščanja držav članic EU v okviru ZN, Nata in drugih podobnih organizacij; |
| --- | --- |

15.

poudarja nujnost varne, s sateliti podprte komunikacije za operacije evropske varnostne in obrambne politike (vojaški štab EU, štabne enote EU, mobilne štabne enote) in za razmeščanja držav članic EU v okviru ZN, Nata in drugih podobnih organizacij;

| 16. | poziva, da so za zmanjšanje stroškov sedanji in bodoči satelitski telekomunikacijski sistemi, s katerimi razpolagajo države članice EU (npr. Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat), medsebojno interoperabilni; |
| --- | --- |

16.

poziva, da so za zmanjšanje stroškov sedanji in bodoči satelitski telekomunikacijski sistemi, s katerimi razpolagajo države članice EU (npr. Skynet, Syracuse, Sicral, SATCOM Bw, Spainsat), medsebojno interoperabilni;

| 17. | podpira razvoj programsko podprtih radijskih naprav (Software-Defined Radio(SDR)) v okviru sodelovanja med Komisijo in Evropsko obrambno agencijo; ugotavlja, da bodo SDR prispevale k večji interoperabilnosti zemeljskega segmenta telekomunikacijskih sistemov; |
| --- | --- |

17.

podpira razvoj programsko podprtih radijskih naprav (Software-Defined Radio(SDR)) v okviru sodelovanja med Komisijo in Evropsko obrambno agencijo; ugotavlja, da bodo SDR prispevale k večji interoperabilnosti zemeljskega segmenta telekomunikacijskih sistemov;

| 18. | priporoča, da se privarčuje s souporabo zemeljske infrastrukture, ki bi podpirala različne nacionalne telekomunikacijske sisteme; |
| --- | --- |

18.

priporoča, da se privarčuje s souporabo zemeljske infrastrukture, ki bi podpirala različne nacionalne telekomunikacijske sisteme;

| 19. | podpira možnost, da se prihodnji evropski sistemi za satelitske telekomunikacije, ki bodo podpirali operacije evropske varnostne in obrambne politike, financirajo iz proračuna EU; |
| --- | --- |

19.

podpira možnost, da se prihodnji evropski sistemi za satelitske telekomunikacije, ki bodo podpirali operacije evropske varnostne in obrambne politike, financirajo iz proračuna EU;

Nadzorovanje vesolja

| 20. | podpira vzpostavitev evropskega sistema nadzorovanja vesolja, ki bi pripomogel k poznavanju razmer v vesolju (in bi vključeval npr. radarje GRAVES in TIRA) z namenom spremljanja vesoljske infrastrukture, vesoljskih odpadkov in morebitnih drugih groženj; |
| --- | --- |

20.

podpira vzpostavitev evropskega sistema nadzorovanja vesolja, ki bi pripomogel k poznavanju razmer v vesolju (in bi vključeval npr. radarje GRAVES in TIRA) z namenom spremljanja vesoljske infrastrukture, vesoljskih odpadkov in morebitnih drugih groženj;

| 21. | podpira možnost, da se prihodnji evropski sistem za poznavanje razmer v vesolju financira iz proračuna EU; |
| --- | --- |

21.

podpira možnost, da se prihodnji evropski sistem za poznavanje razmer v vesolju financira iz proračuna EU;

Satelitski sistem za zgodnje opozarjanje pred balistični izstrelki

| 22. | obžaluje, da države članice EU nimajo dostopa do sprotnih podatkov o izstrelitvah balističnih raket po svetu; zato podpira projekte, ki imajo za cilj satelitski sistem za zgodnje opozarjanje pred balističnimi izstrelki (kot je na primer francoski Spirale); poziva tudi, da bi bili podatki, ki bodo v prihodnosti pridobljeni s temi sistemi, na voljo vsem državam članicam EU, da se zaščitijo njihovi prebivalci in podprejo morebitni protiukrepi. Podatki naj služijo tudi preverjanju skladnosti s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja ter za operacije evropske varnostne in obrambne politike in zaščito evropskih varnostnih interesov; |
| --- | --- |

22.

obžaluje, da države članice EU nimajo dostopa do sprotnih podatkov o izstrelitvah balističnih raket po svetu; zato podpira projekte, ki imajo za cilj satelitski sistem za zgodnje opozarjanje pred balističnimi izstrelki (kot je na primer francoski Spirale); poziva tudi, da bi bili podatki, ki bodo v prihodnosti pridobljeni s temi sistemi, na voljo vsem državam članicam EU, da se zaščitijo njihovi prebivalci in podprejo morebitni protiukrepi. Podatki naj služijo tudi preverjanju skladnosti s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja ter za operacije evropske varnostne in obrambne politike in zaščito evropskih varnostnih interesov;

Pridobivanje obveščevalnih podatkov s sredstvi zvez

| 23. | podpira izmenjavo obveščevalnih podatkov s sredstvi zvez (pridobivanje obveščevalnih podatkov z elektronskimi sredstvi, kot je na primer francoski Essaim, in pridobivanje obveščevalnih podatkov s prestrezanjem telekomunikacijskih sporočil) na evropski ravni; |
| --- | --- |

23.

podpira izmenjavo obveščevalnih podatkov s sredstvi zvez (pridobivanje obveščevalnih podatkov z elektronskimi sredstvi, kot je na primer francoski Essaim, in pridobivanje obveščevalnih podatkov s prestrezanjem telekomunikacijskih sporočil) na evropski ravni;

Neodvisen dostop do vesolja in mednarodnega okolja

| 24. | podpira varen, neodvisen in trajnosten dostop Evropske unije do vesolja, ki je eden od pogojev za njeno neodvisno delovanje; |
| --- | --- |

24.

podpira varen, neodvisen in trajnosten dostop Evropske unije do vesolja, ki je eden od pogojev za njeno neodvisno delovanje;

| 25. | priporoča, da nekomercialne satelite v orbito izstrelijo evropske naprave za lansiranje, po možnosti z ozemlja Evropske unije, pri tem pa je treba upoštevati vidik varnosti dobave in zaščite tehnološke in industrijske baze evropske obrambe; |
| --- | --- |

25.

priporoča, da nekomercialne satelite v orbito izstrelijo evropske naprave za lansiranje, po možnosti z ozemlja Evropske unije, pri tem pa je treba upoštevati vidik varnosti dobave in zaščite tehnološke in industrijske baze evropske obrambe;

| 26. | poudarja, da je treba povečati prizadevanja za razvoj okrepljenega programa Ariane 5, da bi bil ta na voljo pred letom 2015; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba povečati prizadevanja za razvoj okrepljenega programa Ariane 5, da bi bil ta na voljo pred letom 2015;

| 27. | priporoča, da se čim prej začne s strateškimi dolgoročnimi naložbami v nove evropske naprave za lansiranje in tako drži korak z vse večjo svetovno konkurenco; pri tem projektu zahteva več proračunske in časovne discipline; |
| --- | --- |

27.

priporoča, da se čim prej začne s strateškimi dolgoročnimi naložbami v nove evropske naprave za lansiranje in tako drži korak z vse večjo svetovno konkurenco; pri tem projektu zahteva več proračunske in časovne discipline;

| 28. | priporoča, da se servisiranje v orbiti vzpostavi kot oblika podpore za izboljšanje vzdržljivosti, trajnosti, dostopnosti in operativne učinkovitosti dejavnih vesoljskih zmogljivosti, obenem pa za zmanjšanje izrabe zmogljivosti in stroškov vzdrževanja; |
| --- | --- |

28.

priporoča, da se servisiranje v orbiti vzpostavi kot oblika podpore za izboljšanje vzdržljivosti, trajnosti, dostopnosti in operativne učinkovitosti dejavnih vesoljskih zmogljivosti, obenem pa za zmanjšanje izrabe zmogljivosti in stroškov vzdrževanja;

Sistem upravljanja

| 29. | spodbuja vzpostavitev tesnega sodelovanja med stebri na področju vesolja in varnosti, ki naj za zaščito varnostne politike in varnost podatkov v zvezi z evropsko varnostno in obrambno politiko vključuje vse akterje (t.j. Komisijo, Svet, Evropsko obrambno agencijo in Satelitski center Evropske unije); |
| --- | --- |

29.

spodbuja vzpostavitev tesnega sodelovanja med stebri na področju vesolja in varnosti, ki naj za zaščito varnostne politike in varnost podatkov v zvezi z evropsko varnostno in obrambno politiko vključuje vse akterje (t.j. Komisijo, Svet, Evropsko obrambno agencijo in Satelitski center Evropske unije);

| 30. | močno priporoča, da se za vse države članice EU spodbuja enakopravni dostop do operativnih podatkov, pridobljenih pri uporabi vesoljskih zmogljivosti znotraj okrepljenega okvira evropske varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

30.

močno priporoča, da se za vse države članice EU spodbuja enakopravni dostop do operativnih podatkov, pridobljenih pri uporabi vesoljskih zmogljivosti znotraj okrepljenega okvira evropske varnostne in obrambne politike;

| 31. | priporoča, da Evropska obrambna agencija razvije upravne in finančne zmogljivosti za upravljanje dejavnosti, povezanih z vesoljem; |
| --- | --- |

31.

priporoča, da Evropska obrambna agencija razvije upravne in finančne zmogljivosti za upravljanje dejavnosti, povezanih z vesoljem;

Financiranje

| 32. | poudarja, da so v proračunu EU za skupne evropske vesoljske dejavnosti predvideni odhodki v višini približno 5 250 milijonov EUR za obdobje 20072013, kar znaša povprečno 750 milijonov EUR na leto; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so v proračunu EU za skupne evropske vesoljske dejavnosti predvideni odhodki v višini približno 5 250 milijonov EUR za obdobje 20072013, kar znaša povprečno 750 milijonov EUR na leto;

| 33. | poziva Evropsko unijo, naj zagotovi operativni proračun za vesoljske zmogljivosti, ki so namenjene podpori evropske varnostne in obrambne politike in interesov evropske varnosti; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko unijo, naj zagotovi operativni proračun za vesoljske zmogljivosti, ki so namenjene podpori evropske varnostne in obrambne politike in interesov evropske varnosti;

| 34. | izraža zaskrbljenost, ker je rezultat nezadostnega usklajevanja med državami članicami pomanjkanje sredstev, do katerega pride zaradi nepotrebnega podvajanja dejavnosti; zato podpira zamisel o izvedbi skupnih programov držav članic, ki bodo dolgoročno omogočili prihranek pri stroških; |
| --- | --- |

34.

izraža zaskrbljenost, ker je rezultat nezadostnega usklajevanja med državami članicami pomanjkanje sredstev, do katerega pride zaradi nepotrebnega podvajanja dejavnosti; zato podpira zamisel o izvedbi skupnih programov držav članic, ki bodo dolgoročno omogočili prihranek pri stroških;

| 35. | nadalje ugotavlja, da so stroški, ki nastajajo zaradi pomanjkanja skupnega evropskega pristopa pri javnem naročanju, vzdrževanju in delovanju vesoljskih zmogljivosti, ocenjeni na stotine milijonov evrov; |
| --- | --- |

35.

nadalje ugotavlja, da so stroški, ki nastajajo zaradi pomanjkanja skupnega evropskega pristopa pri javnem naročanju, vzdrževanju in delovanju vesoljskih zmogljivosti, ocenjeni na stotine milijonov evrov;

| 36. | opozarja na izkušnje, ki kažejo, da se obsežnih skupnih projektov ne da ustrezno upravljati, če je vanje vpletenih 27 različnih nacionalnih proračunskih oblasti, ki sledijo načelu o „primerni donosnosti“; zato močno priporoča, da se projekti in programi financirajo iz proračuna EU; |
| --- | --- |

36.

opozarja na izkušnje, ki kažejo, da se obsežnih skupnih projektov ne da ustrezno upravljati, če je vanje vpletenih 27 različnih nacionalnih proračunskih oblasti, ki sledijo načelu o „primerni donosnosti“; zato močno priporoča, da se projekti in programi financirajo iz proračuna EU;

| 37. | ugotavlja, da bi se morali glede na ocene iz razpoložljivih izvedenskih mnenj raven naložb, ki je potrebna za evropsko varnost in obrambo na področju satelitskih telekomunikacij, ter izdatki Evropske unije za opazovanje Zemlje in zbiranje podatkov, vključno s pridobivanjem obveščevalnih podatkov s telekomunikacijskim in elektronskim izvidovanjem, znatno povečati, da bi zadostili potrebam in načrtom celostne vesoljske politike; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da bi se morali glede na ocene iz razpoložljivih izvedenskih mnenj raven naložb, ki je potrebna za evropsko varnost in obrambo na področju satelitskih telekomunikacij, ter izdatki Evropske unije za opazovanje Zemlje in zbiranje podatkov, vključno s pridobivanjem obveščevalnih podatkov s telekomunikacijskim in elektronskim izvidovanjem, znatno povečati, da bi zadostili potrebam in načrtom celostne vesoljske politike;

| 38. | meni, da bi morale Evropska unija, Evropska vesoljska agencija, Evropska obrambna agencija in njihove države članice zagotoviti zanesljivo in primerno financiranje predvidenih vesoljskih dejavnosti ter raziskav; pripisuje velik pomen financiranju iz proračuna EU, podobno kot pri projektu Galileo; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi morale Evropska unija, Evropska vesoljska agencija, Evropska obrambna agencija in njihove države članice zagotoviti zanesljivo in primerno financiranje predvidenih vesoljskih dejavnosti ter raziskav; pripisuje velik pomen financiranju iz proračuna EU, podobno kot pri projektu Galileo;

Zaščita vesoljske infrastrukture

| 39. | opozarja na ranljivost strateških vesoljskih zmogljivosti in infrastrukture, ki omogoča dostop do vesolja, na primer naprav za lansiranje in vesoljskih luk; zato poudarja, da jih je treba ustrezno zaščititi z zemeljskim sistemom protiraketnega ščita, vojaškimi letali in sistemi nadzorovanja vesolja; nadalje podpira souporabo podatkov z mednarodnimi partnericami, kadar postanejo sateliti neuporabni zaradi delovanja sovražnika; |
| --- | --- |

39.

opozarja na ranljivost strateških vesoljskih zmogljivosti in infrastrukture, ki omogoča dostop do vesolja, na primer naprav za lansiranje in vesoljskih luk; zato poudarja, da jih je treba ustrezno zaščititi z zemeljskim sistemom protiraketnega ščita, vojaškimi letali in sistemi nadzorovanja vesolja; nadalje podpira souporabo podatkov z mednarodnimi partnericami, kadar postanejo sateliti neuporabni zaradi delovanja sovražnika;

| 40. | poziva, da se ranljivost bodočih evropskih satelitskih sistemov zmanjša z ukrepi proti radijskem motenju, s ščiti, s servisiranjem v orbiti in s pomočjo arhitektur z visoko- in multiorbitalnimi konstelacijami („multi-orbital constellation architectures“); |
| --- | --- |

40.

poziva, da se ranljivost bodočih evropskih satelitskih sistemov zmanjša z ukrepi proti radijskem motenju, s ščiti, s servisiranjem v orbiti in s pomočjo arhitektur z visoko- in multiorbitalnimi konstelacijami („multi-orbital constellation architectures“);

| 41. | poudarja, da morajo biti zaščitni ukrepi v celoti skladni z mednarodnimi standardi o miroljubni uporabi vesolja in s splošno priznanimi ukrepi za spodbujanje preglednosti in krepitev zaupanja; poziva države članice EU, naj proučijo možnosti za razvoj pravno ali politično zavezujočih „prometnih predpisov“ za vesoljske operaterje, skupaj z ureditvijo prometa v vesolju; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da morajo biti zaščitni ukrepi v celoti skladni z mednarodnimi standardi o miroljubni uporabi vesolja in s splošno priznanimi ukrepi za spodbujanje preglednosti in krepitev zaupanja; poziva države članice EU, naj proučijo možnosti za razvoj pravno ali politično zavezujočih „prometnih predpisov“ za vesoljske operaterje, skupaj z ureditvijo prometa v vesolju;

| 42. | poudarja, da zaradi te pomanjkljivosti napredne komunikacije nikoli ne bi smele biti popolnoma odvisne od vesoljskih tehnologij; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da zaradi te pomanjkljivosti napredne komunikacije nikoli ne bi smele biti popolnoma odvisne od vesoljskih tehnologij;

Mednarodni pravni okvir za uporabo vesolja

| 43. | ponovno poudarja pomen načela uporabe vesolja za miroljubne namene, ki je bilo izraženo v zgoraj omenjeni Pogodbi o vesolju iz leta 1967, zato ga skrbi morebitno širjenje orožja v vesolju; |
| --- | --- |

43.

ponovno poudarja pomen načela uporabe vesolja za miroljubne namene, ki je bilo izraženo v zgoraj omenjeni Pogodbi o vesolju iz leta 1967, zato ga skrbi morebitno širjenje orožja v vesolju;

| 44. | odločno poziva, da evropska vesoljska politika pod nobenim pogojem ne sme prispevati k splošni militarizaciji vesolja ter prisotnosti orožja v vesolju; |
| --- | --- |

44.

odločno poziva, da evropska vesoljska politika pod nobenim pogojem ne sme prispevati k splošni militarizaciji vesolja ter prisotnosti orožja v vesolju;

| 45. | poziva k okrepitvi mednarodne pravne ureditve, ki naj ureja in ščiti neagresivno uporabo vesolja in ojača ukrepe za preglednost in krepitev zaupanja v okviru osnutka smernic za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ki jih je pripravil Odbor Združenih narodov za miroljubno rabo vesolja in ki so skladne s tistimi, ki jih je pripravil Medagencijski koordinacijski odbor za vesoljske odpadke; poziva tudi, naj konferenca ZN o razorožitvi oblikuje večstranski sporazum o preprečevanju oboroževalne tekme v vesolju; poziva predsedstvo EU, naj proaktivno zastopa EU v Odboru Združenih narodov za miroljubno rabo vesolja; poziva institucije EU, naj si prizadevajo za organizacijo konference za revizijo Pogodbe o vesolju, da bi jo okrepili in razširili njeno področje uporabe tako, da bi prepovedovala vsakršno orožje v vesolju; |
| --- | --- |

45.

poziva k okrepitvi mednarodne pravne ureditve, ki naj ureja in ščiti neagresivno uporabo vesolja in ojača ukrepe za preglednost in krepitev zaupanja v okviru osnutka smernic za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ki jih je pripravil Odbor Združenih narodov za miroljubno rabo vesolja in ki so skladne s tistimi, ki jih je pripravil Medagencijski koordinacijski odbor za vesoljske odpadke; poziva tudi, naj konferenca ZN o razorožitvi oblikuje večstranski sporazum o preprečevanju oboroževalne tekme v vesolju; poziva predsedstvo EU, naj proaktivno zastopa EU v Odboru Združenih narodov za miroljubno rabo vesolja; poziva institucije EU, naj si prizadevajo za organizacijo konference za revizijo Pogodbe o vesolju, da bi jo okrepili in razširili njeno področje uporabe tako, da bi prepovedovala vsakršno orožje v vesolju;

| 46. | poziva vse mednarodne akterje, da se vzdržijo uporabe napadalne opreme v vesolju; je zlasti zaskrbljen nad uporabo uničujoče sile proti satelitom, kot se je to zgodilo v primeru kitajskega protisatelitskega sistema, ki je bil preizkušen januarja 2007, in nad posledicami, ki jih bo imelo veliko povečanje odpadkov za varnost v vesolju; zato priporoča sprejetje pravno zavezujočih mednarodnih instrumentov, ki bodo prepovedovali uporabo orožja proti vesoljskim zmogljivostim in nameščanje orožja v vesolju; |
| --- | --- |

46.

poziva vse mednarodne akterje, da se vzdržijo uporabe napadalne opreme v vesolju; je zlasti zaskrbljen nad uporabo uničujoče sile proti satelitom, kot se je to zgodilo v primeru kitajskega protisatelitskega sistema, ki je bil preizkušen januarja 2007, in nad posledicami, ki jih bo imelo veliko povečanje odpadkov za varnost v vesolju; zato priporoča sprejetje pravno zavezujočih mednarodnih instrumentov, ki bodo prepovedovali uporabo orožja proti vesoljskim zmogljivostim in nameščanje orožja v vesolju;

| 47. | poziva vse uporabnike vesolja, da v okviru ukrepov za krepitev zaupanja v vesoljsko varnost in pospeševanje preglednosti registrirajo svoje satelite, vključno z vojaškimi; podpira prizadevanja Sveta za celosten EU kodeks ravnanja z vesoljskimi objekti; zahteva, da se ta kodeks preoblikuje v pravno zavezujoč instrument; |
| --- | --- |

47.

poziva vse uporabnike vesolja, da v okviru ukrepov za krepitev zaupanja v vesoljsko varnost in pospeševanje preglednosti registrirajo svoje satelite, vključno z vojaškimi; podpira prizadevanja Sveta za celosten EU kodeks ravnanja z vesoljskimi objekti; zahteva, da se ta kodeks preoblikuje v pravno zavezujoč instrument;

| 48. | odločno poziva Združene narode in Evropsko unijo, naj se zavzamejo za aktivno zmanjševanje vesoljskih odpadkov, ki so nevarni za satelite, in zaščito pred njimi; |
| --- | --- |

48.

odločno poziva Združene narode in Evropsko unijo, naj se zavzamejo za aktivno zmanjševanje vesoljskih odpadkov, ki so nevarni za satelite, in zaščito pred njimi;

Čezatlantsko sodelovanje v zvezi z vesoljsko politiko in obrambo pred izstrelki

| 49. | odločno poziva Evropsko unijo in Organizacijo Severnoatlantskega sporazuma, naj ob upoštevanju pravne zapovedi izogibanja vsakršnim dejanjem, ki bi lahko bila nezdružljiva z načelom miroljubne uporabe vesolja, začneta strateški dialog o vesoljski politiki in obrambi pred izstrelki, zlasti o dopolnjevanju in interoperabilnosti sistemov za satelitsko komunikacijo, nadzorovanju vesolja in zgodnjem opozarjanju pred balističnimi izstrelki ter zaščiti evropskih sil z obrambnim sistemom protiraketnega ščita („theatre missile defence system“); |
| --- | --- |

49.

odločno poziva Evropsko unijo in Organizacijo Severnoatlantskega sporazuma, naj ob upoštevanju pravne zapovedi izogibanja vsakršnim dejanjem, ki bi lahko bila nezdružljiva z načelom miroljubne uporabe vesolja, začneta strateški dialog o vesoljski politiki in obrambi pred izstrelki, zlasti o dopolnjevanju in interoperabilnosti sistemov za satelitsko komunikacijo, nadzorovanju vesolja in zgodnjem opozarjanju pred balističnimi izstrelki ter zaščiti evropskih sil z obrambnim sistemom protiraketnega ščita („theatre missile defence system“);

| 50. | poziva Evropsko unijo in Združene države Amerike, naj vzpostavijo strateški dialog o uporabi vesoljskih zmogljivosti in prevzamejo vodilno vlogo v svetovnem merilu, tako v Organizaciji združenih narodov kot izven nje, da bi zagotovili, da bo vesolje ohranjeno le za miroljubne politike; |
| --- | --- |

50.

poziva Evropsko unijo in Združene države Amerike, naj vzpostavijo strateški dialog o uporabi vesoljskih zmogljivosti in prevzamejo vodilno vlogo v svetovnem merilu, tako v Organizaciji združenih narodov kot izven nje, da bi zagotovili, da bo vesolje ohranjeno le za miroljubne politike;

Ostalo mednarodno sodelovanje

| 51. | odobrava okrepljeno sodelovanje med Evropsko unijo in Rusko federacijo v okviru zgoraj omenjenega tristranskega dialoga o vesolju, ki je bil vzpostavljen leta 2006 med Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo in rusko vesoljsko agencijo Roscosmos, vključno z vesoljskimi aplikacijami (satelitska navigacija, opazovanje Zemlje in satelitske komunikacije) in dostopom do vesolja (naprave za lansiranje in bodoči sistemi vesoljskega prometa); |
| --- | --- |

51.

odobrava okrepljeno sodelovanje med Evropsko unijo in Rusko federacijo v okviru zgoraj omenjenega tristranskega dialoga o vesolju, ki je bil vzpostavljen leta 2006 med Komisijo, Evropsko vesoljsko agencijo in rusko vesoljsko agencijo Roscosmos, vključno z vesoljskimi aplikacijami (satelitska navigacija, opazovanje Zemlje in satelitske komunikacije) in dostopom do vesolja (naprave za lansiranje in bodoči sistemi vesoljskega prometa);

*

* *

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski vesoljski agenciji, parlamentom držav članic, generalnim sekretarjem Združenih narodov, Organizaciji Severnoatlantskega sporazuma in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski vesoljski agenciji, parlamentom držav članic, generalnim sekretarjem Združenih narodov, Organizaciji Severnoatlantskega sporazuma in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  UL C 136, 20.6.2007, str. 1.

(2)  UL C 96 E, 21.4.2004, str. 136.

(3)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 580.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0167.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/75

---

Četrtek, 10. julij 2008Kašmir

P6_TA(2008)0366

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o domnevnem obstoju množičnih grobišč v delu Kašmirja, ki ga upravlja Indija

2009/C 294 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju poročil ad hoc svoje delegacije po njenem obisku v Kašmirju od 8. do 11. decembra 2003 in od 20. do 24. junija 2004,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2006 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2005 in o politiki EU v zvezi s tem (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2007 o Kašmirju: sedanje razmere in obeti za prihodnost (2),

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker se poroča, da je bilo od leta 2006 odkritih na stotine neidentificiranih grobov v Džamuju in Kašmirju ter ker naj bi bilo samo v pokrajini Urio v 18 vaseh odkritih vsaj 940 trupel, |
| --- | --- |

A.

ker se poroča, da je bilo od leta 2006 odkritih na stotine neidentificiranih grobov v Džamuju in Kašmirju ter ker naj bi bilo samo v pokrajini Urio v 18 vaseh odkritih vsaj 940 trupel,

| B. | ker je združenje staršev izginulih oseb (APDP), ki ima sedež v Srinagarju, 29. marca 2008 izdalo poročilo o obstoju množičnih grobišč na krajih, ki zaradi bližine nadzorne črte s Pakistanom niso dostopni brez posebnega dovoljenja varnostnih sil, |
| --- | --- |

B.

ker je združenje staršev izginulih oseb (APDP), ki ima sedež v Srinagarju, 29. marca 2008 izdalo poročilo o obstoju množičnih grobišč na krajih, ki zaradi bližine nadzorne črte s Pakistanom niso dostopni brez posebnega dovoljenja varnostnih sil,

| C. | ker se po navedbah na organizacij za človekove pravice ne da izključiti, da grobišča vsebujejo posmrtne ostanke žrtev nezakonitih ubojev, prisilnih izginotij, mučenja in drugih zlorab, storjenih zaradi še vedno trajajočega oboroženega konflikta v Džamuju in Kašmirju, ki se je začel leta 1989, |
| --- | --- |

C.

ker se po navedbah na organizacij za človekove pravice ne da izključiti, da grobišča vsebujejo posmrtne ostanke žrtev nezakonitih ubojev, prisilnih izginotij, mučenja in drugih zlorab, storjenih zaradi še vedno trajajočega oboroženega konflikta v Džamuju in Kašmirju, ki se je začel leta 1989,

| D. | ker se ocene števila oseb, ki so izginile od leta 1989, zelo razlikujejo, saj organizacije družin žrtev omenjajo več kot 8 000 žrtev, vladni organi pa trdijo, da je številka manjša od 4 000, |
| --- | --- |

D.

ker se ocene števila oseb, ki so izginile od leta 1989, zelo razlikujejo, saj organizacije družin žrtev omenjajo več kot 8 000 žrtev, vladni organi pa trdijo, da je številka manjša od 4 000,

| E. | ker je poročilo državne policije iz leta 2006 potrdilo smrt 331 oseb v priporu in 111 prisilnih izginotij po priprtju od leta 1989, |
| --- | --- |

E.

ker je poročilo državne policije iz leta 2006 potrdilo smrt 331 oseb v priporu in 111 prisilnih izginotij po priprtju od leta 1989,

| F. | ker se še vedno ponavljajo trditve o kršitvah človekovih pravic, čeprav se je indijska vlada septembra 2005 zavezala, da ne bo več dopuščala teh kršitev v Džamuju in Kašmirju. |
| --- | --- |

F.

ker se še vedno ponavljajo trditve o kršitvah človekovih pravic, čeprav se je indijska vlada septembra 2005 zavezala, da ne bo več dopuščala teh kršitev v Džamuju in Kašmirju.

| G. | ker je Parvez Imroz, ki je prejel nagrado kot odvetnik za človekove pravice in je predsednik zveze civilne družbe Džamuja in Kašmirja ter ustanovitelj združenja staršev izginulih oseb, 30. junija 2008 v Srinagarju preživel oborožen napad, ki naj bi ga izvedli pripadniki varnostnih sil; ker naj bi bili nadlegovani drugi člani mednarodnega sodišča za človekove pravice in pravosodje v Kašmirju, ki ga podpira združenje staršev izginulih oseb, |
| --- | --- |

G.

ker je Parvez Imroz, ki je prejel nagrado kot odvetnik za človekove pravice in je predsednik zveze civilne družbe Džamuja in Kašmirja ter ustanovitelj združenja staršev izginulih oseb, 30. junija 2008 v Srinagarju preživel oborožen napad, ki naj bi ga izvedli pripadniki varnostnih sil; ker naj bi bili nadlegovani drugi člani mednarodnega sodišča za človekove pravice in pravosodje v Kašmirju, ki ga podpira združenje staršev izginulih oseb,

| 1. | poziva indijsko vlado, naj takoj zagotovi neodvisno in nepristransko preiskavo vseh mest, kjer naj bi bila množična grobišča v Džamuju in Kašmirju, ter naj kot takojšen prvi ukrep zavaruje te kraje, da obvaruje dokaze; |
| --- | --- |

1.

poziva indijsko vlado, naj takoj zagotovi neodvisno in nepristransko preiskavo vseh mest, kjer naj bi bila množična grobišča v Džamuju in Kašmirju, ter naj kot takojšen prvi ukrep zavaruje te kraje, da obvaruje dokaze;

| 2. | poziva Komisijo, naj za take temeljite preiskave in morebitne nadaljnje ukrepe za rešitev konflikta v Kašmirju indijski vladi ponudi finančno in tehnično pomoč v sklopu instrumenta za stabilnost; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj za take temeljite preiskave in morebitne nadaljnje ukrepe za rešitev konflikta v Kašmirju indijski vladi ponudi finančno in tehnično pomoč v sklopu instrumenta za stabilnost;

| 3. | poziva države članice, naj obravnavajo to vprašanje med prihodnjim dialogom o človekovih pravicah, ki bo potekal v drugi polovici leta 2008; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj obravnavajo to vprašanje med prihodnjim dialogom o človekovih pravicah, ki bo potekal v drugi polovici leta 2008;

| 4. | je zaskrbljen za varnost Parveza Imroza in drugih borcev za človekove pravice, ki preiskujejo neoznačene grobove in druge trditve zlorab človekovih pravic v Džamuju in Kašmirju, ter poziva indijske oblasti, naj jim zagotovijo zaščito in jim dovolijo, da bodo delovali brez strahu pred nadlegovanjem ali nasiljem; poziva oblasti, naj nemudoma izvedejo nepristransko preiskavo o napadu na Parveza Imroza, objavijo ugotovitve ter odgovorne privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen za varnost Parveza Imroza in drugih borcev za človekove pravice, ki preiskujejo neoznačene grobove in druge trditve zlorab človekovih pravic v Džamuju in Kašmirju, ter poziva indijske oblasti, naj jim zagotovijo zaščito in jim dovolijo, da bodo delovali brez strahu pred nadlegovanjem ali nasiljem; poziva oblasti, naj nemudoma izvedejo nepristransko preiskavo o napadu na Parveza Imroza, objavijo ugotovitve ter odgovorne privedejo pred sodišče;

| 5. | ponovno poziva indijsko vlado in državne organe, naj raziščejo vse trditve o prisilnih izginotjih; poziva, naj se uradu javnega tožilca dodeli pristojnost za vse primere, pri katerih so vojaški, varnostni ali policijski uslužbenci osumljeni vpletenosti, in naj se oblikuje enotna javna baza podatkov vseh oseb, ki so izginile, in vseh najdenih trupel; poziva države članice, naj omogočijo in podprejo vse možnosti za sodelovanje med indijsko in pakistansko vlado v povezavi s to preiskavo; |
| --- | --- |

5.

ponovno poziva indijsko vlado in državne organe, naj raziščejo vse trditve o prisilnih izginotjih; poziva, naj se uradu javnega tožilca dodeli pristojnost za vse primere, pri katerih so vojaški, varnostni ali policijski uslužbenci osumljeni vpletenosti, in naj se oblikuje enotna javna baza podatkov vseh oseb, ki so izginile, in vseh najdenih trupel; poziva države članice, naj omogočijo in podprejo vse možnosti za sodelovanje med indijsko in pakistansko vlado v povezavi s to preiskavo;

| 6. | poziva državne oblasti, naj zagotovijo, da bodo pri vseh postopkih pridržanja upoštevane minimalne zahteve po mednarodnih pravnih standardih, primerni obravnavi, registraciji in pregonu, takojšnjemu stiku z družinskimi člani in odvetniki ter dostopu do neodvisnih sodišč, pa tudi po odgovornosti za vsako kršitev teh postopkov; |
| --- | --- |

6.

poziva državne oblasti, naj zagotovijo, da bodo pri vseh postopkih pridržanja upoštevane minimalne zahteve po mednarodnih pravnih standardih, primerni obravnavi, registraciji in pregonu, takojšnjemu stiku z družinskimi člani in odvetniki ter dostopu do neodvisnih sodišč, pa tudi po odgovornosti za vsako kršitev teh postopkov;

| 7. | močno obsoja nezakonite uboje, prisilna izginotja, mučenje, posilstva in druge zlorabe človekovih pravic v Džamuju in Kašmirju od začetka oboroženega konflikta leta 1989; vztraja, da morajo družine žrtev dobiti polno odškodnino; |
| --- | --- |

7.

močno obsoja nezakonite uboje, prisilna izginotja, mučenje, posilstva in druge zlorabe človekovih pravic v Džamuju in Kašmirju od začetka oboroženega konflikta leta 1989; vztraja, da morajo družine žrtev dobiti polno odškodnino;

| 8. | poziva vse vlade, naj ratificirajo Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, naj ratificirajo in izvajajo brez pridržkov Konvencijo ZN za zaščito vseh oseb pred prisilnim izginotjem in, v skladu s členoma 31 in 32 te konvencije, izjavijo, da priznavajo pristojnosti Odbora za prisilna izginotja; |
| --- | --- |

8.

poziva vse vlade, naj ratificirajo Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča, naj ratificirajo in izvajajo brez pridržkov Konvencijo ZN za zaščito vseh oseb pred prisilnim izginotjem in, v skladu s členoma 31 in 32 te konvencije, izjavijo, da priznavajo pristojnosti Odbora za prisilna izginotja;

| 9. | poziva, naj se posebnim poročevalcem Združenih narodov omogoči dostop do obeh strani nadzorne črte v skladu z obsegom pristojnosti v posebnih postopkih Združenih narodov, zlasti posebnim poročevalcem za mučenje in za izvensodne, nagle ali samovoljne usmrtitve, in delovni skupini Združenih narodov za prisilna ali neprostovoljna izginotja; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj se posebnim poročevalcem Združenih narodov omogoči dostop do obeh strani nadzorne črte v skladu z obsegom pristojnosti v posebnih postopkih Združenih narodov, zlasti posebnim poročevalcem za mučenje in za izvensodne, nagle ali samovoljne usmrtitve, in delovni skupini Združenih narodov za prisilna ali neprostovoljna izginotja;

| 10. | ponovno poziva Loka Sabha, naj spremeni akt o zaščiti človekovih pravic, da bo lahko nacionalna komisija za človekove pravice neodvisno raziskala trditve o zlorabah, ki naj bi jih izvedli pripadniki oboroženih sil; |
| --- | --- |

10.

ponovno poziva Loka Sabha, naj spremeni akt o zaščiti človekovih pravic, da bo lahko nacionalna komisija za človekove pravice neodvisno raziskala trditve o zlorabah, ki naj bi jih izvedli pripadniki oboroženih sil;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladi in parlamentu Indije, vladi in parlamentu Islamske republike Pakistan, vladi in parlamentu zvezne države Džamu in Kašmir ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladi in parlamentu Indije, vladi in parlamentu Islamske republike Pakistan, vladi in parlamentu zvezne države Džamu in Kašmir ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 297 E, 7.12.2006, str. 341.

(2)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 468.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/77

---

Četrtek, 10. julij 2008Bangladeš

P6_TA(2008)0367

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o Bangladešu

2009/C 294 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bangladešu, zlasti resolucij z dne 16. novembra 2006 (1) in 6. septembra 2007 (2),

ob upoštevanju Sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ljudsko republiko Bangladeš za partnerstvo in razvoj (3),

ob upoštevanju izrednih razmer, ki jih je prehodna bangladeška vlada razglasila 11. januarja 2007,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker imata EU in Bangladeš dobre in dolgotrajne odnose, ki vključujejo tudi Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj, |
| --- | --- |

A.

ker imata EU in Bangladeš dobre in dolgotrajne odnose, ki vključujejo tudi Sporazum o sodelovanju za partnerstvo in razvoj,

| B. | ker je prehodna vlada Bangladeša zaradi nasilnih dogodkov pred volitvami 11. januarja 2007 razglasila izredne razmere in kmalu zatem sprejela predpise o izrednih pooblastilih, s katerimi je vojski in paravojaškim enotam podelila enaka pooblastila za aretacije, kot jih ima policija; ker je zaradi tega misija EU za opazovanje volitev 22. januarja 2007 prekinila delovanje, |
| --- | --- |

B.

ker je prehodna vlada Bangladeša zaradi nasilnih dogodkov pred volitvami 11. januarja 2007 razglasila izredne razmere in kmalu zatem sprejela predpise o izrednih pooblastilih, s katerimi je vojski in paravojaškim enotam podelila enaka pooblastila za aretacije, kot jih ima policija; ker je zaradi tega misija EU za opazovanje volitev 22. januarja 2007 prekinila delovanje,

| C. | ker je uvedbo predpisov o izrednih pooblastilih spremljala začasna ukinitev vrste državljanskih pravic, ki jih zagotavlja bangladeška ustava, |
| --- | --- |

C.

ker je uvedbo predpisov o izrednih pooblastilih spremljala začasna ukinitev vrste državljanskih pravic, ki jih zagotavlja bangladeška ustava,

| D. | ker je začasna ukinitev teh pravic vodila do zaskrbljujočega števila nedavnih sodb pritožbenega oddelka vrhovnega sodišča z resnimi posledicami za pravice posameznikov in načelo zakonitosti, |
| --- | --- |

D.

ker je začasna ukinitev teh pravic vodila do zaskrbljujočega števila nedavnih sodb pritožbenega oddelka vrhovnega sodišča z resnimi posledicami za pravice posameznikov in načelo zakonitosti,

| E. | ker je bil 11. junija 2008 brez javne razprave sprejet nov odlok o boju proti terorizmu, ki krši temeljne svoboščine in osnovno pravico do poštenega sojenja, obenem pa razširi opredelitev „teroristične dejavnosti“, ki tako vključuje tudi navadna premoženjska kazniva dejanja ter napade na posameznike; ker je ta opredelitev v nasprotju s priporočili Združenih narodov; ker so organizacije za človekove pravice in združenja pravnikov izrazila zaskrbljenost, da bo odlok uporabljen za politično preganjanje, |
| --- | --- |

E.

ker je bil 11. junija 2008 brez javne razprave sprejet nov odlok o boju proti terorizmu, ki krši temeljne svoboščine in osnovno pravico do poštenega sojenja, obenem pa razširi opredelitev „teroristične dejavnosti“, ki tako vključuje tudi navadna premoženjska kazniva dejanja ter napade na posameznike; ker je ta opredelitev v nasprotju s priporočili Združenih narodov; ker so organizacije za človekove pravice in združenja pravnikov izrazila zaskrbljenost, da bo odlok uporabljen za politično preganjanje,

| F. | ker se je po mnenju mednarodnih organizacij za človekove pravice, kot sta Human Rights Watch in Amnesty International, število domnevno prijetih ljudi od uvedbe izrednega stanja pred 18 meseci povzpelo na več kot 300 000, večina pa je bila nato izpuščena; ker je pravica zaprositi za izpustitev na podlagi varščine po predpisih o izrednih pooblastilih omejena, sledeči si valovi množičnih aretacij pa pomenijo velik pritisk na sistem zaporov, |
| --- | --- |

F.

ker se je po mnenju mednarodnih organizacij za človekove pravice, kot sta Human Rights Watch in Amnesty International, število domnevno prijetih ljudi od uvedbe izrednega stanja pred 18 meseci povzpelo na več kot 300 000, večina pa je bila nato izpuščena; ker je pravica zaprositi za izpustitev na podlagi varščine po predpisih o izrednih pooblastilih omejena, sledeči si valovi množičnih aretacij pa pomenijo velik pritisk na sistem zaporov,

| G. | ker naj bi številne med aretiranimi kruto mučili in ker bangladeška nacionalna organizacija za človekove pravice Odhikar poroča o naraščajočem številu izvensodnih usmrtitev, |
| --- | --- |

G.

ker naj bi številne med aretiranimi kruto mučili in ker bangladeška nacionalna organizacija za človekove pravice Odhikar poroča o naraščajočem številu izvensodnih usmrtitev,

| H. | ker Parlament vztrajno poziva k moratoriju za smrtno kazen v vseh državah in v vseh okoliščinah, |
| --- | --- |

H.

ker Parlament vztrajno poziva k moratoriju za smrtno kazen v vseh državah in v vseh okoliščinah,

| I. | ker odobrava nedavno sprostitev prepovedi politične aktivnosti in sporazum o začetku pogajanj med vlado in Ligo Avami glede načrtovanih državnih volitev decembra 2008 ter dejstvo, da naj bi se v ta proces vključile druge stranke, |
| --- | --- |

I.

ker odobrava nedavno sprostitev prepovedi politične aktivnosti in sporazum o začetku pogajanj med vlado in Ligo Avami glede načrtovanih državnih volitev decembra 2008 ter dejstvo, da naj bi se v ta proces vključile druge stranke,

| J. | ker je bilo med novim valom množičnih aretacij od 28. maja 2008 aretiranih več kot 12 000 ljudi, vključno z lokalnimi strankarskimi aktivisti; ker je vlada zavrnila domneve, da so aretacije politično motivirane, in trdila, da so bile del načrtovane akcije proti kriminalcem, |
| --- | --- |

J.

ker je bilo med novim valom množičnih aretacij od 28. maja 2008 aretiranih več kot 12 000 ljudi, vključno z lokalnimi strankarskimi aktivisti; ker je vlada zavrnila domneve, da so aretacije politično motivirane, in trdila, da so bile del načrtovane akcije proti kriminalcem,

| K. | ker je prehodna vlada, sklicujoč se na potrebo po celovitih volilnih seznamih, doslej ignorirala pozive političnih strank in organizacij civilne družbe, naj pripravi vse potrebno za predčasno izvedbo nacionalnih volitev, in se drži nepreklicnega roka, določenega za tretji teden decembra 2008, |
| --- | --- |

K.

ker je prehodna vlada, sklicujoč se na potrebo po celovitih volilnih seznamih, doslej ignorirala pozive političnih strank in organizacij civilne družbe, naj pripravi vse potrebno za predčasno izvedbo nacionalnih volitev, in se drži nepreklicnega roka, določenega za tretji teden decembra 2008,

| L. | ker je trpljenje večine bangladeškega prebivalstva še povečalo s povečanjem cene osnovnih prehrambenih artiklov, kot je riž, v zadnjih mesecih za tretjino ali več; in ker za velik del prebivalstva izdatki za hrano dosegajo že 60 % družinskega proračuna iz časa pred poskokom cen, |
| --- | --- |

L.

ker je trpljenje večine bangladeškega prebivalstva še povečalo s povečanjem cene osnovnih prehrambenih artiklov, kot je riž, v zadnjih mesecih za tretjino ali več; in ker za velik del prebivalstva izdatki za hrano dosegajo že 60 % družinskega proračuna iz časa pred poskokom cen,

| M. | ker bi se izvoljena vlada lahko bolje spopadla s posledicami podnebnih sprememb; ker več kot četrtini teritorija Bangladeša grozi, da ga bo trajno zalila voda zaradi naraščanja gladine morja v Bengalskem zalivu; ker strokovnjaki za podnebne spremembe svarijo, da bo zaradi podnebnih sprememb v Bangladešu do leta 2050 med 20 in 25 milijoni beguncev, |
| --- | --- |

M.

ker bi se izvoljena vlada lahko bolje spopadla s posledicami podnebnih sprememb; ker več kot četrtini teritorija Bangladeša grozi, da ga bo trajno zalila voda zaradi naraščanja gladine morja v Bengalskem zalivu; ker strokovnjaki za podnebne spremembe svarijo, da bo zaradi podnebnih sprememb v Bangladešu do leta 2050 med 20 in 25 milijoni beguncev,

| 1. | poziva vlado Bangladeša, naj odpravi izredno stanje in tako naredi najpomembnejši korak pri pripravi prihodnjih državnih parlamentarnih volitev ter omogoči izvedbo volitev lokalnih svetov v avgustu 2008; |
| --- | --- |

1.

poziva vlado Bangladeša, naj odpravi izredno stanje in tako naredi najpomembnejši korak pri pripravi prihodnjih državnih parlamentarnih volitev ter omogoči izvedbo volitev lokalnih svetov v avgustu 2008;

| 2. | poziva vlado Bangladeša, naj zagotovi, da bo novi protiteroristični odlok upošteval mednarodno priznane pravne standarde o boju proti terorizmu, kot jih je priporočil posebni poročevalec ZN za spodbujanje in zaščito človekovih pravic v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

2.

poziva vlado Bangladeša, naj zagotovi, da bo novi protiteroristični odlok upošteval mednarodno priznane pravne standarde o boju proti terorizmu, kot jih je priporočil posebni poročevalec ZN za spodbujanje in zaščito človekovih pravic v boju proti terorizmu;

| 3. | poziva vlado Bangladeša, naj odpravi smrtno kazen; |
| --- | --- |

3.

poziva vlado Bangladeša, naj odpravi smrtno kazen;

| 4. | poziva vlado Bangladeša, naj takoj zaustavi nedavni val množičnih aretacij ter nadlegovanja političnih nasprotnikov in novinarjev v okviru izrednih razmer ter izraža zaskrbljenost zaradi poročil o mučenju, ki ga izvajajo oblasti; poziva vlado, naj vsem zapornikom zagotovi temeljno pravico do poštenih postopkov, obtožencem pa pošteno sojenje; poziva oblasti, naj proti tisočem aretiranih vložijo obtožnico na podlagi verodostojnih dokazov ali jih izpustijo; |
| --- | --- |

4.

poziva vlado Bangladeša, naj takoj zaustavi nedavni val množičnih aretacij ter nadlegovanja političnih nasprotnikov in novinarjev v okviru izrednih razmer ter izraža zaskrbljenost zaradi poročil o mučenju, ki ga izvajajo oblasti; poziva vlado, naj vsem zapornikom zagotovi temeljno pravico do poštenih postopkov, obtožencem pa pošteno sojenje; poziva oblasti, naj proti tisočem aretiranih vložijo obtožnico na podlagi verodostojnih dokazov ali jih izpustijo;

| 5. | čestita bangladeški vladi, ker je nekdanjim vojnim zločincem preprečila kandidiranje na volitvah, in jo poziva, naj ta pozitivni premik nadgradi z oblikovanjem neodvisnega preiskovalnega odbora za začetek sojenja vojnim zločincem; |
| --- | --- |

5.

čestita bangladeški vladi, ker je nekdanjim vojnim zločincem preprečila kandidiranje na volitvah, in jo poziva, naj ta pozitivni premik nadgradi z oblikovanjem neodvisnega preiskovalnega odbora za začetek sojenja vojnim zločincem;

| 6. | čestita prehodni vladi za napredek pri pripravi parlamentarnih volitev in za bistveni napredek pri reformah volilnih postopkov, kakor tudi za sestavo natančnih volilnih seznamov s strani oblasti; poziva vlado, naj zagotovi, da bodo pripadniki bangladeških etničnih in verskih manjšin lahko svobodno glasovali; poziva k svobodi tiska v predvolilnem obdobju v Bangladešu; |
| --- | --- |

6.

čestita prehodni vladi za napredek pri pripravi parlamentarnih volitev in za bistveni napredek pri reformah volilnih postopkov, kakor tudi za sestavo natančnih volilnih seznamov s strani oblasti; poziva vlado, naj zagotovi, da bodo pripadniki bangladeških etničnih in verskih manjšin lahko svobodno glasovali; poziva k svobodi tiska v predvolilnem obdobju v Bangladešu;

| 7. | pozdravlja izpustitev nekdanjega predsednika vlade Šeikha Hasina zaradi humanitarnih razlogov; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja izpustitev nekdanjega predsednika vlade Šeikha Hasina zaradi humanitarnih razlogov;

| 8. | poziva Svet in Komisijo, naj delujeta bolj proaktivno in bangladeško vlado prepričata o potrebi po hitri in popolni odpravi izrednega stanja ter vseh predpisov, ki so bili sprejeti v tem okviru; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet in Komisijo, naj delujeta bolj proaktivno in bangladeško vlado prepričata o potrebi po hitri in popolni odpravi izrednega stanja ter vseh predpisov, ki so bili sprejeti v tem okviru;

| 9. | poziva k svobodnim in poštenim volitvam, ki naj potekajo v skladu z mednarodnimi standardi in s sodelovanjem vseh strank; poziva misijo Evropske unije za opazovanje volitev, naj takoj, ko bo to izvedljivo in priporočljivo, začne ponovno izvajati svoje dejavnosti; poziva misije držav članic EU in delegacijo Komisije v Bangladešu, naj natančno spremljajo razmere na področju človekovih pravic in politične razmere v Bangladešu; |
| --- | --- |

9.

poziva k svobodnim in poštenim volitvam, ki naj potekajo v skladu z mednarodnimi standardi in s sodelovanjem vseh strank; poziva misijo Evropske unije za opazovanje volitev, naj takoj, ko bo to izvedljivo in priporočljivo, začne ponovno izvajati svoje dejavnosti; poziva misije držav članic EU in delegacijo Komisije v Bangladešu, naj natančno spremljajo razmere na področju človekovih pravic in politične razmere v Bangladešu;

| 10. | poziva oborožene enote, naj se prenehajo vmešavati v politični proces; |
| --- | --- |

10.

poziva oborožene enote, naj se prenehajo vmešavati v politični proces;

| 11. | poziva vlado Bangladeša, naj v največjem možnem obsegu zagotovi obsežno mobilizacijo vseh sektorjev družbe, okoljskih in drugih nevladnih organizacij, novinarjev in znanstvenikov, da se državo pripravi na prihajajoče katastrofe, ki jih bodo povzročile podnebne spremembe, ter meni, da so izredne razmere zaskrbljujoča ovira pri doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

11.

poziva vlado Bangladeša, naj v največjem možnem obsegu zagotovi obsežno mobilizacijo vseh sektorjev družbe, okoljskih in drugih nevladnih organizacij, novinarjev in znanstvenikov, da se državo pripravi na prihajajoče katastrofe, ki jih bodo povzročile podnebne spremembe, ter meni, da so izredne razmere zaskrbljujoča ovira pri doseganju tega cilja;

| 12. | je prepričan, da nosi srečanje na vrhu G8 velikansko odgovornost za preprečitev nadaljnjega pospeševanja podnebnih sprememb in povečevanja števila katastrof, ki ogrožajo na milijone ljudi v Bangladešu in drugje, ki je povezana s sprejetjem učinkovitih in daljnosežnih ukrepov za omejitev izpustov CO2; |
| --- | --- |

12.

je prepričan, da nosi srečanje na vrhu G8 velikansko odgovornost za preprečitev nadaljnjega pospeševanja podnebnih sprememb in povečevanja števila katastrof, ki ogrožajo na milijone ljudi v Bangladešu in drugje, ki je povezana s sprejetjem učinkovitih in daljnosežnih ukrepov za omejitev izpustov CO2;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje in vladi Bangladeša. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje in vladi Bangladeša.

---

(1)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 377.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0385.

(3)  UL L 118, 27.4.2001, str. 48.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/80 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/80

---

Četrtek, 10. julij 2008Smrtna kazen – primer Troya Davisa

P6_TA(2008)0368

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o smrtni kazni, zlasti v primeru Troya Davisa

2009/C 294 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o ukinitvi smrtne kazni in potrebe, da se nemudoma razglasi moratorij na vse usmrtitve v državah, ki še izvajajo smrtno kazen,

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov 62/149 z dne 18. decembra 2007 o moratoriju na izvajanje smrtne kazni v svetu,

ob upoštevanju posodobljene in izboljšane različice smernic EU o smrtni kazni, ki jih je Svet sprejel dne 16. junija 2008,

| A. | ob upoštevanju primera Troya Davisa, ki ga je državno sodišče v ameriški zvezni državi Georgia leta 1991 obsodilo na smrt zaradi umora policista in določilo čas usmrtitve konec julija 2008, |
| --- | --- |

A.

ob upoštevanju primera Troya Davisa, ki ga je državno sodišče v ameriški zvezni državi Georgia leta 1991 obsodilo na smrt zaradi umora policista in določilo čas usmrtitve konec julija 2008,

| B. | ker po mnenju odvetnikov g. Davisa obstajajo številni dokazi o njegovi nedolžnosti, materialnih dokazov proti njemu nikoli niso predložili, sedem prič tožilstva pa je umaknilo svoje izjave, |
| --- | --- |

B.

ker po mnenju odvetnikov g. Davisa obstajajo številni dokazi o njegovi nedolžnosti, materialnih dokazov proti njemu nikoli niso predložili, sedem prič tožilstva pa je umaknilo svoje izjave,

| C. | ker se je 4. avgusta 2007 vrhovno sodišče v Georgii odločilo, da bo obravnavalo nove dejavnike, ki so vzbudili dvome o Davisovi krivdi, |
| --- | --- |

C.

ker se je 4. avgusta 2007 vrhovno sodišče v Georgii odločilo, da bo obravnavalo nove dejavnike, ki so vzbudili dvome o Davisovi krivdi,

| D. | ker je vrhovno sodišče v Georgii 17. marca 2008 Davisu zavrnilo ponovno sojenje, kljub temu, da je vrhovni sodnik podal nasprotno mnenje, |
| --- | --- |

D.

ker je vrhovno sodišče v Georgii 17. marca 2008 Davisu zavrnilo ponovno sojenje, kljub temu, da je vrhovni sodnik podal nasprotno mnenje,

| E. | ker je bilo v ZDA od leta 1975 med čakanjem na izvršitev smrtne kazni oproščenih več kot 120 ljudi, saj so bili spoznani za nedolžne, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo v ZDA od leta 1975 med čakanjem na izvršitev smrtne kazni oproščenih več kot 120 ljudi, saj so bili spoznani za nedolžne,

| F. | ker v ZDA v primerih smrtnih obsodb obstaja možnost pomilostitve kot varnostni mehanizem proti nepopravljivim napakam, ki jih sodišča ne morejo ali ne želijo popraviti, |
| --- | --- |

F.

ker v ZDA v primerih smrtnih obsodb obstaja možnost pomilostitve kot varnostni mehanizem proti nepopravljivim napakam, ki jih sodišča ne morejo ali ne želijo popraviti,

| G. | ker je New Jersey prva zvezna država ZDA, ki je z zakonodajo ukinila smrtno kazen, odkar je bila leta 1972 v ZDA na novo uvedena, ob tem pa se je sklicevala na neizogibno tveganje, da bi usmrtili po krivem obsojene, |
| --- | --- |

G.

ker je New Jersey prva zvezna država ZDA, ki je z zakonodajo ukinila smrtno kazen, odkar je bila leta 1972 v ZDA na novo uvedena, ob tem pa se je sklicevala na neizogibno tveganje, da bi usmrtili po krivem obsojene,

| 1. | poziva države, ki izvajajo smrtno kazen, naj sprejmejo potrebne ukrepe za njeno ukinitev; |
| --- | --- |

1.

poziva države, ki izvajajo smrtno kazen, naj sprejmejo potrebne ukrepe za njeno ukinitev;

| 2. | prosi za omilitev smrtne kazni Troya Davisa in z ozirom na številne dokaze, ki bi lahko privedli do takšnega znižanja kazni, pristojna sodišča poziva, naj mu odobrijo ponovno sojenje; |
| --- | --- |

2.

prosi za omilitev smrtne kazni Troya Davisa in z ozirom na številne dokaze, ki bi lahko privedli do takšnega znižanja kazni, pristojna sodišča poziva, naj mu odobrijo ponovno sojenje;

| 3. | poziva odbor države Georgie za oprostitve in pogojna pridržanja, naj omili smrtno kazen Troya Davisa; |
| --- | --- |

3.

poziva odbor države Georgie za oprostitve in pogojna pridržanja, naj omili smrtno kazen Troya Davisa;

| 4. | poziva predsedstvo Sveta in delegacijo Evropske komisije v Združenih državah, naj organe ZDA nemudoma opozorita na to vprašanje; |
| --- | --- |

4.

poziva predsedstvo Sveta in delegacijo Evropske komisije v Združenih državah, naj organe ZDA nemudoma opozorita na to vprašanje;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladi Združenih držav, odboru države Georgie za oprostitve in pogojna pridržanja ter državnemu tožilcu Georgie. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladi Združenih držav, odboru države Georgie za oprostitve in pogojna pridržanja ter državnemu tožilcu Georgie.

---

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 8. julija 2008

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/81

---

Torek, 8. julij 2008Zahteva za odvzem poslanske imunitete Witoldu Tomczaku

P6_TA(2008)0326

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Witoldu Tomczaku (2008/2078(IMM))

2009/C 294 E/20

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve za za odvzem imunitete Witoldu Tomczaku v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga vodi okrožno tožilstvo v Varšavi (Warszawa Śródmieście Północ) na Poljskem, ki jo je 14. decembra 2007 vložil namestnik državnega tožilca v Varšavi, posredoval poljski vrhovni tožilec 31. januarja 2008 in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 10. marca 2008,

po zaslišanju Witolda Tomczaka dne 28. maja 2008 v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

ob upoštevanju člena 105 poljske ustave,

ob upoštevanju členov 6(2) in 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0277/2008),

| A. | ker je bil Witold Tomczak 21. septembra 1997 in 23. septembra 2001 izvoljen v Sejm (spodnji dom poljskega parlamenta); ker je po podpisu Pristopne pogodbe 16. aprila 2003 postal opazovalec; ker je bil poslanec v Evropskem parlamentu od 1. maja 2004 do 19. julija 2004; ker je bil 13. junija 2004 izvoljen v Evropski parlament in je njegov mandat v poljskem parlamentu potekel 16. junija 2004, |
| --- | --- |

A.

ker je bil Witold Tomczak 21. septembra 1997 in 23. septembra 2001 izvoljen v Sejm (spodnji dom poljskega parlamenta); ker je po podpisu Pristopne pogodbe 16. aprila 2003 postal opazovalec; ker je bil poslanec v Evropskem parlamentu od 1. maja 2004 do 19. julija 2004; ker je bil 13. junija 2004 izvoljen v Evropski parlament in je njegov mandat v poljskem parlamentu potekel 16. junija 2004,

| B. | ker je Witold Tomczak obtožen povzročitve škode, ocenjene na 39 669 PLN (približno 11 500 EUR) na kipu imenovanem „Deveta ura“, ki upodablja papeža Janeza Pavla II, ki ga zadene kamen, v galeriji Zaheta v Varšavi dne 21 decembra 2000, s čimer je prekršil člen 288(1) poljskega kazenskega zakonika (2), |
| --- | --- |

B.

ker je Witold Tomczak obtožen povzročitve škode, ocenjene na 39 669 PLN (približno 11 500 EUR) na kipu imenovanem „Deveta ura“, ki upodablja papeža Janeza Pavla II, ki ga zadene kamen, v galeriji Zaheta v Varšavi dne 21 decembra 2000, s čimer je prekršil člen 288(1) poljskega kazenskega zakonika (2),

| C. | ker je okrožno tožilstvo v Varšavi zbralo dokaze zoper Witolda Tomczaka, vendar je ta zavrnil odgovarjanje na vprašanja v zvezi z dogodkom v galeriji Zaheta, |
| --- | --- |

C.

ker je okrožno tožilstvo v Varšavi zbralo dokaze zoper Witolda Tomczaka, vendar je ta zavrnil odgovarjanje na vprašanja v zvezi z dogodkom v galeriji Zaheta,

| D. | ker Witold Tomczak trdi, da je z omenjenim dejanjem poskušal zaščititi svoja religiozna čustva in religiozna čustva drugih ljudi ter zavarovati papeževo dostojanstvo; ker izpodbija višino škode, ki naj bi jo domnevno povzročil, in ker vsekakor meni, da je bil namen njegovega vedenja zaščititi višjo vrednoto – papeževo čast v očeh poljskih katolikov, |
| --- | --- |

D.

ker Witold Tomczak trdi, da je z omenjenim dejanjem poskušal zaščititi svoja religiozna čustva in religiozna čustva drugih ljudi ter zavarovati papeževo dostojanstvo; ker izpodbija višino škode, ki naj bi jo domnevno povzročil, in ker vsekakor meni, da je bil namen njegovega vedenja zaščititi višjo vrednoto – papeževo čast v očeh poljskih katolikov,

| E. | ker na osnovi pridobljenih informacij Witolda Tomczaka ne ščiti poslanska imuniteta v zvezi z nobeno od obtožb, na katere je bil opozorjen predsednik Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

E.

ker na osnovi pridobljenih informacij Witolda Tomczaka ne ščiti poslanska imuniteta v zvezi z nobeno od obtožb, na katere je bil opozorjen predsednik Evropskega parlamenta,

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Witoldu Tomczaku; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Witoldu Tomczaku;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznemu organu Republike Poljske. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznemu organu Republike Poljske.

---

(1)  Zadeva 101/63, Wagner vs. Fohrmann in Krier, Zbirka [1964], str. 383 in zadeva 149/85, Wybot vs. Faure in drugi, Zbirka [1986], str 2391....

(2)  Določba tega člena se glasi: „Kdor uniči, poškoduje ali napravi neuporabno lastnino druge osebe, se kaznuje z zaporno kaznijo od 3 mesecev do 5 let“ (poljski izvirnik: „Kto cudzą rzecz niszczy, uszkadza lub czyni niezdatną do użytku, podlega karze pozbawienia wolności od 3 miesięcy do lat 5.“).

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/82

---

Torek, 8. julij 2008Potrditev Komisije (sprememba Poslovnika)

P6_TA(2008)0328

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o spremembi Poslovnika Parlamenta v zvezi s potrditvijo Komisije (2007/2128(REG))

2009/C 294 E/21

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 14. decembra 2006,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2005 o smernicah za potrditev Komisije (1),

ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0198/2008),

| 1. | sprejema sklep o spremembi svojega Poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejema sklep o spremembi svojega Poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju;

| 2. | opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| IZVIRNO BESEDILO | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 99 – odstavek 2 |
| 2. | Odbor
  kandidata
  povabi, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja. |

IZVIRNO BESEDILO

SPREMEMBE

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 99 – odstavek 2

2.

Odbor
  kandidata
  povabi, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja.

| 2. | Ustrezni odbor ali odbori
  kandidata
  za komisarja povabijo, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja.
  Predstavitve so organizirana tako, da kandidati za komisarja Parlamentu lahko razkrijejo vse ustrezne informacije. Določbe o organizaciji teh predstavitev so navedene v prilogi Poslovnika (2)

  . |
| --- | --- |

2.

Ustrezni odbor ali odbori
  kandidata
  za komisarja povabijo, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja.
  Predstavitve so organizirana tako, da kandidati za komisarja Parlamentu lahko razkrijejo vse ustrezne informacije. Določbe o organizaciji teh predstavitev so navedene v prilogi Poslovnika (2)

  .

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 99 – odstavek 6

| 6. | V primeru
  sprememb
  razdelitve delovnih področij in odgovornosti med trajanjem mandata Komisije so zadevni komisarji povabljeni, da se predstavijo odborom, ki so pristojni za njihova področja. |
| --- | --- |

6.

V primeru
  sprememb
  razdelitve delovnih področij in odgovornosti med trajanjem mandata Komisije so zadevni komisarji povabljeni, da se predstavijo odborom, ki so pristojni za njihova področja.

| 6. | V primeru
  bistvene spremembe
  razdelitve delovnih področij in odgovornosti med trajanjem mandata Komisije
  ter pri zapolnitvi prostih mest ali imenovanju novega komisarja po pristopu nove članice
  so zadevni komisarji povabljeni, da se predstavijo odborom, ki so pristojni za njihova področja
  v skladu z odstavkom 2
  . |
| --- | --- |

6.

V primeru
  bistvene spremembe
  razdelitve delovnih področij in odgovornosti med trajanjem mandata Komisije
  ter pri zapolnitvi prostih mest ali imenovanju novega komisarja po pristopu nove članice
  so zadevni komisarji povabljeni, da se predstavijo odborom, ki so pristojni za njihova področja
  v skladu z odstavkom 2
  .

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga XVI b (novo)

PRILOGA XVIb

Smernice za potrditev Komisije

| 1. | Naslednja načela, merila in ukrepi se uporabljajo za to, da se celoten kolegij Komisije potrdi z glasovanjem Parlamenta:









  (a) | Temelj ocenjevanja



  Parlament oceni kandidate za komisarje na osnovi njihove splošne usposobljenosti, evropske zavezanosti in osebne neodvisnosti. Oceni znanje o njihovem predvidenem delovnem področju in njihove komunikacijske sposobnosti.


  Parlament posveti posebno pozornost uravnoteženi zastopanosti spolov. Lahko se izreče o razporeditvi odgovornosti za posamezna delovna področja, ki jo določi novoizvoljeni predsednik.


  Parlament lahko poišče vse informacije, pomembne za sprejetje odločitve glede sposobnosti kandidata za komisarja. Pričakuje popolno razkritje podatkov, ki se nanašajo na njihove finančne interese. |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Temelj ocenjevanja

| (b) | Predstavitve



  Vsak kandidat za komisarja je povabljen, da pred ustreznim odborom ali odbori nastopi s predstavitvijo. Predstavitve so javne.


  Predstavitve skupaj organizirata konferenca predsednikov in konferenca predsednikov odborov. Kjer se delovna področja prekrivajo, se primerno uredi pridružitev ustreznih odborov. Obstajajo tri možnosti:









  (i) | če se delovno področje kandidata za komisarja ujema s pristojnostmi enega odbora, se kandidat predstavi le pred tem odborom; |
| --- | --- | --- |

(b)

Predstavitve

(i)

če se delovno področje kandidata za komisarja ujema s pristojnostmi enega odbora, se kandidat predstavi le pred tem odborom;

| (ii) | če se delovno področje kandidata za komisarja v podobnem razmerju ujema s pristojnostmi več odborov, se kandidat predstavi pred vsemi temi odbori hkrati; ter |
| --- | --- |

(ii)

če se delovno področje kandidata za komisarja v podobnem razmerju ujema s pristojnostmi več odborov, se kandidat predstavi pred vsemi temi odbori hkrati; ter

| (iii) | če se delovno področje kandidata za komisarja pretežno ujema s pristojnostmi enega parlamentarnega odbora in le v manjši meri s pristojnostmi enega ali več drugih odborov, se kandidat predstavi pred glavnim pristojnim odborom, ki povabi drugi odbor ali druge odbore, da se udeleži(jo) predstavitve. |
| --- | --- |

(iii)

če se delovno področje kandidata za komisarja pretežno ujema s pristojnostmi enega parlamentarnega odbora in le v manjši meri s pristojnostmi enega ali več drugih odborov, se kandidat predstavi pred glavnim pristojnim odborom, ki povabi drugi odbor ali druge odbore, da se udeleži(jo) predstavitve.

| (c) | Ocena



  Indeksiran video posnetek predstavitev je javnosti na voljo v štiriindvajsetih urah.


  Odbori se sestanejo takoj po predstavitvi, da pripravijo oceno posameznih kandidatov za komisarja. Te seje so zaprte za javnost. Odbori so pozvani, da izjavijo, ali so kandidati za komisarja po njihovem mnenju primerni za člane kolegija in za izvajanje posebnih nalog, ki so jim bile dodeljene. Če posamezni odbor ne doseže soglasja za vsako od teh dveh točk, predsednik odbora kot zadnjo rešitev predlaga tajno glasovanje o teh dveh odločitvah. Poročila o oceni odborov se objavijo in predstavijo na skupni seji konference predsednikov in konference predsednikov odborov, ki je zaprta za javnost. Po izmenjavi mnenj konferenca predsednikov in konferenca predsednikov odborov razglasita konec predstavitev, razen če se ne odločita pridobiti nadaljnjih informacij.


  Novoizvoljeni predsednik Komisije predstavi celoten kolegij kandidatov za komisarje in njihov program na seji Parlamenta, na katero je vabljen Svet v celoti. Predstavitvi sledi razprava. Ob zaključku razprave lahko vsaka politična skupina ali najmanj štirideset poslancev vloži predlog resolucije. Uporablja se člen 103(3), (4) in (5). Po glasovanju o predlogu resolucije Parlament glasuje o tem, ali naj da soglasje k imenovanju ekipe novoizvoljenega predsednika in kandidatov za komisarja kot celote. Parlament odloča z večino oddanih glasov, s poimenskim glasovanjem. Parlament lahko glasovanje preloži na naslednjo sejo. |
| --- | --- |

(c)

Ocena

| 2. | V primeru spremembe sestave ali bistvene spremembe razporeditve delovnih področij Komisije v času njenega mandata se izvedejo naslednji ukrepi:









  (a) | Če je treba zapolniti mesto, ki se je izpraznilo zaradi odstopa, razrešitve ali smrti, Parlament v najkrajšem času povabi kandidata za komisarja, da se udeleži predstavitve pod enakimi pogoji, kot so določeni v odstavku 1. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Če je treba zapolniti mesto, ki se je izpraznilo zaradi odstopa, razrešitve ali smrti, Parlament v najkrajšem času povabi kandidata za komisarja, da se udeleži predstavitve pod enakimi pogoji, kot so določeni v odstavku 1.

| (b) | V primeru pristopa nove države članice, Parlament povabi kandidata za komisarja iz te države, da se udeleži predstavitve pod enakimi pogoji, kot so določeni v odstavku 1. |
| --- | --- |

(b)

V primeru pristopa nove države članice, Parlament povabi kandidata za komisarja iz te države, da se udeleži predstavitve pod enakimi pogoji, kot so določeni v odstavku 1.

| (c) | V primeru bistvene prerazporeditve delovnih področij se zadevne komisarje povabi, da se predstavijo ustreznim odborom, preden prevzamejo svoje nove odgovornosti. |
| --- | --- |

(c)

V primeru bistvene prerazporeditve delovnih področij se zadevne komisarje povabi, da se predstavijo ustreznim odborom, preden prevzamejo svoje nove odgovornosti.

Z odstopanjem od postopka, določenega v odstavku 1(c), tretji pododstavek, je glasovanje na plenarnem zasedanju, ko zadeva imenovanje enega komisarja, tajno.

---

(1)  UL C 285 E, 22.11.2006, str. 137.

(2)  
  Glej Prilogo XVIb.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/86

---

Torek, 8. julij 2008Delo na plenarnih zasedanjih in samoiniciativna poročila (sprememba Poslovnika)

P6_TA(2008)0334

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o spremembi Poslovnika Evropskega parlamenta glede na predloge delovne skupine za parlamentarno reformo v zvezi z delom na plenarnih zasedanjih in samoiniciativnimi poročili (2007/2272(REG))

2009/C 294 E/22

Evropski parlament,

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 25. oktobra 2007 in 12. decembra 2007,

ob upoštevanju pisem svojega predsednika z dne 15. novembra 2007 in 31. januarja 2008,

ob upoštevanju prvega vmesnega poročila delovne skupine za parlamentarno reformo v zvezi s plenarnimi zasedanji in koledarjem dela, ki ga je konferenca predsednikov predložila dne 6. septembra 2007, ter ob upoštevanju zaključkov delovne skupine v zvezi s samoiniciativnimi poročili,

ob upoštevanju člena 199 Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0197/2008),

| 1. | sprejema sklep o spremembi svojega Poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejema sklep o spremembi svojega Poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju;

| 2. | poudarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja, z izjemo točk 2 in 3 nove Priloge IIa, ki bosta začeli veljati na prvi dan novega parlamentarnega obdobja julija 2009; poudarja, da se člen 45(1a) Poslovnika uporablja tudi za poročila, dovoljena pred začetkom veljavnosti te določbe; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bodo spremembe začele veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja, z izjemo točk 2 in 3 nove Priloge IIa, ki bosta začeli veljati na prvi dan novega parlamentarnega obdobja julija 2009; poudarja, da se člen 45(1a) Poslovnika uporablja tudi za poročila, dovoljena pred začetkom veljavnosti te določbe;

| 3. | sklene, da bo sprememba 5 v zvezi s členom 39(2) Poslovnika iz svojega sklepa z dne 13. novembra 2007 o spremembi Poslovnika Parlamenta z vidika Statuta poslancev (1) začela veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja; |
| --- | --- |

3.

sklene, da bo sprememba 5 v zvezi s členom 39(2) Poslovnika iz svojega sklepa z dne 13. novembra 2007 o spremembi Poslovnika Parlamenta z vidika Statuta poslancev (1) začela veljati na prvi dan naslednjega delnega zasedanja;

| 4. | sklene, da v skladu s členom 204(c) Poslovnika objavi sklep konference predsednikov o pravilih in običajnih postopkih glede samoiniciativnih poročil, kakor je bil spremenjen s sklepi z dne 12. decembra 2007 in 14. februarja 2008 kot priloga Poslovnika; naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj posodobi to prilogo v skladu s prihodnjimi sklepi konference glede te zadeve; |
| --- | --- |

4.

sklene, da v skladu s členom 204(c) Poslovnika objavi sklep konference predsednikov o pravilih in običajnih postopkih glede samoiniciativnih poročil, kakor je bil spremenjen s sklepi z dne 12. decembra 2007 in 14. februarja 2008 kot priloga Poslovnika; naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj posodobi to prilogo v skladu s prihodnjimi sklepi konference glede te zadeve;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| IZVIRNO BESEDILO | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 38 a (novo) |
| | Člen 38a




  Pravica do pobude, prenesena na Evropski parlament s pogodbami




  V primerih, ko pogodbe prenašajo pravico do pobude na Parlament, se pristojni odbor lahko odloči, da pripravi samoiniciativno poročilo.




  Poročilo vsebuje:










  (a) | predlog resolucije; |

IZVIRNO BESEDILO

SPREMEMBE

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 38 a (novo)

Člen 38a

Pravica do pobude, prenesena na Evropski parlament s pogodbami

V primerih, ko pogodbe prenašajo pravico do pobude na Parlament, se pristojni odbor lahko odloči, da pripravi samoiniciativno poročilo.

Poročilo vsebuje:

(a)

predlog resolucije;

| (b) | po potrebi osnutek sklepa ali osnutek predloga, |
| --- | --- |

(b)

po potrebi osnutek sklepa ali osnutek predloga,

| (c) | obrazložitev, ki ji je po potrebi dodano finančno poročilo. |
| --- | --- |

(c)

obrazložitev, ki ji je po potrebi dodano finančno poročilo.

Če mora Parlament pred sprejetjem akta pridobiti privolitev ali soglasje Sveta oziroma mnenje ali privolitev Komisije, se lahko po glasovanju o predlaganem aktu in na predlog poročevalca odloči, da glasovanje o predlogu resolucije preloži do tedaj, ko bosta Svet ali Komisija sporočila svoje stališče.

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 45 – odstavek 1 a (novo)

| 1a. | Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 131a. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij niso sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju, razen če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije, vložiti pa je mogoče alternativne predloge resolucije v skladu s členom 151(4). Ta odstavek se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 38a ali 39, ali kadar je mogoče poročilo obravnavati kot strateško poročilo v skladu z merili, ki jih določi konferenca predsednikov (2)

  . |
| --- | --- |

1a.

Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 131a. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij niso sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju, razen če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije, vložiti pa je mogoče alternativne predloge resolucije v skladu s členom 151(4). Ta odstavek se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 38a ali 39, ali kadar je mogoče poročilo obravnavati kot strateško poročilo v skladu z merili, ki jih določi konferenca predsednikov (2)

  .

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 45 – odstavek 2 – pododstavek 1

| 2. | Določbe tega člena se smiselno uporabljajo v primerih, ko Pogodbe pravico do pobude dodeljujejo Parlamentu. |
| --- | --- |

2.

| 2. | Če poročilo glede na obravnavano temo spada pod pravico do pobude iz člena 38a, se dovoljenje lahko zavrne samo, v kolikor niso izpolnjeni pogoji iz pogodb. |
| --- | --- |

2.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 45 – odstavek 2 – pododstavek 2

V
  takih
  primerih konferenca predsednikov odloči v roku dveh mesecev.

| 2a. | V primerih
  iz členov 38a in 39
  konferenca predsednikov odloči v roku dveh mesecev. |
| --- | --- |

2a.

V primerih
  iz členov 38a in 39
  konferenca predsednikov odloči v roku dveh mesecev.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 110 – odstavek 1

| 1. | Vsak poslanec lahko Svetu ali Komisiji postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno spraševalci. |
| --- | --- |

1.

Vsak poslanec lahko Svetu ali Komisiji postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno spraševalci.

| 1. | Vsak poslanec lahko Svetu ali Komisiji v skladu s smernicami iz priloge tega poslovnika postavi vprašanja za pisni odgovor (3). Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno spraševalci. |
| --- | --- |

1.

Vsak poslanec lahko Svetu ali Komisiji v skladu s smernicami iz priloge tega poslovnika postavi vprašanja za pisni odgovor (3). Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno spraševalci.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 110 – odstavek 2

| 2. | Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki jih posreduje zadevni instituciji. |
| --- | --- |

2.

Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki jih posreduje zadevni instituciji.

| 2. | Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki jih posreduje zadevni instituciji.
  V primeru dvoma glede dopustnosti vprašanja odloča predsednik. O njegovi odločitvi se uradno obvesti Komisija. |
| --- | --- |

2.

Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki jih posreduje zadevni instituciji.
  V primeru dvoma glede dopustnosti vprašanja odloča predsednik. O njegovi odločitvi se uradno obvesti Komisija.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 111 – odstavek 1

| 1. | Vsak poslanec lahko Evropski centralni banki postavi vprašanje za pisni odgovor. |
| --- | --- |

1.

Vsak poslanec lahko Evropski centralni banki postavi vprašanje za pisni odgovor.

| 1. | Vsak poslanec lahko Evropski centralni banki
  v skladu s smernicami (4) iz priloge tega poslovnika
  postavi vprašanje za pisni odgovor. |
| --- | --- |

1.

Vsak poslanec lahko Evropski centralni banki
  v skladu s smernicami (4) iz priloge tega poslovnika
  postavi vprašanje za pisni odgovor.

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 131 a (novo)

Člen 131a

Kratka predstavitev

Na zahtevo poročevalca ali na predlog konference predsednikov lahko Parlament tudi odloči, da se določena točka, ki ne potrebuje poglobljene razprave, obravnava s kratko predstavitvijo poročevalca na plenarnem zasedanju. V takem primeru ima Komisija možnost, da nastopi, vsi poslanci pa imajo pravico do odziva s predložitvijo dodatne pisne izjave v skladu s členom 142(7).

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 142 – odstavek 5

| 5. | Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil.
  Vendar pa pri razpravi o predlogu Komisije predsednik najprej k besedi povabi Komisijo, da na kratko predstavi svoj predlog, pri razpravi o besedilu, ki ga je predlagal Svet, pa predsednik lahko kot prvega k besedi povabi Svet; v obeh primerih prvemu govorniku sledi poročevalec.
  Komisija
  in
  Svet lahko ponovno
  govorita
  , zlasti da
  odgovorita
  na izjave poslancev. |
| --- | --- |

5.

Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil.
  Vendar pa pri razpravi o predlogu Komisije predsednik najprej k besedi povabi Komisijo, da na kratko predstavi svoj predlog, pri razpravi o besedilu, ki ga je predlagal Svet, pa predsednik lahko kot prvega k besedi povabi Svet; v obeh primerih prvemu govorniku sledi poročevalec.
  Komisija
  in
  Svet lahko ponovno
  govorita
  , zlasti da
  odgovorita
  na izjave poslancev.

| 5. | Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil. Komisija
  ,
  Svet
  in poročevalec
  lahko ponovno
  govorijo
  , zlasti da
  odgovorijo
  na izjave poslancev. |
| --- | --- |

5.

Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil. Komisija
  ,
  Svet
  in poročevalec
  lahko ponovno
  govorijo
  , zlasti da
  odgovorijo
  na izjave poslancev.

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 151 – odstavek 4

| 4. | Politična skupina lahko vloži nadomestni predlog resolucije k nezakonodajnemu predlogu resolucije, vsebovanemu v poročilu odbora. |
| --- | --- |

4.

Politična skupina lahko vloži nadomestni predlog resolucije k nezakonodajnemu predlogu resolucije, vsebovanemu v poročilu odbora.

| 4. | Politična skupina
  ali najmanj štirideset poslancev
  lahko vloži nadomestni predlog resolucije k nezakonodajnemu predlogu resolucije, vsebovanemu v poročilu odbora. |
| --- | --- |

4.

Politična skupina
  ali najmanj štirideset poslancev
  lahko vloži nadomestni predlog resolucije k nezakonodajnemu predlogu resolucije, vsebovanemu v poročilu odbora.

V takem primeru skupina ne sme vložiti predlogov sprememb k predlogu resolucije pristojnega odbora.
  Predlog
  resolucije
  , ki ga vloži skupina,
  ne sme biti daljši od predloga resolucije, ki ga vloži odbor. Parlament o njem glasuje z enim samim glasovanjem brez predlogov sprememb.

V takem primeru skupina
  ali zadevni poslanci
  ne sme vložiti predlogov sprememb k predlogu resolucije pristojnega odbora.
  Alternativni predlog
  resolucije ne sme biti daljši od predloga resolucije, ki ga vloži odbor. Parlament o njem glasuje z enim samim glasovanjem brez predlogov sprememb.

Smiselno se uporablja člen 103(4).

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga II a (novo)

PRILOGA IIa

Smernice za vprašanja za pisni odgovor v skladu s členoma 110 in 111

| 1. | Vprašanja za pisni odgovor:







  — | spadajo v pristojnost in na področje odgovornosti določene institucije ter so splošnega interesa; |
| --- | --- | --- |

1.

—

spadajo v pristojnost in na področje odgovornosti določene institucije ter so splošnega interesa;

| — | so jedrnata in vsebujejo razumljivo vprašanje; |
| --- | --- |

—

so jedrnata in vsebujejo razumljivo vprašanje;

| — | ne vsebujejo žaljive vsebine; |
| --- | --- |

—

ne vsebujejo žaljive vsebine;

| — | se ne nanašajo na strogo osebne zadeve. |
| --- | --- |

—

se ne nanašajo na strogo osebne zadeve.

| 2. | Če vprašanje ne ustreza navedenim smernicam, sekretariat avtorju svetuje, kako naj zastavi vprašanje, da bo sprejemljivo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Če je bilo enako ali podobno vprašanje zastavljeno v predhodnih šestih mesecih in je nanj že prispel odgovor, sekretariat pošlje avtorju kopijo predhodnega vprašanja in odgovora. Ponovno vprašanje se pošlje naprej zadevni instituciji samo, če avtor v njem navaja nova pomembna dejstva ali želi dobiti dodatne informacije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Če vprašanje sprašuje po stvarnih ali statističnih podatkih, ki so že na voljo v parlamentarni knjižnici, ta obvesti poslanca, ki umakne vprašanje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Na vprašanja o podobnih zadevah se lahko pripravi skupen odgovor. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0500.

(2)  
  Glej sklep konference predsednikov v Prilogi [...] Poslovnika.

(3)  
  Glej Prilogo IIa.

(4)  
  Glej Prilogo IIa.

---

Sreda, 9. julija 2008

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/91 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/91

---

Sreda, 9. julij 2008Oblikovanje političnih skupin (sprememba člena 29 Poslovnika)

P6_TA(2008)0351

Sklep Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o spremembi člena 29 Poslovnika Parlamenta – oblikovanje političnih skupin (2006/2201(REG))

2009/C 294 E/23

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga spremembe svojega Poslovnika (B6-0420/2006),

ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0206/2008),

| 1. | sprejema sklep o spremembi svojega Poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejema sklep o spremembi svojega Poslovnika, kot je navedeno v nadaljevanju;

| 2. | je sklenil, da bo predlog spremembe začel veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja po evropskih volitvah leta 2009; |
| --- | --- |

2.

je sklenil, da bo predlog spremembe začel veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja po evropskih volitvah leta 2009;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| IZVIRNO BESEDILO | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 3 |
| Poslovnik Parlamenta


  Člen 29 – odstavek 2 |
| 2. | Politično skupino sestavljajo poslanci, izvoljeni v najmanj
  petini
  držav članic. Najmanjše število poslancev, potrebno za oblikovanje politične skupine, je
  dvajset
  . |

IZVIRNO BESEDILO

SPREMEMBE

Sprememba 3

Poslovnik Parlamenta

Člen 29 – odstavek 2

2.

Politično skupino sestavljajo poslanci, izvoljeni v najmanj
  petini
  držav članic. Najmanjše število poslancev, potrebno za oblikovanje politične skupine, je
  dvajset
  .

| 2. | Politično skupino sestavljajo poslanci, izvoljeni v najmanj
  četrtini
  držav članic. Najmanjše število poslancev, potrebno za oblikovanje politične skupine, je
  petindvajset
  . |
| --- | --- |

2.

Politično skupino sestavljajo poslanci, izvoljeni v najmanj
  četrtini
  držav članic. Najmanjše število poslancev, potrebno za oblikovanje politične skupine, je
  petindvajset
  .

Sprememba 1

Poslovnik Parlamenta

Člen 29 – odstavek 2 a (novo)

| 2a. | Če število članov skupine pade pod zahtevani prag, lahko predsednik ob soglasju konference predsednikov dovoli nadaljnji obstoj skupine do naslednje ustanovne seje Parlamenta, če so izpolnjeni naslednji pogoji:







  — | člani še vedno predstavljajo vsaj petino držav članic; |
| --- | --- | --- |

2a.

—

člani še vedno predstavljajo vsaj petino držav članic;

| — | skupina je obstajala več kot eno leto. |
| --- | --- |

—

skupina je obstajala več kot eno leto.

Predsednik tega odstopanja ne uporabi, kadar obstajajo zadostni dokazi za domnevo, da se zlorablja.

---

Evropski parlament

Torek, 8. julija 2008

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/92 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/92

---

Torek, 8. julij 2008Splošne določbe o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ***I

P6_TA(2008)0315

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1638/2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (KOM(2008)0308 — C6-0200/2008 — 2008/0095(COD))

2009/C 294 E/24

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0308),

ob upoštevanju člena 251(2) in členov 179 in 181a Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0200/2008),

ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0271/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/93

---

Torek, 8. julij 2008Sheme podpor v okviru SKP *

P6_TA(2008)0316

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in uvedbi nekaterih shem podpore za kmete (KOM(2008)0247 — C6-0208/2008 — 2008/0088(CNS))

2009/C 294 E/25

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0247),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0208/2008),

ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0270/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/93

---

Torek, 8. julij 2008Minimalne varnostne in zdravstvene zahteve za uporabo delovne opreme (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0317

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (kodificirana različica) (KOM(2008)0111 — C6-0127/2008 — 2006/0214(COD))

2009/C 294 E/26

(Postopek soodločanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0111),

ob upoštevanju členov 251(2) in 137(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0127/2008),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0290/2008),

| A. | ob upoštevanju mnenja Posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, da je ta predlog omejen zgolj na kodifikacijo obstoječih besedil, brez uvajanja vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ob upoštevanju mnenja Posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, da je ta predlog omejen zgolj na kodifikacijo obstoječih besedil, brez uvajanja vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/94

---

Torek, 8. julij 2008Ohranjanje prosto živečih ptic (prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom) ***I

P6_TA(2008)0318

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 79/409/EGS o ohranjanju prosto živečih ptic, glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (KOM(2008)0105 — C6-0088/2008 — 2008/0038(COD))

2009/C 294 E/27

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0105),

ob upoštevanju členov 251(2) in 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0088/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0259/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/95

---

Torek, 8. julij 2008Skupni sistem davka na dodano vrednost *

P6_TA(2008)0319

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (KOM(2007)0677 — C6-0433/2007 — 2007/0238(CNS))

2009/C 294 E/28

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0677),

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0433/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0232/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive – akt o spremembi


  Uvodna izjava 2 |
| (2) | Kar zadeva določbe v zvezi z uvozom in krajem obdavčitve za dobave zemeljskega plina in električne energije, se posebni sistem iz Direktive Sveta 2003/92/ES z dne 7. oktobra 2003 o spremembi Direktive 77/388/EGS glede pravil o kraju dobave plina in električne energije ne uporablja za uvoz in dobave zemeljskega plina po plinovodih, ki niso del distribucijskega sistema, in zlasti za plinovode transportnega sistema, po katerih potekajo skoraj vse čezmejne transakcije. Zato je treba uvoz in dobave zemeljskega plina po vseh vrstah plinovodov vključiti v področje uporabe posebnega sistema. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

Sprememba 1

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 2

(2)

Kar zadeva določbe v zvezi z uvozom in krajem obdavčitve za dobave zemeljskega plina in električne energije, se posebni sistem iz Direktive Sveta 2003/92/ES z dne 7. oktobra 2003 o spremembi Direktive 77/388/EGS glede pravil o kraju dobave plina in električne energije ne uporablja za uvoz in dobave zemeljskega plina po plinovodih, ki niso del distribucijskega sistema, in zlasti za plinovode transportnega sistema, po katerih potekajo skoraj vse čezmejne transakcije. Zato je treba uvoz in dobave zemeljskega plina po vseh vrstah plinovodov vključiti v področje uporabe posebnega sistema.

| (2) | Obstoječa pravila glede zemeljskega plina in električne energije že zdaj zagotavljajo, da se DDV obračuna v kraju, kjer ju pridobitelj dejansko porabi. Ta pravila preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami.
  Kar zadeva določbe v zvezi z uvozom in krajem obdavčitve za dobave zemeljskega plina in električne energije, se posebni sistem iz Direktive Sveta 2003/92/ES z dne 7. oktobra 2003 o spremembi Direktive 77/388/EGS glede pravil o kraju dobave plina in električne energije ne uporablja za uvoz in dobave zemeljskega plina po plinovodih, ki niso del distribucijskega omrežja, in zlasti za plinovode transportnega omrežja, po katerih potekajo skoraj vse čezmejne transakcije. Področje uporabe posebnega sistema je neupravičeno omejeno, ne ustreza gospodarskim razmeram in ga je zato treba razširiti na vključitev uvoza in dobave zemeljskega plina po vseh vrstah plinovodov.
  Poleg tega je potrebna večja jasnost, da se v Skupnosti zagotovi skladno uporabo in razlago Direktive 2006/112/ES, skladno z opredelitvami iz člena 2 Direktive 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (1), ki razlagajo kaj pomeni prenos plina po plinovodih in kaj distribucija plina. |
| --- | --- |

(2)

Obstoječa pravila glede zemeljskega plina in električne energije že zdaj zagotavljajo, da se DDV obračuna v kraju, kjer ju pridobitelj dejansko porabi. Ta pravila preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami.
  Kar zadeva določbe v zvezi z uvozom in krajem obdavčitve za dobave zemeljskega plina in električne energije, se posebni sistem iz Direktive Sveta 2003/92/ES z dne 7. oktobra 2003 o spremembi Direktive 77/388/EGS glede pravil o kraju dobave plina in električne energije ne uporablja za uvoz in dobave zemeljskega plina po plinovodih, ki niso del distribucijskega omrežja, in zlasti za plinovode transportnega omrežja, po katerih potekajo skoraj vse čezmejne transakcije. Področje uporabe posebnega sistema je neupravičeno omejeno, ne ustreza gospodarskim razmeram in ga je zato treba razširiti na vključitev uvoza in dobave zemeljskega plina po vseh vrstah plinovodov.
  Poleg tega je potrebna večja jasnost, da se v Skupnosti zagotovi skladno uporabo in razlago Direktive 2006/112/ES, skladno z opredelitvami iz člena 2 Direktive 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (1), ki razlagajo kaj pomeni prenos plina po plinovodih in kaj distribucija plina.

Sprememba 2

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 3

| (3) | Ta posebni sistem pa se trenutno ne uporablja niti za uvoz niti za dobave zemeljskega plina z ladjami za prevoz zemeljskega plina, čeprav je ta plin po svojih značilnostih enak plinu, ki je uvožen ali dobavljen po plinovodih. Zato je treba uvoz in dobave zemeljskega plina z ladjami za prevoz zemeljskega plina vključiti v področje uporabe posebnega sistema. |
| --- | --- |

(3)

Ta posebni sistem pa se trenutno ne uporablja niti za uvoz niti za dobave zemeljskega plina z ladjami za prevoz zemeljskega plina, čeprav je ta plin po svojih značilnostih enak plinu, ki je uvožen ali dobavljen po plinovodih. Zato je treba uvoz in dobave zemeljskega plina z ladjami za prevoz zemeljskega plina vključiti v področje uporabe posebnega sistema.

| (3) | Ta posebni sistem pa se trenutno ne uporablja niti za uvoz niti za dobave zemeljskega plina z ladjami za prevoz zemeljskega plina, čeprav je ta plin po svojih značilnostih enak plinu, ki je uvožen ali dobavljen po plinovodih. Zato je treba uvoz in dobave zemeljskega plina z ladjami za prevoz zemeljskega plina
  med plinovodi
  vključiti v področje uporabe posebnega sistema. |
| --- | --- |

(3)

Ta posebni sistem pa se trenutno ne uporablja niti za uvoz niti za dobave zemeljskega plina z ladjami za prevoz zemeljskega plina, čeprav je ta plin po svojih značilnostih enak plinu, ki je uvožen ali dobavljen po plinovodih. Zato je treba uvoz in dobave zemeljskega plina z ladjami za prevoz zemeljskega plina
  med plinovodi
  vključiti v področje uporabe posebnega sistema.

Sprememba 3

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 4

| (4) | Vzpostavljena so bila že prva čezmejna omrežja daljinskega ogrevanja ali hlajenja. Težave glede dobave ali uvoza energije za ogrevanje ali hlajenje se pojavljajo v enakih okoliščinah kot glede dobave ali uvoza zemeljskega plina ali električne energije.
  Obstoječa pravila glede zemeljskega plina in električne energije že zdaj zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer ju pridobitelj dejansko porabi. S tem preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami.
  Zato je treba za energijo za ogrevanje in hlajenje uporabiti isti sistem, kot se uporablja za zemeljski plin in električno energijo. |
| --- | --- |

(4)

Vzpostavljena so bila že prva čezmejna omrežja daljinskega ogrevanja ali hlajenja. Težave glede dobave ali uvoza energije za ogrevanje ali hlajenje se pojavljajo v enakih okoliščinah kot glede dobave ali uvoza zemeljskega plina ali električne energije.
  Obstoječa pravila glede zemeljskega plina in električne energije že zdaj zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer ju pridobitelj dejansko porabi. S tem preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami.
  Zato je treba za energijo za ogrevanje in hlajenje uporabiti isti sistem, kot se uporablja za zemeljski plin in električno energijo.

| (4) | Vzpostavljena so bila že prva čezmejna omrežja daljinskega ogrevanja ali hlajenja. Težave glede dobave ali uvoza energije za ogrevanje ali hlajenje se pojavljajo v enakih okoliščinah kot glede dobave ali uvoza zemeljskega plina ali električne energije. Zato je treba za energijo za ogrevanje in hlajenje uporabiti isti sistem, kot se uporablja za zemeljski plin in električno energijo. |
| --- | --- |

(4)

Vzpostavljena so bila že prva čezmejna omrežja daljinskega ogrevanja ali hlajenja. Težave glede dobave ali uvoza energije za ogrevanje ali hlajenje se pojavljajo v enakih okoliščinah kot glede dobave ali uvoza zemeljskega plina ali električne energije. Zato je treba za energijo za ogrevanje in hlajenje uporabiti isti sistem, kot se uporablja za zemeljski plin in električno energijo.

Sprememba 4

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | Postopek, ki od Komisije zahteva, da odloči o obstoju nevarnosti izkrivljanja konkurence zaradi uporabe nižje stopnje DDV za zemeljski plin, električno energijo in daljinsko ogrevanje, se je na podlagi pridobljenih izkušenj glede
  nedavnega
  izvajanja veljavnega postopka pokazal za zastarelega in nepotrebnega. Pravila za določitev kraja obdavčitve zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer pridobitelj zemeljski plin, električno energijo, energijo za ogrevanje in hlajenje dejansko porabi. Ta pravila torej preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami. Kljub temu je pomembno zagotoviti, da so Komisija in druge države članice zadostno obveščene o uvedbi kakršne koli nižje stopnje s strani držav članic v tem zelo občutljivem sektorju. Zato je treba opraviti postopek predhodnega posvetovanja z Odborom za DDV. |
| --- | --- |

(6)

Postopek, ki od Komisije zahteva, da odloči o obstoju nevarnosti izkrivljanja konkurence zaradi uporabe nižje stopnje DDV za zemeljski plin, električno energijo in daljinsko ogrevanje, se je na podlagi pridobljenih izkušenj glede
  nedavnega
  izvajanja veljavnega postopka pokazal za zastarelega in nepotrebnega. Pravila za določitev kraja obdavčitve zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer pridobitelj zemeljski plin, električno energijo, energijo za ogrevanje in hlajenje dejansko porabi. Ta pravila torej preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami. Kljub temu je pomembno zagotoviti, da so Komisija in druge države članice zadostno obveščene o uvedbi kakršne koli nižje stopnje s strani držav članic v tem zelo občutljivem sektorju. Zato je treba opraviti postopek predhodnega posvetovanja z Odborom za DDV.

| (6) | Postopek, ki od Komisije zahteva, da odloči o obstoju nevarnosti izkrivljanja konkurence zaradi uporabe nižje stopnje DDV za zemeljski plin, električno energijo in daljinsko ogrevanje, se je na podlagi pridobljenih izkušenj glede izvajanja veljavnega postopka
  iz člena 102 Direktive 2006/112/ES
  pokazal za zastarelega in nepotrebnega. Pravila za določitev kraja obdavčitve zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer pridobitelj zemeljski plin, električno energijo, energijo za ogrevanje in hlajenje dejansko porabi
  , zaradi česar je stopnja DDV nevtralna
  . Ta pravila preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami. Kljub temu je pomembno zagotoviti, da so Komisija in druge države članice zadostno obveščene o uvedbi kakršne koli nižje stopnje s strani držav članic v tem zelo občutljivem sektorju. Zato je treba opraviti postopek predhodnega posvetovanja z Odborom za DDV. |
| --- | --- |

(6)

Postopek, ki od Komisije zahteva, da odloči o obstoju nevarnosti izkrivljanja konkurence zaradi uporabe nižje stopnje DDV za zemeljski plin, električno energijo in daljinsko ogrevanje, se je na podlagi pridobljenih izkušenj glede izvajanja veljavnega postopka
  iz člena 102 Direktive 2006/112/ES
  pokazal za zastarelega in nepotrebnega. Pravila za določitev kraja obdavčitve zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer pridobitelj zemeljski plin, električno energijo, energijo za ogrevanje in hlajenje dejansko porabi
  , zaradi česar je stopnja DDV nevtralna
  . Ta pravila preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami. Kljub temu je pomembno zagotoviti, da so Komisija in druge države članice zadostno obveščene o uvedbi kakršne koli nižje stopnje s strani držav članic v tem zelo občutljivem sektorju. Zato je treba opraviti postopek predhodnega posvetovanja z Odborom za DDV.

Sprememba 5

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 7

| (7) | Naloga skupnih podjetij in drugih struktur, ustanovljenih na podlagi člena 171 Pogodbe ES, je izvajanje politik Skupnosti. Da se prepreči vpliv obdavčitve v korist države članice, kjer je treba plačati davek, vendar na škodo drugih držav članic in Evropskih skupnosti, je treba skupnim podjetjem, ki jih ustanovita Skupnosti, so pravne osebe in dejansko prejemajo subvencije v breme svojega splošnega proračuna v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, odobriti oprostitev DDV za njihove vstopne nakupe. |
| --- | --- |

(7)

Naloga skupnih podjetij in drugih struktur, ustanovljenih na podlagi člena 171 Pogodbe ES, je izvajanje politik Skupnosti. Da se prepreči vpliv obdavčitve v korist države članice, kjer je treba plačati davek, vendar na škodo drugih držav članic in Evropskih skupnosti, je treba skupnim podjetjem, ki jih ustanovita Skupnosti, so pravne osebe in dejansko prejemajo subvencije v breme svojega splošnega proračuna v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, odobriti oprostitev DDV za njihove vstopne nakupe.

| (7) | Naloga skupnih podjetij in drugih struktur, ustanovljenih na podlagi člena 171 Pogodbe ES, je izvajanje politik Skupnosti. Da se prepreči vpliv obdavčitve v korist države članice, kjer je treba plačati davek, vendar na škodo drugih držav članic in Evropskih skupnosti, je treba skupnim podjetjem, ki jih ustanovita Skupnosti, so pravne osebe in dejansko prejemajo subvencije v breme svojega splošnega proračuna v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, odobriti oprostitev DDV za njihove vstopne nakupe
  , če ta podjetja gospodarske dejavnosti v smislu člena 9(1) drugega pododstavka Direktive 2006/112/ES ne izvajajo
  . |
| --- | --- |

(7)

Naloga skupnih podjetij in drugih struktur, ustanovljenih na podlagi člena 171 Pogodbe ES, je izvajanje politik Skupnosti. Da se prepreči vpliv obdavčitve v korist države članice, kjer je treba plačati davek, vendar na škodo drugih držav članic in Evropskih skupnosti, je treba skupnim podjetjem, ki jih ustanovita Skupnosti, so pravne osebe in dejansko prejemajo subvencije v breme svojega splošnega proračuna v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, odobriti oprostitev DDV za njihove vstopne nakupe
  , če ta podjetja gospodarske dejavnosti v smislu člena 9(1) drugega pododstavka Direktive 2006/112/ES ne izvajajo
  .

Sprememba 6

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 10

| (10) | V tem smislu je treba to pravilo uporabljati za nepremičnine, ki jih je pridobil davčni zavezanec, in pomembne storitve, ki se nanašajo na te pridobljene nepremičnine. Ti dve možnosti sta najbolj očitna primera ob upoštevanju vrednosti in ekonomske življenjske dobe ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega blaga v praksi običajna. |
| --- | --- |

(10)

V tem smislu je treba to pravilo uporabljati za nepremičnine, ki jih je pridobil davčni zavezanec, in pomembne storitve, ki se nanašajo na te pridobljene nepremičnine. Ti dve možnosti sta najbolj očitna primera ob upoštevanju vrednosti in ekonomske življenjske dobe ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega blaga v praksi običajna.

| (10) | V tem smislu je treba to pravilo uporabljati za nepremičnine, ki jih je pridobil davčni zavezanec, in pomembne storitve, ki se nanašajo na te pridobljene nepremičnine
  , ki so zaradi svoje ekonomske vrednosti lahko izenačene z nakupom nepremičnine
  . Ti dve možnosti sta najbolj očitna primera ob upoštevanju vrednosti in ekonomske življenjske dobe ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega blaga v praksi običajna.
  Nasprotno pa je treba manjša popravila ali izboljšave, ki imajo omejen ekonomski pomen, izključiti iz področja uporabe te Direktive. |
| --- | --- |

(10)

V tem smislu je treba to pravilo uporabljati za nepremičnine, ki jih je pridobil davčni zavezanec, in pomembne storitve, ki se nanašajo na te pridobljene nepremičnine
  , ki so zaradi svoje ekonomske vrednosti lahko izenačene z nakupom nepremičnine
  . Ti dve možnosti sta najbolj očitna primera ob upoštevanju vrednosti in ekonomske življenjske dobe ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega blaga v praksi običajna.
  Nasprotno pa je treba manjša popravila ali izboljšave, ki imajo omejen ekonomski pomen, izključiti iz področja uporabe te Direktive.

Sprememba 7

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Naslov V – poglavje 1 – oddelek 4 – naslov

| (3a) | V naslovu V, poglavje 1, oddelek,4 se naslov nadomesti z naslednjim:



  „Dobava blaga preko prenosnih ali distribucijskih omrežij“
  . |
| --- | --- |

(3a)

„Dobava blaga preko prenosnih ali distribucijskih omrežij“
  .

Sprememba 8

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 38 – odstavek 1

1.   V primeru dobave zemeljskega plina po plinovodu ali z ladjo za prevoz zemeljskega plina, električne energije, energije za ogrevanje ali hlajenje prek omrežij daljinskega ogrevanja ali hlajenja davčnemu zavezancu preprodajalcu se za kraj dobave šteje kraj, kjer ima davčni zavezanec preprodajalec sedež svoje dejavnosti ali stalno poslovno enoto, za katero je blago dobavljeno, ali če ni takega sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote, kraj, kjer ima stalno prebivališče ali običajno prebiva.

1.   V primeru dobave zemeljskega plina po plinovodu ali z ladjo za prevoz zemeljskega plina
  med plinovodi
  , električne energije, energije za ogrevanje ali hlajenje prek omrežij daljinskega ogrevanja ali hlajenja davčnemu zavezancu preprodajalcu se za kraj dobave šteje kraj, kjer ima davčni zavezanec preprodajalec sedež svoje dejavnosti ali stalno poslovno enoto, za katero je blago dobavljeno, ali če ni takega sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote, kraj, kjer ima stalno prebivališče ali običajno prebiva.

Sprememba 9

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 4

Direktiva 2006/112/ES

Člen 39 – odstavek 1

V primeru dobave zemeljskega plina po plinovodu ali z ladjo za prevoz zemeljskega plina, električne energije ali energije za ogrevanje ali hlajenje, kadar takšna dobava ni zajeta v členu 38, se za kraj dobave šteje kraj, kjer pridobitelj dejansko porabi in potroši blago.

V primeru dobave zemeljskega plina po plinovodu ali z ladjo za prevoz zemeljskega plina
  med plinovodi
  , električne energije ali energije za ogrevanje ali hlajenje, kadar takšna dobava ni zajeta v členu 38, se za kraj dobave šteje kraj, kjer pridobitelj dejansko porabi in potroši blago.

Sprememba 10

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 11

Direktiva 2006/112/ES

Člen 168 a - odstavek 1

V primeru nakupa, gradnje, obnove ali temeljite predelave nepremičnine je uveljavljanje pravice do odbitka, kadar obračun DDV postane obvezen, omejeno sorazmerno z deležem njene dejanske uporabe, in sicer za transakcije, ki omogočajo pravico do odbitka.

V primeru nakupa, gradnje, obnove ali temeljite predelave nepremičnine je uveljavljanje pravice do odbitka, kadar obračun DDV postane obvezen, omejeno sorazmerno z deležem njene dejanske uporabe, in sicer za transakcije, ki omogočajo pravico do odbitka.
  Manjša popravila ali izboljšave se izključijo iz področja uporabe te določbe.

---

(1)  

  UL L 176, 15.7.2003, str. 57.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/98 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/98

---

Torek, 8. julij 2008Protokol o strateški okoljski presoji k leta 1991 sprejeti Konvenciji UN/ECE iz Espooja o presoji čezmejnih vplivov na okolje *

P6_TA(2008)0320

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje v imenu Evropske skupnosti (KOM(2008)0132 — C6-0161/2008 — 2008/0052(CNS))

2009/C 294 E/29

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2008)0132),

ob upoštevanju Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji UN/ECE iz Espooja iz leta 1991 o presoji čezmejnih vplivov na okolje,

ob upoštevanju člena 175(1) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0161/2008),

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0221/2008),

| 1. | odobri sklenitev Protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev Protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Gospodarski komisiji Združenih narodov za Evropo. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Gospodarski komisiji Združenih narodov za Evropo.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/99

---

Torek, 8. julij 2008Pristop Lihtenštajna k Sporazumu EU/ES/Švica o pridružitvi Švice k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda *

P6_TA(2008)0321

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi v imenu Evropske skupnosti Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (KOM(2006)0752 — C6-0089/2008 — 2006/0251(CNS))

2009/C 294 E/30

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2006)0752),

ob upoštevanju Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda,

ob upoštevanju člena 62, člena 63(3)(a) in (b), členov 66 in 95 ter prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0089/2008),

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 35 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0246/2008),

| 1. | odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev Protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev Protokola;

| 2. | si pridržuje pravico braniti svoje pristojnosti, ki so mu bile dodeljene s Pogodbo; |
| --- | --- |

2.

si pridržuje pravico braniti svoje pristojnosti, ki so mu bile dodeljene s Pogodbo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kneževine Lihtenštajn. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kneževine Lihtenštajn.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog sklepa Sveta


  Navedba sklicevanja 1 |
| ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62, člena 63(3)(a) in (b), člena 66 ter člena 95 v zvezi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  prvim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62, člena 63(3)(a) in (b), člena 66 ter člena 95 v zvezi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  drugim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe, |
| Sprememba 2 |
| Predlog sklepa Sveta


  Navedba sklicevanja 3 |
| ob upoštevanju
  mnenja
  Evropskega parlamenta, | ob upoštevanju
  privolitve
  Evropskega parlamenta, |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

Sprememba 1

Predlog sklepa Sveta

Navedba sklicevanja 1

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62, člena 63(3)(a) in (b), člena 66 ter člena 95 v zvezi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  prvim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62, člena 63(3)(a) in (b), člena 66 ter člena 95 v zvezi z drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  drugim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

Sprememba 2

Predlog sklepa Sveta

Navedba sklicevanja 3

ob upoštevanju
  mnenja
  Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju
  privolitve
  Evropskega parlamenta,

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/100 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/100

---

Torek, 8. julij 2008Pristop Lihtenštajna k Sporazumu med ES in Švico o določitvi države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici *

P6_TA(2008)0322

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici (KOM(2006)0754 — C6-0090/2008 — 2006/0252(CNS))

2009/C 294 E/31

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2006)0754),

ob upoštevanju Protokola med Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici ali v Švici,

ob upoštevanju člena 63(1)(a) in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0090/2008),

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 35 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0247/2008),

| 1. | odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri s sklenitev Protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri s sklenitev Protokola;

| 2. | si pridržuje pravico braniti svoje pristojnosti, ki so mu bile dodeljene s Pogodbo; |
| --- | --- |

2.

si pridržuje pravico braniti svoje pristojnosti, ki so mu bile dodeljene s Pogodbo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kneževine Lihtenštajn. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Kneževine Lihtenštajn.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog sklepa Sveta


  Navedba sklicevanja 1 |
| ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  prvim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  drugim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe, |
| Sprememba 2 |
| Predlog sklepa Sveta


  Navedba sklicevanja 3 |
| ob upoštevanju
  mnenja
  Evropskega parlamenta, | ob upoštevanju
  privolitve
  Evropskega parlamenta, |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

Sprememba 1

Predlog sklepa Sveta

Navedba sklicevanja 1

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  prvim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  drugim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

Sprememba 2

Predlog sklepa Sveta

Navedba sklicevanja 3

ob upoštevanju
  mnenja
  Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju
  privolitve
  Evropskega parlamenta,

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/101

---

Torek, 8. julij 2008Protokol med ES, Švico in Lihtenštajnom k Sporazumu med ES in Švico o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, v Švici ali Lihtenštajnu *

P6_TA(2008)0323

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola med Evropsko skupnostjo, Švico in Lihtenštajnom k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, v Švici ali Lihtenštajnu (KOM(2006)0753 — C6-0091/2008 — 2006/0257(CNS))

2009/C 294 E/32

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2006)0753),

ob upoštevanju Protokola med Evropsko skupnostjo, Švico in Lihtenštajnom k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o merilih in mehanizmih za določitev države, odgovorne za obravnavo prošnje za azil, vložene v državi članici, v Švici ali Lihtenštajnu,

ob upoštevanju člena 63(1)(a) in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0091/2008),

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 35 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0261/2008),

| 1. | odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev Protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev Protokola;

| 2. | si pridržuje pravico braniti svoje pristojnosti, ki so mu bile dodeljene s Pogodbo; |
| --- | --- |

2.

si pridržuje pravico braniti svoje pristojnosti, ki so mu bile dodeljene s Pogodbo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic, Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog sklepa Sveta


  Navedba sklicevanja 1 |
| ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  prvim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  drugim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe, |
| Sprememba 2 |
| Predlog sklepa Sveta


  Navedba sklicevanja 3 |
| ob upoštevanju
  mnenja
  Evropskega parlamenta, | ob upoštevanju
  privolitve
  Evropskega parlamenta, |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

Sprememba 1

Predlog sklepa Sveta

Navedba sklicevanja 1

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  prvim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe v zvezi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in
  drugim
  pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

Sprememba 2

Predlog sklepa Sveta

Navedba sklicevanja 3

ob upoštevanju
  mnenja
  Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju
  privolitve
  Evropskega parlamenta,

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/102 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/102

---

Torek, 8. julij 2008Številčenje vizumov *

P6_TA(2008)0324

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume, kar zadeva številčenje vizumov (KOM(2008)0188 — C6-0187/2008 — 2008/0074(CNS))

2009/C 294 E/33

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2008)0188),

ob upoštevanju člena 62(2)(b)(iii) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0187/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0268/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/103 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/103

---

Torek, 8. julij 2008Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju ES-Indija *

P6_TA(2008)0325

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o osnutku Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in vlado Republike Indije (16681/2007 — KOM(2007)0576 — C6-0073/2008 — 2007/0207(CNS))

2009/C 294 E/34

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2007)0576),

ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (16681/2007),

ob upoštevanju člena 170(2) in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0073/2008),

ob upoštevanju člena 51 in člena 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0254/2008),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter vladi Republike Indije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter vladi Republike Indije.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Osnutek sklepa


  Uvodna izjava 3 a (novo) |
| | (3a) | Sporazum je ključnega pomena v prizadevanjih za doseganje ciljev strateškega partnerstva med EU in Indijo iz leta 2004 in širših političnih ciljev. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA SVET

SPREMEMBE

Sprememba 1

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3 a (novo)

(3a)

Sprememba 2

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3 b (novo)

| (3b) | Za učinkovito usklajevanje in spodbujanje dejavnosti sodelovanja na podlagi sporazuma je odgovoren pripravljalni odbor za znanost in tehnologijo ES- Indija, pri čemer je zaželeno, da bi se za pregled delovnega programa sestajal letno in da bi njegov poslovnik temeljil na načelih preglednosti in odgovornosti. |
| --- | --- |

(3b)

Sprememba 3

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3 c (novo)

| (3c) | Prednostni cilj skupnih raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v skladu s tem sporazumom, bi morali biti zbiranje primerljivih podatkov in izboljšanje zbranih podatkov. |
| --- | --- |

(3c)

Sprememba 4

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3 d (novo)

| (3d) | Pri izvajanju sporazuma bi si morali Skupnost in Indija prizadevati za večjo udeležbo v raziskovalnih programih druge strani in povečati število izmenjav med njunimi raziskovalci, poleg tega pa izboljšati mobilnost raziskovalcev na splošno. |
| --- | --- |

(3d)

Sprememba 5

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3 e (novo)

| (3e) | Izvajanje sporazuma bi se moralo prednostno osredotočiti tudi na energetsko in okoljsko politiko ter potreben razvoj inovativnih energetskih tehnologij. Potrebna so skupna prizadevanja in pobude, na primer za razvoj ekonomične tehnologije za zajetje in skladiščenje ogljika ter za obnovljive vire energije, ki je v interesu obeh partneric. |
| --- | --- |

(3e)

Sprememba 6

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3 f (novo)

| (3f) | Pri izvajanju sporazuma bi bilo treba posebno pozornost nameniti tudi načelu vzajemnosti. |
| --- | --- |

(3f)

Sprememba 7

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3 g (novo)

| (3g) | Zaželeno je, da se izvede vmesna ocena izvajanja sporazuma. |
| --- | --- |

(3g)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/105 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/105

---

Torek, 8. julij 2008Skupni postopek odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila***II

P6_TA(2008)0329

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, živilske encime in arome za živila (16673/2/2007 — C6-0138/2008 — 2006/0143(COD))

2009/C 294 E/35

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (16673/2/2007 — C6-0138/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0423),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2007)0672),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0179/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 111 E, 6.5.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, 10.7.2007, P6_TA(2007)0320.

---

Torek, 8. julij 2008P6_TC2-COD(2006)0143

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi skupnega postopka odobritve za aditive za živila, encime za živila in arome za živila

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 1331/2008.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/106 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/106

---

Torek, 8. julij 2008Aditivi za živila ***II

P6_TA(2008)0330

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila (16675/2/2007 — C6-0141/2008 — 2006/0145(COD))

2009/C 294 E/36

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (16675/2/2007 — C6-0141/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0428),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2007)0673),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0180/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 111 E, 6.5.2008, str. 10.

(2)  Sprejeta besedila, 10.7.2007, P6_TA(2007)0321.

---

Torek, 8. julij 2008P6_TC2-COD(2006)0145

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aditivih za živila

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 1333/2008.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/107 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/107

---

Torek, 8. julij 2008Arome in nekatere sestavine živil z aromatičnimi lastnostmi ***II

P6_TA(2008)0331

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi uredb Sveta (EGS) št. 1576/89 in (EGS) št. 1601/91 ter Uredbe (ES) št. 2232/96 in Direktive 2000/13/ES (16677/3/2007 — C6-0139/2008 — 2006/0147(COD))

2009/C 294 E/37

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (16677/3/2007 — C6-0139/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0427),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0177/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 111 E, 6.5.2008, str. 46.

(2)  Sprejeta besedila, 10.7.2007, P6_TA(2007)0323.

---

Torek, 8. julij 2008P6_TC2-COD(2006)0147

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o aromah in nekaterih sestavinah živil z aromatičnimi lastnostmi za uporabo v in na živilih ter spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91, uredb (ES) št. 2232/96 in (ES) št. 110/2008 ter Direktive 2000/13/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 1334/2008.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/108

---

Torek, 8. julij 2008Encimi za živila ***II

P6_TA(2008)0332

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97 (16676/1/2007 — C6-0140/2008 — 2006/0144(COD))

2009/C 294 E/38

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (16676/1/2007 — C6-0140/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0425),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0176/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 111 E, 6.5.2008, str. 32.

(2)  Sprejeta besedila, 10.7.2007, P6_TA(2007)0322.

---

Torek, 8. julij 2008P6_TC2-COD(2006)0144

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o encimih za živila in spremembi Direktive Sveta 83/417/EGS, Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999, Direktive 2000/13/ES, Direktive Sveta 2001/112/ES in Uredbe (ES) št. 258/97

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 1332/2008.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/109 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/109

---

Torek, 8. julij 2008Sprememba Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti ***II

P6_TA(2008)0333

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (5058/3/2008 — C6-0177/2008 — 2006/0304(COD))

2009/C 294 E/39

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (5058/3/2008 — C6-0177/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0818),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0220/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 122 E, 20.5.2008, str. 19.

(2)  Sprejeta besedila, 13.11.2007, P6_TA(2007)0505.

---

Torek, 8. julij 2008P6_TC2-COD(2006)0304

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 8. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/ .../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2008/101/ES.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/110 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/110

---

Torek, 8. julij 2008Proračun 2009: prvi premisleki o PPP za leto 2009 in mandat za usklajevanje

P6_TA(2008)0335

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 o proračunskem postopku za leto 2009: prvi premisleki o predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 in mandat za usklajevanje (2008/2025(BUD))

2009/C 294 E/40

Evropski parlament,

ob upoštevanju predhodnega predloga proračuna za proračunsko leto 2009, ki ga je Komisija sprejela dne 6. maja 2008,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 24. aprila 2008 o letni strategiji politik Komisije za proračunski postopek za leto 2009 (2) ter o proračunskem okviru in prednostnih nalogah za leto 2009 (3),

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju z dne 19. in 20. junija 2008,

ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0262/2008),

| A. | ker bo z Lizbonsko pogodbo, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti (Lizbonska pogodba), če bo ratificirana, leta 2009 Parlament na zakonodajnem in proračunskem področju končno enakopraven Svetu, Evropska unija pa bo dobila nove pristojnosti, kar bo pomembno vplivalo na proračun EU, |
| --- | --- |

A.

ker bo z Lizbonsko pogodbo, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti (Lizbonska pogodba), če bo ratificirana, leta 2009 Parlament na zakonodajnem in proračunskem področju končno enakopraven Svetu, Evropska unija pa bo dobila nove pristojnosti, kar bo pomembno vplivalo na proračun EU,

| B. | ker bo zaradi določb nove pogodbe celoten letni proračunski postopek temeljito spremenjen, razlikovanje med obveznimi in neobveznimi odhodki bo odpravljeno, odpravljena pa bo tudi (najvišja) stopnja povečanja za neobvezne odhodke, |
| --- | --- |

B.

ker bo zaradi določb nove pogodbe celoten letni proračunski postopek temeljito spremenjen, razlikovanje med obveznimi in neobveznimi odhodki bo odpravljeno, odpravljena pa bo tudi (najvišja) stopnja povečanja za neobvezne odhodke,

| C. | ker so se dne 16. aprila 2008 vse tri institucije v skupni izjavi sporazumele, da čim prej začnejo razpravo o potrebni rešitvi proračunskih vprašanj, povezanih z Lizbonsko pogodbo, glede na to, da bosta leta 2009 začela delovati nov Parlament in nova Komisija, ki bosta morala biti dobro pripravljena na spremembe, ki jih bo prinesla nova pogodba, če bo ratificirana, |
| --- | --- |

C.

ker so se dne 16. aprila 2008 vse tri institucije v skupni izjavi sporazumele, da čim prej začnejo razpravo o potrebni rešitvi proračunskih vprašanj, povezanih z Lizbonsko pogodbo, glede na to, da bosta leta 2009 začela delovati nov Parlament in nova Komisija, ki bosta morala biti dobro pripravljena na spremembe, ki jih bo prinesla nova pogodba, če bo ratificirana,

Predhodni predlog proračuna 2009

| 1. | ugotavlja, da je v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 predvidenih skupaj 134 394,9 milijonov EUR odobritev za prevzem obveznosti in 116 736,4 milijonov EUR odobritev plačil, tako da razlika do zgornje meje za obveznosti znaša 2 638,1 milijona EUR in za plačila 7 443,6 milijona EUR, pri čemer je delež obveznih odhodkov pri obveznostih 33 %, pri plačilih pa 38 %; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 predvidenih skupaj 134 394,9 milijonov EUR odobritev za prevzem obveznosti in 116 736,4 milijonov EUR odobritev plačil, tako da razlika do zgornje meje za obveznosti znaša 2 638,1 milijona EUR in za plačila 7 443,6 milijona EUR, pri čemer je delež obveznih odhodkov pri obveznostih 33 %, pri plačilih pa 38 %;

| 2. | opozarja, da obveznosti v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 znašajo 1,04 % BND, kar je 3,1 % več kakor v proračunu 2008, delež obveznih odhodkov se je povečal za 4,7 % zaradi postopnega uvajanja neposredne pomoči novima državama članicama, delež neobveznih odhodkov pa je narasel za 2,4 %; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da obveznosti v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 znašajo 1,04 % BND, kar je 3,1 % več kakor v proračunu 2008, delež obveznih odhodkov se je povečal za 4,7 % zaradi postopnega uvajanja neposredne pomoči novima državama članicama, delež neobveznih odhodkov pa je narasel za 2,4 %;

| 3. | z zanimanjem ugotavlja, da plačila v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 ustrezajo 0,90 % BND, kar je 3,3 % manj kakor v proračunu 2008, pri čemer so se plačila za obvezne odhodke povečala za 4,8 %, v skladu s spremembami obveznosti, plačila za neobvezne odhodke pa so se zmanjšala za 7,6 %; |
| --- | --- |

3.

z zanimanjem ugotavlja, da plačila v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 ustrezajo 0,90 % BND, kar je 3,3 % manj kakor v proračunu 2008, pri čemer so se plačila za obvezne odhodke povečala za 4,8 %, v skladu s spremembami obveznosti, plačila za neobvezne odhodke pa so se zmanjšala za 7,6 %;

| 4. | je seznanjen s prednostnimi nalogami predhodnega predloga proračuna, ki jih je začrtala Komisija:






  — | podpora trajnostni rasti in spodbujanje gospodarskega ozračja, ki bo ugodno za ustvarjanje novih delovnih mest; podpora inovacijam; |
| --- | --- | --- |

4.

je seznanjen s prednostnimi nalogami predhodnega predloga proračuna, ki jih je začrtala Komisija:

—

podpora trajnostni rasti in spodbujanje gospodarskega ozračja, ki bo ugodno za ustvarjanje novih delovnih mest; podpora inovacijam;

| — | nadaljevanje kohezijske politike, s katero naj bi zmanjšali neenakosti med regijami Evropske unije; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje kohezijske politike, s katero naj bi zmanjšali neenakosti med regijami Evropske unije;

| — | boj proti podnebnim spremembam ter spodbujanje raziskav na področju čiste in učinkovite energije; razvijanje energetske politike EU, ki bo zaznamovana z neodvisnostjo in zanesljivo oskrbo; |
| --- | --- |

—

boj proti podnebnim spremembam ter spodbujanje raziskav na področju čiste in učinkovite energije; razvijanje energetske politike EU, ki bo zaznamovana z neodvisnostjo in zanesljivo oskrbo;

| — | oblikovanje skupne politike povezovanja in skupnega pravosodnega območja; |
| --- | --- |

—

oblikovanje skupne politike povezovanja in skupnega pravosodnega območja;

| — | podpora bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu ter stabilnosti na Kosovu in v širši balkanski regiji; |
| --- | --- |

—

podpora bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu ter stabilnosti na Kosovu in v širši balkanski regiji;

| — | dobava pomoči v obliki hrane in okrepitev okoljskega vidika razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

—

dobava pomoči v obliki hrane in okrepitev okoljskega vidika razvojnega sodelovanja;

| 5. | opozarja na prednostne naloge Parlamenta, kot so izražene v omenjeni resoluciji z dne 24. aprila 2008 o letni strategiji politik Komisije za leto 2009; |
| --- | --- |

5.

opozarja na prednostne naloge Parlamenta, kot so izražene v omenjeni resoluciji z dne 24. aprila 2008 o letni strategiji politik Komisije za leto 2009;

Splošne ugotovitve

| 6. | izraža prepričanje, da mora imeti Evropska unija na voljo takšna sredstva, kakršna potrebuje za polno izvajanje svojih politik in dejavnosti, hkrati pa mora biti dovolj prilagodljiva za nove politične izzive; |
| --- | --- |

6.

izraža prepričanje, da mora imeti Evropska unija na voljo takšna sredstva, kakršna potrebuje za polno izvajanje svojih politik in dejavnosti, hkrati pa mora biti dovolj prilagodljiva za nove politične izzive;

| 7. | ugotavlja, da skupna razlika do zgornje meje v znesku 2 638 milijona EUR iz predhodnega predloga proračuna izhaja v večjem delu, in sicer 2 027 milijonov EUR, iz neporabljene rezerve za odhodke, povezane s trgom in neposredno pomočjo (prvi steber SKP), v razdelku 2; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da skupna razlika do zgornje meje v znesku 2 638 milijona EUR iz predhodnega predloga proračuna izhaja v večjem delu, in sicer 2 027 milijonov EUR, iz neporabljene rezerve za odhodke, povezane s trgom in neposredno pomočjo (prvi steber SKP), v razdelku 2;

| 8. | se je z zanimanjem seznanil s prej omenjenimi sklepi predsedstva in ugotavlja, kakšne proračunske posledice bi utegnili imeti; ocenjuje, da bo mogoče tem proračunskim zahtevam zadostiti samo, če bodo uporabljena sredstva, ki jih predvideva Medinstitucionalni sporazum, zlasti v točkah od 21 do 23; |
| --- | --- |

8.

se je z zanimanjem seznanil s prej omenjenimi sklepi predsedstva in ugotavlja, kakšne proračunske posledice bi utegnili imeti; ocenjuje, da bo mogoče tem proračunskim zahtevam zadostiti samo, če bodo uporabljena sredstva, ki jih predvideva Medinstitucionalni sporazum, zlasti v točkah od 21 do 23;

| 9. | opozarja, da je zaradi majhnih razlik do zgornjih meja večletnega finančnega okvira, zlasti v razdelkih 1a, 3b in 4, zmožnost EU za odzivanje na politične spremembe v proračunskem smislu zelo omejena; istočasno poudarja možnost uporabe določb Medinstitucionalnega sporazuma za premostitev finančnih primanjkljajev; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je zaradi majhnih razlik do zgornjih meja večletnega finančnega okvira, zlasti v razdelkih 1a, 3b in 4, zmožnost EU za odzivanje na politične spremembe v proračunskem smislu zelo omejena; istočasno poudarja možnost uporabe določb Medinstitucionalnega sporazuma za premostitev finančnih primanjkljajev;

| 10. | meni, da je kot proračunski organ odgovoren za to, da se proračunska sredstva EU, ki so omejena, porabijo tako, da bodo čim bolje izrabljena; si bo prizadeval za bolj velikopotezen, uravnotežen in skladen proračun v sodelovanju s specializiranimi odbori in ob upoštevanju njihovih zahtev; |
| --- | --- |

10.

meni, da je kot proračunski organ odgovoren za to, da se proračunska sredstva EU, ki so omejena, porabijo tako, da bodo čim bolje izrabljena; si bo prizadeval za bolj velikopotezen, uravnotežen in skladen proračun v sodelovanju s specializiranimi odbori in ob upoštevanju njihovih zahtev;

| 11. | v nekaterih primerih ni našel jasne povezave med političnimi prednostnimi nalogami, ki jih je Komisija navedla v letni strategiji politik in predhodnem predlogu proračuna, ter povečanjem v ustrezajočih proračunskih vrsticah in področjih politik; še vedno ni zadovoljen s poskusi Komisije, da se prednostne naloge Parlamenta vključijo v predhodni predlog proračuna; ni na primer prepričan, da je prednostna naloga boja s podnebnimi spremembami resnično upoštevana v proračunu, kakršnega je predlagala Komisija; želi dobiti bolj natančne informacije glede metodologije, ki je bila uporabljena za oblikovanje sklepa, da je več kot 10 % (oziroma 14 milijard EUR) proračuna EU porabljenega za okoljske cilje; zahteva celovito predstavitev vseh odhodkov v proračunu, ki so povezani s podnebnimi spremembami, vključno s skladom za razvoj podeželja in s strukturnimi skladi, da se omogoči oceno korelacijskega razmerja med političnimi in proračunskimi prednostnimi nalogami; opozarja, da je treba obstoječe programe obravnavati pri vmesnem pregledu, da bo mogoče bolje vključiti cilje na področju podnebnih sprememb in uskladiti politike; |
| --- | --- |

11.

v nekaterih primerih ni našel jasne povezave med političnimi prednostnimi nalogami, ki jih je Komisija navedla v letni strategiji politik in predhodnem predlogu proračuna, ter povečanjem v ustrezajočih proračunskih vrsticah in področjih politik; še vedno ni zadovoljen s poskusi Komisije, da se prednostne naloge Parlamenta vključijo v predhodni predlog proračuna; ni na primer prepričan, da je prednostna naloga boja s podnebnimi spremembami resnično upoštevana v proračunu, kakršnega je predlagala Komisija; želi dobiti bolj natančne informacije glede metodologije, ki je bila uporabljena za oblikovanje sklepa, da je več kot 10 % (oziroma 14 milijard EUR) proračuna EU porabljenega za okoljske cilje; zahteva celovito predstavitev vseh odhodkov v proračunu, ki so povezani s podnebnimi spremembami, vključno s skladom za razvoj podeželja in s strukturnimi skladi, da se omogoči oceno korelacijskega razmerja med političnimi in proračunskimi prednostnimi nalogami; opozarja, da je treba obstoječe programe obravnavati pri vmesnem pregledu, da bo mogoče bolje vključiti cilje na področju podnebnih sprememb in uskladiti politike;

| 12. | želi začeti dialog s Svetom in Komisijo o uporabi sredstev, ki jih ponuja Medinstitucionalni sporazum, da se povečajo sredstva za ukrepe proti podnebnim spremembam v luči celovitega sporazuma o podnebnih spremembah po letu 2012; |
| --- | --- |

12.

želi začeti dialog s Svetom in Komisijo o uporabi sredstev, ki jih ponuja Medinstitucionalni sporazum, da se povečajo sredstva za ukrepe proti podnebnim spremembam v luči celovitega sporazuma o podnebnih spremembah po letu 2012;

| 13. | navaja svoj interes za takojšnje tesno sodelovanje s Svetom in Komisijo pri iskanju učinkovitega sporazuma glede paketa za energijo in podnebne spremembe, vključno z zajemom in skladiščenjem ogljika; ugotavlja, da mora EU še naprej dokazovati, da sta gospodarska rast in razvoj združljiva z nizkoogljičnim gospodarstvom; Svet opozarja na prej omenjene sklepe predsedstva; |
| --- | --- |

13.

navaja svoj interes za takojšnje tesno sodelovanje s Svetom in Komisijo pri iskanju učinkovitega sporazuma glede paketa za energijo in podnebne spremembe, vključno z zajemom in skladiščenjem ogljika; ugotavlja, da mora EU še naprej dokazovati, da sta gospodarska rast in razvoj združljiva z nizkoogljičnim gospodarstvom; Svet opozarja na prej omenjene sklepe predsedstva;

| 14. | je zelo zaskrbljen, da so v zadnjem času razpoložljive rezerve vse pogosteje posledica „kreativnega načrtovanja proračuna“, kot je koncentracija proračunskih sredstev na koncu programskega obdobja za obstoječe večletne programe, neupoštevanje proračunskih potreb, ki so že dobro znane in predvidljive, in podobno; ocenjuje, da je takšno ravnanje v nasprotju z načelom dobrega proračunskega načrtovanja, in znova zahteva, da mora biti predhodni predlog proračuna usklajen z dejanskimi proračunskimi potrebami v prihodnjem letu; poziva Komisijo in Svet, naj sodelujeta pri sprejemanju potrebnega sklepa za doseganje zadovoljive stopnje sredstev v proračunu 2009; |
| --- | --- |

14.

je zelo zaskrbljen, da so v zadnjem času razpoložljive rezerve vse pogosteje posledica „kreativnega načrtovanja proračuna“, kot je koncentracija proračunskih sredstev na koncu programskega obdobja za obstoječe večletne programe, neupoštevanje proračunskih potreb, ki so že dobro znane in predvidljive, in podobno; ocenjuje, da je takšno ravnanje v nasprotju z načelom dobrega proračunskega načrtovanja, in znova zahteva, da mora biti predhodni predlog proračuna usklajen z dejanskimi proračunskimi potrebami v prihodnjem letu; poziva Komisijo in Svet, naj sodelujeta pri sprejemanju potrebnega sklepa za doseganje zadovoljive stopnje sredstev v proračunu 2009;

| 15. | poudarja pomembnost jasne, dosledne in pregledne sestave proračuna EU, ki je nujna tudi zato, ker je treba evropske državljane obveščati o načinu porabe denarja EU; je zaskrbljen, ker je vse težje razlikovati med odhodki iz poslovanja in upravnimi odhodki Komisije in ker se precejšen znesek odhodkov, ki so v resnici upravni in bi sodili v razdelek 5, financira iz sredstev, namenjenih poslovanju; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomembnost jasne, dosledne in pregledne sestave proračuna EU, ki je nujna tudi zato, ker je treba evropske državljane obveščati o načinu porabe denarja EU; je zaskrbljen, ker je vse težje razlikovati med odhodki iz poslovanja in upravnimi odhodki Komisije in ker se precejšen znesek odhodkov, ki so v resnici upravni in bi sodili v razdelek 5, financira iz sredstev, namenjenih poslovanju;

| 16. | obžaluje, da trenutno ni mogoče jasno razbrati, v čem se novi finančni načrt razlikuje od starega, kako in ali so bila povečanja v določenem letu izravnana in kako poteka izplačevanje proračunskih sredstev na koncu oziroma začetku programskega obdobja; meni, da to ni v skladu z določbami točke 46 Medinstitucionalnega sporazuma, in poziva Komisijo, naj izpolni svoje obveznosti v zvezi s tem; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, da trenutno ni mogoče jasno razbrati, v čem se novi finančni načrt razlikuje od starega, kako in ali so bila povečanja v določenem letu izravnana in kako poteka izplačevanje proračunskih sredstev na koncu oziroma začetku programskega obdobja; meni, da to ni v skladu z določbami točke 46 Medinstitucionalnega sporazuma, in poziva Komisijo, naj izpolni svoje obveznosti v zvezi s tem;

| 17. | poudarja, da je izjemno pomembno spremljati učinke koncentracije proračunskih sredstev na začetku oziroma koncu programskega obdobja v celotnem proračunu, da se zagotovi skladno načrtovanje obveznosti skozi ves večletni finančni okvir, ob upoštevanju prednostnih nalog Parlamenta, izraženih v Medinstitucionalnem sporazumu; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je izjemno pomembno spremljati učinke koncentracije proračunskih sredstev na začetku oziroma koncu programskega obdobja v celotnem proračunu, da se zagotovi skladno načrtovanje obveznosti skozi ves večletni finančni okvir, ob upoštevanju prednostnih nalog Parlamenta, izraženih v Medinstitucionalnem sporazumu;

| 18. | je presenečen nad zelo nizko stopnjo odobrenih sredstev za plačila (116 736 milijonov EUR), ki jo je predlagala Komisija v svojem predhodnem predlogu proračuna; opozarja, da so odobritve za prevzem obveznosti, sprejete za proračun 2007 in 2008, znašale 126 500 oziroma 129 100 milijonov EUR; |
| --- | --- |

18.

je presenečen nad zelo nizko stopnjo odobrenih sredstev za plačila (116 736 milijonov EUR), ki jo je predlagala Komisija v svojem predhodnem predlogu proračuna; opozarja, da so odobritve za prevzem obveznosti, sprejete za proračun 2007 in 2008, znašale 126 500 oziroma 129 100 milijonov EUR;

| 19. | poziva Komisijo, naj nadaljuje pregled, ki ga je začela leta 2007, in jasno opredeli nadaljnje informacije v zvezi s kadrovsko politiko, izvajanjem strategije prerazporeditev in stopnjo zunanjega izvajanja nalog za leto 2009; zahteva, naj bo najkasneje do 30 April 2009 pripravljeno poročilo o nadaljnjem ukrepanju glede notranje organizacije, ki bo vsebovalo sklepe Komisije; je seznanjen s poročilom Komisije o nadaljnjem spremljanju načrtovanja in optimiranja človeških virov Komisije za izvajanje prednostnih nalog EU iz leta 2008, kjer je potrdila zavezo, da do leta 2013 ne bo zahtevala novih delovnih mest, razen zadnje skupine delovnih mest, povezanih s širitvijo 2009; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj nadaljuje pregled, ki ga je začela leta 2007, in jasno opredeli nadaljnje informacije v zvezi s kadrovsko politiko, izvajanjem strategije prerazporeditev in stopnjo zunanjega izvajanja nalog za leto 2009; zahteva, naj bo najkasneje do 30 April 2009 pripravljeno poročilo o nadaljnjem ukrepanju glede notranje organizacije, ki bo vsebovalo sklepe Komisije; je seznanjen s poročilom Komisije o nadaljnjem spremljanju načrtovanja in optimiranja človeških virov Komisije za izvajanje prednostnih nalog EU iz leta 2008, kjer je potrdila zavezo, da do leta 2013 ne bo zahtevala novih delovnih mest, razen zadnje skupine delovnih mest, povezanih s širitvijo 2009;

| 20. | je seznanjen z občutnim povečanjem števila zunanjih preiskav OLAF-a na področju zunanje pomoči in zato poziva Komisijo, naj OLAF-u zagotovi potrebna sredstva; poziva Svet, naj poskrbi za boljše sodelovanje med državami članicami in Komisijo v boju proti goljufijam v EU; poziva ga tudi, naj zagotovi, da bodo države članice po preiskavah goljufij ustrezno ukrepale, vključno s postopkom izterjave; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z občutnim povečanjem števila zunanjih preiskav OLAF-a na področju zunanje pomoči in zato poziva Komisijo, naj OLAF-u zagotovi potrebna sredstva; poziva Svet, naj poskrbi za boljše sodelovanje med državami članicami in Komisijo v boju proti goljufijam v EU; poziva ga tudi, naj zagotovi, da bodo države članice po preiskavah goljufij ustrezno ukrepale, vključno s postopkom izterjave;

Podrazdelek 1a

| 21. | ugotavlja, da obveznosti za konkurenčnost, za rast in zaposlovanje v predhodnem predlogu proračuna znašajo 11 690 milijonov EUR, tako da razlika do zgornje meje znaša 82 milijonov EUR; v primerjavi s proračunom za leto 2008 gre za povečanje za 5,5 %; ugotavlja, da so se tudi plačila povečala za 5,3 % in znašajo 10 285,2 milijona EUR; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da obveznosti za konkurenčnost, za rast in zaposlovanje v predhodnem predlogu proračuna znašajo 11 690 milijonov EUR, tako da razlika do zgornje meje znaša 82 milijonov EUR; v primerjavi s proračunom za leto 2008 gre za povečanje za 5,5 %; ugotavlja, da so se tudi plačila povečala za 5,3 % in znašajo 10 285,2 milijona EUR;

| 22. | odobrava namero Komisije, da uvede pomembne ukrepe na področju ustvarjanja delovnih mest in podpore inovacijam, malih in srednjih podjetij ter raziskav; poudarja, da je treba aktualne pobude na tem področju, kot je Okvirni program za konkurenčnost in inovacije ter druge pobude glede malih in srednjih podjetij, pravilno izvajati in spremljati; |
| --- | --- |

22.

odobrava namero Komisije, da uvede pomembne ukrepe na področju ustvarjanja delovnih mest in podpore inovacijam, malih in srednjih podjetij ter raziskav; poudarja, da je treba aktualne pobude na tem področju, kot je Okvirni program za konkurenčnost in inovacije ter druge pobude glede malih in srednjih podjetij, pravilno izvajati in spremljati;

| 23. | pozdravlja prednostno nalogo iz predhodnega predloga proračuna, ki jo je Komisija določila, da bi spodbudila raziskave na področju čiste in učinkovite energije, ter namerava poskrbeti za potrebna sredstva (poleg sedmega okvirnega programa), saj je energetska učinkovitost ključna strategija za reševanje vprašanja podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja prednostno nalogo iz predhodnega predloga proračuna, ki jo je Komisija določila, da bi spodbudila raziskave na področju čiste in učinkovite energije, ter namerava poskrbeti za potrebna sredstva (poleg sedmega okvirnega programa), saj je energetska učinkovitost ključna strategija za reševanje vprašanja podnebnih sprememb;

| 24. | poudarja, da je zelo pomembno zagotoviti potrebna proračunska sredstva za vse ukrepe, namenjene pospeševanju in uvedbi izobraževalnih programov v zvezi z mediji in novimi tehnologijami; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je zelo pomembno zagotoviti potrebna proračunska sredstva za vse ukrepe, namenjene pospeševanju in uvedbi izobraževalnih programov v zvezi z mediji in novimi tehnologijami;

| 25. | obžaluje omejeno rezervo v podrazdelku 1a, ki nakazuje, da novih prednostnih nalog ne bo mogoče financirati s prerazporeditvijo, ne da bi resneje ogrozili pomembne programe, ki se že izvajajo, zato priporoča dodelitev dodatnih sredstev, če bodo nove prednostne naloge res opredeljene; |
| --- | --- |

25.

obžaluje omejeno rezervo v podrazdelku 1a, ki nakazuje, da novih prednostnih nalog ne bo mogoče financirati s prerazporeditvijo, ne da bi resneje ogrozili pomembne programe, ki se že izvajajo, zato priporoča dodelitev dodatnih sredstev, če bodo nove prednostne naloge res opredeljene;

| 26. | meni, da bi moralo biti zaradi omejene razlike do zgornje meje razdelka 1a pravilno izvajanje in ocenjevanje pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki se že izvajajo, osrednja naloga, kljub temu pa bi bilo treba omogočiti uvedbo novih projektov in pripravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi moralo biti zaradi omejene razlike do zgornje meje razdelka 1a pravilno izvajanje in ocenjevanje pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki se že izvajajo, osrednja naloga, kljub temu pa bi bilo treba omogočiti uvedbo novih projektov in pripravljalnih ukrepov;

| 27. | meni, da je načrtovani zakon o malem gospodarstvu pomembna strategija v podporo malim in srednjim podjetjem; nestrpno pričakuje natančne predloge glede financiranja te nove strategije; poziva Komisijo in države članice, naj v ta namen v večji meri uporabljajo tudi sredstva, ki so s tem v zvezi razpoložljiva prek strukturnega sklada; ugotavlja, da mora Evropska unija, ker so mala in srednja podjetja prizadeta zlasti zaradi poznih plačil, poiskati učinkovito in pregledno shemo za spremljanje, da se izogne poznim plačilom in zagotovi, da se plačila izvedejo v roku; |
| --- | --- |

27.

meni, da je načrtovani zakon o malem gospodarstvu pomembna strategija v podporo malim in srednjim podjetjem; nestrpno pričakuje natančne predloge glede financiranja te nove strategije; poziva Komisijo in države članice, naj v ta namen v večji meri uporabljajo tudi sredstva, ki so s tem v zvezi razpoložljiva prek strukturnega sklada; ugotavlja, da mora Evropska unija, ker so mala in srednja podjetja prizadeta zlasti zaradi poznih plačil, poiskati učinkovito in pregledno shemo za spremljanje, da se izogne poznim plačilom in zagotovi, da se plačila izvedejo v roku;

Podrazdelek 1b

| 28. | ugotavlja, da so se obveznosti za kohezijo za rast in zaposlovanje v predhodnem predlogu proračuna povečale za 2,5 % in znašajo 48 413,9 milijona EUR, tako da razen 14 milijonov EUR za tehnično pomoč ni na voljo nobene rezerve; ugotavlja, da je razlog za skupno povečanje za 2,5 % precejšnje povečanje sredstev za Kohezijski sklad (14 % več kot v letu 2008), medtem ko so sredstva za strukturne sklade ostala na isti ravni; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da so se obveznosti za kohezijo za rast in zaposlovanje v predhodnem predlogu proračuna povečale za 2,5 % in znašajo 48 413,9 milijona EUR, tako da razen 14 milijonov EUR za tehnično pomoč ni na voljo nobene rezerve; ugotavlja, da je razlog za skupno povečanje za 2,5 % precejšnje povečanje sredstev za Kohezijski sklad (14 % več kot v letu 2008), medtem ko so sredstva za strukturne sklade ostala na isti ravni;

| 29. | obžaluje, da so se plačila v primerjavi z letom 2008 precej zmanjšala, in sicer za 13,9 % na 34 914,1 milijona EUR; meni, da razlogi za popravek napovedi za plačila za nove programe v obdobju 2007–2013 iz sklada za regionalni razvoj, ki so bile zmanjšane za 30 % na področju konvergence, za 13 % na področju regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja ter za 85 % na področju teritorialnega sodelovanja, in napovedi za plačila iz kohezijskega sklada, ki so bile zmanjšane za 50 %, niso prepričljivi; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da so se plačila v primerjavi z letom 2008 precej zmanjšala, in sicer za 13,9 % na 34 914,1 milijona EUR; meni, da razlogi za popravek napovedi za plačila za nove programe v obdobju 2007–2013 iz sklada za regionalni razvoj, ki so bile zmanjšane za 30 % na področju konvergence, za 13 % na področju regionalne konkurenčnosti in zaposlovanja ter za 85 % na področju teritorialnega sodelovanja, in napovedi za plačila iz kohezijskega sklada, ki so bile zmanjšane za 50 %, niso prepričljivi;

| 30. | meni, da bi morala Komisija navesti, če je to nenadno zmanjšanje neposreden ali posreden rezultat novega akcijskega načrta za okrepitev nadzora in deljenega upravljanja za strukturne ukrepe, še posebej zaradi tega, ker lahko to zadeva pomanjkanje prvostopenjskih kontrol v državah članicah; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morala Komisija navesti, če je to nenadno zmanjšanje neposreden ali posreden rezultat novega akcijskega načrta za okrepitev nadzora in deljenega upravljanja za strukturne ukrepe, še posebej zaradi tega, ker lahko to zadeva pomanjkanje prvostopenjskih kontrol v državah članicah;

| 31. | namerava poskrbeti, da bodo zagotovljena potrebna sredstva za kohezijske politike, da se bo mogoče soočiti s sedanjimi in prihodnjimi izzivi v zvezi s solidarnostnim načelom v Evropski uniji; |
| --- | --- |

31.

namerava poskrbeti, da bodo zagotovljena potrebna sredstva za kohezijske politike, da se bo mogoče soočiti s sedanjimi in prihodnjimi izzivi v zvezi s solidarnostnim načelom v Evropski uniji;

Razdelek 2

| 32. | ugotavlja, da obveznosti za ohranjanje in upravljanje naravnih virov v predhodnem predlogu proračuna znašajo 57 525,7 milijona EUR, kar je za 3,5 % več kakor v letu 2008, razlika do zgornje meje pa tako znaša 2 113,3 milijona EUR; plačila so se povečala za 3,0 % na 54 834,9 milijona EUR; v razdelku 2 je za odhodke, povezane s trgom in neposredno pomočjo, predvideno 42 860,3 milijona EUR v obveznostih in 42 814,2 milijona EUR v plačilih; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da obveznosti za ohranjanje in upravljanje naravnih virov v predhodnem predlogu proračuna znašajo 57 525,7 milijona EUR, kar je za 3,5 % več kakor v letu 2008, razlika do zgornje meje pa tako znaša 2 113,3 milijona EUR; plačila so se povečala za 3,0 % na 54 834,9 milijona EUR; v razdelku 2 je za odhodke, povezane s trgom in neposredno pomočjo, predvideno 42 860,3 milijona EUR v obveznostih in 42 814,2 milijona EUR v plačilih;

| 33. | poudarja, da je za okoljske prednostne naloge predvidenih samo 0,5 % sredstev v razdelku 2, ne glede na okoljske ukrepe v okviru načrtovanja na področju razvoja podeželja in okoljskih standardov, ki podpirajo sistem navzkrižne skladnosti za neposredna plačila, večina pa jih je namenjenih neposredni pomoči in odhodkom, povezanih s trgom; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je za okoljske prednostne naloge predvidenih samo 0,5 % sredstev v razdelku 2, ne glede na okoljske ukrepe v okviru načrtovanja na področju razvoja podeželja in okoljskih standardov, ki podpirajo sistem navzkrižne skladnosti za neposredna plačila, večina pa jih je namenjenih neposredni pomoči in odhodkom, povezanih s trgom;

| 34. | pozdravlja povečanje sredstev za program LIFE+ za 20,9 milijona EUR, vendar z obžalovanjem ugotavlja, da je le del teh dodatnih sredstev namenjen okrepljenim dejavnostim na področju podnebnih sprememb; ocenjuje, da ta znesek ni ustrezen odgovor na vsesplošno proračunsko prednostno nalogo boja proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja povečanje sredstev za program LIFE+ za 20,9 milijona EUR, vendar z obžalovanjem ugotavlja, da je le del teh dodatnih sredstev namenjen okrepljenim dejavnostim na področju podnebnih sprememb; ocenjuje, da ta znesek ni ustrezen odgovor na vsesplošno proračunsko prednostno nalogo boja proti podnebnim spremembam;

| 35. | znova opozarja, da je glavni cilj skupne kmetijske politike zagotoviti stabilizacijo trga, varnost preskrbe in zmerne potrošniške cene, zato poziva EU, da v proračunu za leto 2009 predvidi dovolj sredstev za nove potrebe, nastale zaradi trenutne krize s pomanjkanjem hrane, zlasti pa poskrbi za večjo dostopnost hrane za prebivalce, ki jih je ta kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

35.

znova opozarja, da je glavni cilj skupne kmetijske politike zagotoviti stabilizacijo trga, varnost preskrbe in zmerne potrošniške cene, zato poziva EU, da v proračunu za leto 2009 predvidi dovolj sredstev za nove potrebe, nastale zaradi trenutne krize s pomanjkanjem hrane, zlasti pa poskrbi za večjo dostopnost hrane za prebivalce, ki jih je ta kriza najbolj prizadela;

| 36. | odobrava splošno zmanjševanje izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode, kar je posledica ugodnejših tržnih razmer, in prihranke, ki jih bo ta trend omogočil; |
| --- | --- |

36.

odobrava splošno zmanjševanje izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode, kar je posledica ugodnejših tržnih razmer, in prihranke, ki jih bo ta trend omogočil;

| 37. | ugotavlja, da se obveznosti za razvoj podeželja v predhodnem predlogu proračuna niso bistveno spremenile in znašajo 13 401 milijon EUR (vključno z modulacijo), prav tako plačila, ki znašajo 10 926 milijonov EUR oziroma 4 % manj kakor v letu 2008; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da se obveznosti za razvoj podeželja v predhodnem predlogu proračuna niso bistveno spremenile in znašajo 13 401 milijon EUR (vključno z modulacijo), prav tako plačila, ki znašajo 10 926 milijonov EUR oziroma 4 % manj kakor v letu 2008;

| 38. | ocenjuje, da je ta podatek zelo zgovoren glede na dokument o pregledu skupne kmetijske politike, ki ga je Komisija predstavila 20. maja 2008; |
| --- | --- |

38.

ocenjuje, da je ta podatek zelo zgovoren glede na dokument o pregledu skupne kmetijske politike, ki ga je Komisija predstavila 20. maja 2008;

| 39. | opozarja na velike težave pri uporabi Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; obžaluje, da je ostal znesek v višini 2 830 milijonov EUR v letu 2007 neporabljen, da je bil znesek 1 361 milijonov EUR prenesen v leto 2008, ter je bilo 1.469 milijonov EUR reprogramiranih za obdobje 2008–2013 v okviru točke 48 Medinstitucionalnega sporazuma; izraža zaskrbljenost glede reprogramiranja tako velikih zneskov, kar bo vodilo k občutnim zamudam pri sredstvih, ki so na voljo za podeželska območja; |
| --- | --- |

39.

opozarja na velike težave pri uporabi Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja; obžaluje, da je ostal znesek v višini 2 830 milijonov EUR v letu 2007 neporabljen, da je bil znesek 1 361 milijonov EUR prenesen v leto 2008, ter je bilo 1.469 milijonov EUR reprogramiranih za obdobje 2008–2013 v okviru točke 48 Medinstitucionalnega sporazuma; izraža zaskrbljenost glede reprogramiranja tako velikih zneskov, kar bo vodilo k občutnim zamudam pri sredstvih, ki so na voljo za podeželska območja;

Podrazdelek 3a

| 40. | ugotavlja, da so se obveznosti za področje svobode, varnosti in pravice v predhodnem predlogu proračuna povečale za 15 % na 839,1 milijona EUR, tako da razlika do zgornje meje znaša 32,9 milijona EUR; plačila so se povečala za 11,7 % na 596,7 milijona EUR; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da so se obveznosti za področje svobode, varnosti in pravice v predhodnem predlogu proračuna povečale za 15 % na 839,1 milijona EUR, tako da razlika do zgornje meje znaša 32,9 milijona EUR; plačila so se povečala za 11,7 % na 596,7 milijona EUR;

| 41. | opozarja, da je to občutno povečanje v primerjavi z letom 2008 v glavnem posledica povečanja v poglavjih „Solidarnost – Zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb“ (+44,4 milijona EUR ali +15,6 %), „Migracijski tokovi – Skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika“ (+43,3 milijona EUR ali 18,9 %) ter „Varnost in varstvo svoboščin“ (+20,8 milijona EUR ali 27,1 %); |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je to občutno povečanje v primerjavi z letom 2008 v glavnem posledica povečanja v poglavjih „Solidarnost – Zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb“ (+44,4 milijona EUR ali +15,6 %), „Migracijski tokovi – Skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika“ (+43,3 milijona EUR ali 18,9 %) ter „Varnost in varstvo svoboščin“ (+20,8 milijona EUR ali 27,1 %);

| 42. | je seznanjen s povečanjem obveznosti za 36,3 % za posebni program preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter bo preučil razloge za to; |
| --- | --- |

42.

je seznanjen s povečanjem obveznosti za 36,3 % za posebni program preprečevanja kriminala in boja proti njemu ter bo preučil razloge za to;

| 43. | je zaskrbljen zaradi nezadostnega financiranja dejavnosti na področju temeljnih pravic in pravosodja, saj so se obveznosti zanje v primerjavi s proračunom 2008 povečale le za 0,2 %, plačila pa zmanjšala za 10 %; |
| --- | --- |

43.

je zaskrbljen zaradi nezadostnega financiranja dejavnosti na področju temeljnih pravic in pravosodja, saj so se obveznosti zanje v primerjavi s proračunom 2008 povečale le za 0,2 %, plačila pa zmanjšala za 10 %;

| 44. | opozarja na dejstvo, da predhodni predlog proračuna ohranja povečanje sredstev za Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah (FRONTEX), izglasovano leta 2008, vendar zaskrbljeno ugotavlja, da je bila subvencija na novo razporejena, saj je bilo 5,7 milijona EUR iz odhodkov za poslovanje preneseno v upravne odhodke; poziva k povečanju sredstev za leto 2009, namenjenih za FRONTEX, da se mu tako omogoči ohranitev zaveze za stalne in neprekinjene misije, zlasti na južnih mejah Unije (Hera, Nautilus in Poseidon); |
| --- | --- |

44.

opozarja na dejstvo, da predhodni predlog proračuna ohranja povečanje sredstev za Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah (FRONTEX), izglasovano leta 2008, vendar zaskrbljeno ugotavlja, da je bila subvencija na novo razporejena, saj je bilo 5,7 milijona EUR iz odhodkov za poslovanje preneseno v upravne odhodke; poziva k povečanju sredstev za leto 2009, namenjenih za FRONTEX, da se mu tako omogoči ohranitev zaveze za stalne in neprekinjene misije, zlasti na južnih mejah Unije (Hera, Nautilus in Poseidon);

| 45. | poudarja, da bi moral evropski pakt o politiki migracijskih tokov vključevati vprašanja, ki zadevajo preprečevanje nezakonitega in upravljanje zakonitega priseljevanja, integracijo državljanov tretjih držav ter krepitev varovanja meja, ob popolnem upoštevanju načela solidarnosti in najvišje zaščite temeljnih pravic; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da bi moral evropski pakt o politiki migracijskih tokov vključevati vprašanja, ki zadevajo preprečevanje nezakonitega in upravljanje zakonitega priseljevanja, integracijo državljanov tretjih držav ter krepitev varovanja meja, ob popolnem upoštevanju načela solidarnosti in najvišje zaščite temeljnih pravic;

Podrazdelek 3b

| 46. | ugotavlja, da obveznosti za področje državljanstva v predhodnem predlogu proračuna znašajo 628,7 milijona EUR, kar je 1,0 % več kakor v letu 2008, če ne upoštevamo sredstev Solidarnostnega sklada in prehodnega vira za Bolgarijo in Romunijo; razlika do zgornje meje tako znaša 22 milijonov EUR, plačila pa so se povečala za 0,7 % na 669 milijonov EUR; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da obveznosti za področje državljanstva v predhodnem predlogu proračuna znašajo 628,7 milijona EUR, kar je 1,0 % več kakor v letu 2008, če ne upoštevamo sredstev Solidarnostnega sklada in prehodnega vira za Bolgarijo in Romunijo; razlika do zgornje meje tako znaša 22 milijonov EUR, plačila pa so se povečala za 0,7 % na 669 milijonov EUR;

| 47. | obžaluje, da je zaradi majhne rezerve v podrazdelku v znesku 22 milijonov EUR manevrski prostor za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe zelo majhen; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da je zaradi majhne rezerve v podrazdelku v znesku 22 milijonov EUR manevrski prostor za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe zelo majhen;

| 48. | opozarja na potrebo po izboljšanju učinkovitosti in usklajevanja intervencij civilne zaščite EU, med drugim z razvijanjem metodologij skupne civilne zaščite v državah članicah, razvijanjem sistemov zgodnjega opozarjanja in preprečevanja ter z nadgradnjo službe za prevoz pomoči civilne zaščite, da se tako zagotovi boljša pripravljenost za zaščito državljanov EU; |
| --- | --- |

48.

opozarja na potrebo po izboljšanju učinkovitosti in usklajevanja intervencij civilne zaščite EU, med drugim z razvijanjem metodologij skupne civilne zaščite v državah članicah, razvijanjem sistemov zgodnjega opozarjanja in preprečevanja ter z nadgradnjo službe za prevoz pomoči civilne zaščite, da se tako zagotovi boljša pripravljenost za zaščito državljanov EU;

| 49. | obžaluje dejstvo, da je povečanje, ki ga je Komisija predlagala v tem podrazdelku in se nanaša na ključne politike z neposrednim učinkom na vsakodnevno življenje evropskih državljanov, občutno manjše kot povprečno, 3,1 % povečanje odobritev za prevzem obveznosti; še posebej obžaluje, da so se sredstva zlasti za tiste dejavnosti, pomembne za Evropo državljanov, v primerjavi z letom 2008 najmanj povečala ali celo zmanjšala; |
| --- | --- |

49.

obžaluje dejstvo, da je povečanje, ki ga je Komisija predlagala v tem podrazdelku in se nanaša na ključne politike z neposrednim učinkom na vsakodnevno življenje evropskih državljanov, občutno manjše kot povprečno, 3,1 % povečanje odobritev za prevzem obveznosti; še posebej obžaluje, da so se sredstva zlasti za tiste dejavnosti, pomembne za Evropo državljanov, v primerjavi z letom 2008 najmanj povečala ali celo zmanjšala;

| 50. | izraža zaskrbljenost zaradi zmanjšanja, ki ga je Komisija predlagala za številne proračunske vrstice, iz katerih so financirane komunikacijske dejavnosti, zlasti glede na naloge in nove izzive na tem področju v letu 2009, na primer evropske volitve in morebitni začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

50.

izraža zaskrbljenost zaradi zmanjšanja, ki ga je Komisija predlagala za številne proračunske vrstice, iz katerih so financirane komunikacijske dejavnosti, zlasti glede na naloge in nove izzive na tem področju v letu 2009, na primer evropske volitve in morebitni začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| 51. | meni, da je glavni cilj komunikacijske in informacijske politike obveščati državljane EU o ukrepih in programih, ki jih je izvedla EU, ter o izboljšavah, izvedenih v zadnjih letih; |
| --- | --- |

51.

meni, da je glavni cilj komunikacijske in informacijske politike obveščati državljane EU o ukrepih in programih, ki jih je izvedla EU, ter o izboljšavah, izvedenih v zadnjih letih;

| 52. | opominja, da imajo vse institucije pravico do izvajanja komunikacijske politike v skladu s svojo upravno samostojnostjo, kot je določeno v členu 49 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) (Finančna uredba), v mejah skupnega okvira in z določeno stopnjo usklajevanja predstavitve, kar omogoča razvoj prepoznavne „blagovne znamke EU“ v vseh komunikacijskih ukrepih; |
| --- | --- |

52.

opominja, da imajo vse institucije pravico do izvajanja komunikacijske politike v skladu s svojo upravno samostojnostjo, kot je določeno v členu 49 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4) (Finančna uredba), v mejah skupnega okvira in z določeno stopnjo usklajevanja predstavitve, kar omogoča razvoj prepoznavne „blagovne znamke EU“ v vseh komunikacijskih ukrepih;

| 53. | priznava potrebo po usklajevanju posameznih komunikacijskih politik, ki jih izvajajo institucije, v medinstitucionalni skupini za informiranje in komuniciranje; opominja, da je komunikacija že od nekdaj pomembna prednostna naloga Parlamenta; meni, da je osrednja vloga Parlamenta v tem procesu ključna ter da zagotavlja kontinuiteto in učinkovitost omenjene politike, zlasti pred bližnjimi evropskimi volitvami; s tem v zvezi poudarja, da je treba okrepiti informacije, ki so na razpolago državljanom glede pravic, ki izhajajo iz izvajanja prava EU; |
| --- | --- |

53.

priznava potrebo po usklajevanju posameznih komunikacijskih politik, ki jih izvajajo institucije, v medinstitucionalni skupini za informiranje in komuniciranje; opominja, da je komunikacija že od nekdaj pomembna prednostna naloga Parlamenta; meni, da je osrednja vloga Parlamenta v tem procesu ključna ter da zagotavlja kontinuiteto in učinkovitost omenjene politike, zlasti pred bližnjimi evropskimi volitvami; s tem v zvezi poudarja, da je treba okrepiti informacije, ki so na razpolago državljanom glede pravic, ki izhajajo iz izvajanja prava EU;

Razdelek 4

| 54. | ugotavlja, da so se obveznosti za EU kot globalnega akterja povečale za 1,8 % na 7 440,4 milijona EUR, tako da razlika do zgornje meje znaša 243,6 milijona EUR; plačila so se povečala za 6,6 % na 7 579,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da so se obveznosti za EU kot globalnega akterja povečale za 1,8 % na 7 440,4 milijona EUR, tako da razlika do zgornje meje znaša 243,6 milijona EUR; plačila so se povečala za 6,6 % na 7 579,5 milijona EUR;

| 55. | ugotavlja, da je to povečanje, ki znaša 1,8 %, manjše kot skupno povečanje splošnega proračuna EU za 3,1 %; meni, da je to zelo slabo znamenje, glede na to, da je bil razdelek 4 vedno eno najzahtevnejših področij proračuna EU; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da je to povečanje, ki znaša 1,8 %, manjše kot skupno povečanje splošnega proračuna EU za 3,1 %; meni, da je to zelo slabo znamenje, glede na to, da je bil razdelek 4 vedno eno najzahtevnejših področij proračuna EU;

| 56. | je zelo zaskrbljen zaradi nezadostnega financiranja razdelka 4 in ostro obsoja nejasen proračunski pristop Komisije, ki ni upoštevala dejanskih potreb, ki jih je mogoče pričakovati na tem področju; ugotavlja, da je zaradi tega sedanja razlika do zgornje meje v znesku 243,6 milijona EUR nekoliko poljubno opredeljena; meni, da se lahko te težave obravnavajo le s celostno revizijo večletnega finančnega okvira, s katero bo v postavki 4 za obdobje 2009–2013 dosežena višja zgornja meja; |
| --- | --- |

56.

je zelo zaskrbljen zaradi nezadostnega financiranja razdelka 4 in ostro obsoja nejasen proračunski pristop Komisije, ki ni upoštevala dejanskih potreb, ki jih je mogoče pričakovati na tem področju; ugotavlja, da je zaradi tega sedanja razlika do zgornje meje v znesku 243,6 milijona EUR nekoliko poljubno opredeljena; meni, da se lahko te težave obravnavajo le s celostno revizijo večletnega finančnega okvira, s katero bo v postavki 4 za obdobje 2009–2013 dosežena višja zgornja meja;

| 57. | opozarja, da je Parlament pred predložitvijo predhodnega predloga proračuna v omenjeni resoluciji z dne 24. aprila 2008 zahteval stvarno predstavitev vseh proračunskih potreb za leto 2009, zlasti v razdelku 4 večletnega finančnega okvira; ocenjuje, da predhodni predlog proračuna, kar zadeva ta razdelek, ni bil pripravljen v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

57.

opozarja, da je Parlament pred predložitvijo predhodnega predloga proračuna v omenjeni resoluciji z dne 24. aprila 2008 zahteval stvarno predstavitev vseh proračunskih potreb za leto 2009, zlasti v razdelku 4 večletnega finančnega okvira; ocenjuje, da predhodni predlog proračuna, kar zadeva ta razdelek, ni bil pripravljen v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja;

| 58. | zato z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija že v začetni fazi proračunskega postopka izjavila, da sredstva za Kosovo, Bližnji vzhod, pomoč v obliki hrani in makrofinančno pomoč očitno ne bodo zadostovala, da bi EU lahko izpolnila že obstoječe zaveze svetu, kaj šele za pričakovane dodatne potrebe: v predhodnem predlogu proračuna je za pomoč palestinskim oblastem in mirovni proces predvidenih 161 milijonov EUR obveznosti in 100 milijonov EUR plačil, čeprav je bilo v proračunu za leto 2008 v ta namen izglasovanih 300 milijonov EUR oziroma 200 milijonov EUR ter so odobritve plačil po več prerazporeditvah do sedaj dosegle 350 milijonov EUR; kar zadeva Kosovo, so se sredstva za misijo EULEX v okviru skupne zunanje in varnostne politike zmanjšala za 15,7 %; meni, da je to nesprejemljivo in poziva k novemu pristopu na področju odhodkov za Palestino in Kosovo; meni, da bi se dalo, glede na sklep za obsežno povečanje prvotnega števila strokovnjakov, ki delajo pri policijski misiji Evropske misije (EUPOL) v Afganistanu, finančne primanjkljaje predvideti že na tej stopnji; |
| --- | --- |

58.

zato z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Komisija že v začetni fazi proračunskega postopka izjavila, da sredstva za Kosovo, Bližnji vzhod, pomoč v obliki hrani in makrofinančno pomoč očitno ne bodo zadostovala, da bi EU lahko izpolnila že obstoječe zaveze svetu, kaj šele za pričakovane dodatne potrebe: v predhodnem predlogu proračuna je za pomoč palestinskim oblastem in mirovni proces predvidenih 161 milijonov EUR obveznosti in 100 milijonov EUR plačil, čeprav je bilo v proračunu za leto 2008 v ta namen izglasovanih 300 milijonov EUR oziroma 200 milijonov EUR ter so odobritve plačil po več prerazporeditvah do sedaj dosegle 350 milijonov EUR; kar zadeva Kosovo, so se sredstva za misijo EULEX v okviru skupne zunanje in varnostne politike zmanjšala za 15,7 %; meni, da je to nesprejemljivo in poziva k novemu pristopu na področju odhodkov za Palestino in Kosovo; meni, da bi se dalo, glede na sklep za obsežno povečanje prvotnega števila strokovnjakov, ki delajo pri policijski misiji Evropske misije (EUPOL) v Afganistanu, finančne primanjkljaje predvideti že na tej stopnji;

| 59. | ponovno potrjuje, da podpira izvajanje poglobljene in raznolike evropske sosedske politike; poudarja, da je treba za evropski sosedski in partnerski instrument zagotoviti ustrezna finančna sredstva, ki izražajo zavezo EU do njenih vzhodnoevropskih in južnih sosed; ugotavlja, da so se odobrena proračunska sredstva, predvidena za leto 2009, nekoliko povečala, in poudarja, da se zaradi zadnje pobude „barcelonski proces: Sredozemska unija“ ne sme niti ovirati prizadevanj za vzpostavitev ravnovesja med odobritvami za prevzem obveznosti za vzhodne in južne evropske sosede niti v nobenem primeru povečati proračunske napetosti v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta; |
| --- | --- |

59.

ponovno potrjuje, da podpira izvajanje poglobljene in raznolike evropske sosedske politike; poudarja, da je treba za evropski sosedski in partnerski instrument zagotoviti ustrezna finančna sredstva, ki izražajo zavezo EU do njenih vzhodnoevropskih in južnih sosed; ugotavlja, da so se odobrena proračunska sredstva, predvidena za leto 2009, nekoliko povečala, in poudarja, da se zaradi zadnje pobude „barcelonski proces: Sredozemska unija“ ne sme niti ovirati prizadevanj za vzpostavitev ravnovesja med odobritvami za prevzem obveznosti za vzhodne in južne evropske sosede niti v nobenem primeru povečati proračunske napetosti v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta;

| 60. | obžaluje, da za financiranje teh dodatnih potreb ni bila najdena proračunska rešitev oziroma niso bile predstavljene niti zamisli, kakšna bi ta rešitev lahko bila; znova poziva, da je treba nujno natančneje opredeliti celotne potrebe v razdelku 4, vključno s poglavjem skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

60.

obžaluje, da za financiranje teh dodatnih potreb ni bila najdena proračunska rešitev oziroma niso bile predstavljene niti zamisli, kakšna bi ta rešitev lahko bila; znova poziva, da je treba nujno natančneje opredeliti celotne potrebe v razdelku 4, vključno s poglavjem skupne zunanje in varnostne politike;

| 61. | znova izraža prepričanje, da niti instrumenta fleksibilnosti niti rezerve za nujno pomoč (244 milijonov EUR) ne bi smeli preusmeriti ali zlorabiti za financiranje dolgoročnih politik in dejavnosti EU, in je trdno odločen, da bo v proračunskem postopku vztrajal pri tem stališču; |
| --- | --- |

61.

znova izraža prepričanje, da niti instrumenta fleksibilnosti niti rezerve za nujno pomoč (244 milijonov EUR) ne bi smeli preusmeriti ali zlorabiti za financiranje dolgoročnih politik in dejavnosti EU, in je trdno odločen, da bo v proračunskem postopku vztrajal pri tem stališču;

| 62. | z zaskrbljenostjo opozarja na vedno večjo svetovno krizo glede hrane in na vplive podnebnih sprememb ter poudarja, da mora biti EU sposobna izpolniti svoje zaveze glede zagotavljanja pomoči v obliki hrane in odzivanja na nesreče v državah v razvoju; resno zaskrbljen ugotavlja, da je za pomoč v obliki hrane v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 predvideno povečanje za borih 6,8 milijona EUR v primerjavi z letom 2008 (+3 %), čeprav je Komisija že pred koncem aprila 2008 zahtevala prerazporeditev 60 milijonov EUR za dodatne stroške za pomoč v obliki hrane v letu 2008 (povečanje obveznosti za 26,88 %); poziva, da se za ta namen leta 2009 zagotovijo dodatni viri z vsemi razpoložljivimi proračunskimi sredstvi; |
| --- | --- |

62.

z zaskrbljenostjo opozarja na vedno večjo svetovno krizo glede hrane in na vplive podnebnih sprememb ter poudarja, da mora biti EU sposobna izpolniti svoje zaveze glede zagotavljanja pomoči v obliki hrane in odzivanja na nesreče v državah v razvoju; resno zaskrbljen ugotavlja, da je za pomoč v obliki hrane v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 predvideno povečanje za borih 6,8 milijona EUR v primerjavi z letom 2008 (+3 %), čeprav je Komisija že pred koncem aprila 2008 zahtevala prerazporeditev 60 milijonov EUR za dodatne stroške za pomoč v obliki hrane v letu 2008 (povečanje obveznosti za 26,88 %); poziva, da se za ta namen leta 2009 zagotovijo dodatni viri z vsemi razpoložljivimi proračunskimi sredstvi;

| 63. | pozdravlja dejstvo, da so se odobrena proračunska sredstva, predvidena za države zahodnega Balkana v okviru komponente vzpostavljanja institucij instrumenta za predpristopno pomoč, povečala, ter zlasti namero Komisije, da pospeši zagotavljanje dodatnih štipendij in poveča finančna sredstva za dialog s civilno družbo; poziva Komisijo, naj podpre socialno agendo za Balkan; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja dejstvo, da so se odobrena proračunska sredstva, predvidena za države zahodnega Balkana v okviru komponente vzpostavljanja institucij instrumenta za predpristopno pomoč, povečala, ter zlasti namero Komisije, da pospeši zagotavljanje dodatnih štipendij in poveča finančna sredstva za dialog s civilno družbo; poziva Komisijo, naj podpre socialno agendo za Balkan;

| 64. | poudarja, da mora biti denar pomoči za trgovino dodatek k obstoječi razvojni pomoči, nove obljube v zvezi s pomočjo za trgovino pa ne smejo povzročiti preusmeritve sredstev, ki so že bila namenjena za druge razvojne pobude; ponovno zahteva, naj Komisija zagotovi podatke o izvoru obljubljene milijarde EUR; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da mora biti denar pomoči za trgovino dodatek k obstoječi razvojni pomoči, nove obljube v zvezi s pomočjo za trgovino pa ne smejo povzročiti preusmeritve sredstev, ki so že bila namenjena za druge razvojne pobude; ponovno zahteva, naj Komisija zagotovi podatke o izvoru obljubljene milijarde EUR;

| 65. | pozdravlja pobudo Komisije o ustanovitvi svetovne zveze za podnebne spremembe ter sklada za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo kot pomembna koraka k spodbujanju držav v razvoju pri prilagajanju na podnebne spremembe in njihovi ublažitvi; vendar poudarja, da so doslej namenjena sredstva neprimerna; poziva k povečanju takojšnjega financiranja teh pobud v proračunu za leto 2009, ki bo dodatek k načrtovanim razvojnim obveznostim; poleg tega poudarja pomen okrepitve teh pobud z zagotovitvijo dodatnih dolgoročnih sredstev; |
| --- | --- |

65.

pozdravlja pobudo Komisije o ustanovitvi svetovne zveze za podnebne spremembe ter sklada za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo kot pomembna koraka k spodbujanju držav v razvoju pri prilagajanju na podnebne spremembe in njihovi ublažitvi; vendar poudarja, da so doslej namenjena sredstva neprimerna; poziva k povečanju takojšnjega financiranja teh pobud v proračunu za leto 2009, ki bo dodatek k načrtovanim razvojnim obveznostim; poleg tega poudarja pomen okrepitve teh pobud z zagotovitvijo dodatnih dolgoročnih sredstev;

| 66. | ugotavlja, da je za jamstveni sklad za posojila v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 predvidenih 92,46 milijona EUR, čeprav je bilo v prvotnem finančnem načrtu v ta namen predvidenih 200 milijonov EUR; poudarja, da je velik del rezerve, ki je na voljo v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009, in sicer 107,54 milijona EUR od 243,6 milijona EUR, povsem umeten, ker je posledica tega zmanjšanja; zaskrbljen poudarja, da bo treba te „prihranke“ pri financiranju jamstvenega sklada iz proračuna 2009 „poplačati“ z večjimi odhodki v prihodnjih letih, tako da bodo rezerve v razdelku 4 še manjše, kot se predvideva zdaj; |
| --- | --- |

66.

ugotavlja, da je za jamstveni sklad za posojila v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009 predvidenih 92,46 milijona EUR, čeprav je bilo v prvotnem finančnem načrtu v ta namen predvidenih 200 milijonov EUR; poudarja, da je velik del rezerve, ki je na voljo v predhodnem predlogu proračuna za leto 2009, in sicer 107,54 milijona EUR od 243,6 milijona EUR, povsem umeten, ker je posledica tega zmanjšanja; zaskrbljen poudarja, da bo treba te „prihranke“ pri financiranju jamstvenega sklada iz proračuna 2009 „poplačati“ z večjimi odhodki v prihodnjih letih, tako da bodo rezerve v razdelku 4 še manjše, kot se predvideva zdaj;

| 67. | poudarja, da institucionalna izvedba mesta visokega predstavnika, predsednika Evropskega sveta in evropske službe za zunanjepolitično delovanje še ni opredeljena, zato je treba postopno dati na razpolago potrebna proračunska sredstva, ko bosta obseg in vloga nove organizacijske strukture postala jasnejša; poudarja, da niti institucionalne spremembe niti nove določbe skupne varnostne in obrambne politike ne smejo še dodatno obremeniti trenutno raven odobritev za prevzem obveznosti v okviru razdelka 4; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da institucionalna izvedba mesta visokega predstavnika, predsednika Evropskega sveta in evropske službe za zunanjepolitično delovanje še ni opredeljena, zato je treba postopno dati na razpolago potrebna proračunska sredstva, ko bosta obseg in vloga nove organizacijske strukture postala jasnejša; poudarja, da niti institucionalne spremembe niti nove določbe skupne varnostne in obrambne politike ne smejo še dodatno obremeniti trenutno raven odobritev za prevzem obveznosti v okviru razdelka 4;

| 68. | poudarja politično pomembnost pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki jih je sprejel proračunski organ v skladu z razdelkom 4; poziva Komisijo, naj jih pravočasno in dejavno izvaja ter pri tem v celoti uporabi dodeljena proračunska sredstva; |
| --- | --- |

68.

poudarja politično pomembnost pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki jih je sprejel proračunski organ v skladu z razdelkom 4; poziva Komisijo, naj jih pravočasno in dejavno izvaja ter pri tem v celoti uporabi dodeljena proračunska sredstva;

Razdelek 5

| 69. | ugotavlja, da so predlagani skupni upravni odhodki za 5 % večji kot leta 2008 in znašajo 7 647,9 milijona EUR, v primerjavi s 7 281,5 milijona EUR v letu 2008, in da je razlika do zgornje meje finančnega okvira v znesku 129,1 milijona EUR zelo majhna (ustreza 1,7 % vseh odhodkov v razdelku); |
| --- | --- |

69.

ugotavlja, da so predlagani skupni upravni odhodki za 5 % večji kot leta 2008 in znašajo 7 647,9 milijona EUR, v primerjavi s 7 281,5 milijona EUR v letu 2008, in da je razlika do zgornje meje finančnega okvira v znesku 129,1 milijona EUR zelo majhna (ustreza 1,7 % vseh odhodkov v razdelku);

| 70. | odobrava, da so nova delovna mesta, ki jih je zahtevala Komisija, res samo tista, ki jih je že prej napovedala kot preostanek 250 delovnih mest zaradi širitve EU-2, vendar kljub temu ugotavlja, da je predlagano povečanje upravnih odhodkov večje kot povprečno povečanje celotnega proračuna; se zaveda, da so glavni razlogi za to bržkone stroški indeksacije plač in pokojnin, delno pa tudi nepremičninska politika; poudarja, da bodo mogoče v letu 2009 postale potrebne dodatne spremembe, če bo lizbonska pogodba postala veljavna; glede tega je odločen natančno pregledati upravne odhodke v medinstitucionalnem okviru in preučiti potrebe institucij za leto 2009 in naprej; |
| --- | --- |

70.

odobrava, da so nova delovna mesta, ki jih je zahtevala Komisija, res samo tista, ki jih je že prej napovedala kot preostanek 250 delovnih mest zaradi širitve EU-2, vendar kljub temu ugotavlja, da je predlagano povečanje upravnih odhodkov večje kot povprečno povečanje celotnega proračuna; se zaveda, da so glavni razlogi za to bržkone stroški indeksacije plač in pokojnin, delno pa tudi nepremičninska politika; poudarja, da bodo mogoče v letu 2009 postale potrebne dodatne spremembe, če bo lizbonska pogodba postala veljavna; glede tega je odločen natančno pregledati upravne odhodke v medinstitucionalnem okviru in preučiti potrebe institucij za leto 2009 in naprej;

| 71. | kljub večjemu obsegu informacij, ki jih je prejel, in vnaprejšnji oceni Komisije, da izvajalske agencije povečujejo kakovost programov EU, meni, da je treba nekatere finančne oziroma upravne posledice za razdelek 5 podrobneje pojasniti; je denimo osupel, da se bo zaradi odprtja 947 novih delovnih mest v dveh raziskovalnih agencijah (kot je navedeno v načrtu nadaljnjih ukrepov po pregledu) v oddelkih Komisije sočasno zaprlo samo 117 delovnih mest; |
| --- | --- |

71.

kljub večjemu obsegu informacij, ki jih je prejel, in vnaprejšnji oceni Komisije, da izvajalske agencije povečujejo kakovost programov EU, meni, da je treba nekatere finančne oziroma upravne posledice za razdelek 5 podrobneje pojasniti; je denimo osupel, da se bo zaradi odprtja 947 novih delovnih mest v dveh raziskovalnih agencijah (kot je navedeno v načrtu nadaljnjih ukrepov po pregledu) v oddelkih Komisije sočasno zaprlo samo 117 delovnih mest;

| 72. | je zaskrbljen, ker so sedanja prizadevanja Komisije za najem zunanjih izvajalcev skupaj z zadnjimi spremembami Kadrovskih predpisov privedla do stanja, da vse večje število zaposlenih v institucijah EU ni razvidno iz kadrovskih načrtov institucij, kot jih je sprejel proračunski organ, in tudi ni plačano iz razdelka 5 večletnega finančnega okvira; resnično obžaluje to nepreglednost, ki zadeva tudi zaposlovanje nacionalnih strokovnjakov; poziva, naj se pripravi javno in temeljito razpravo o prihodnosti evropskega upravljanja, v kateri bodo sodelovale vse interesne skupine; |
| --- | --- |

72.

je zaskrbljen, ker so sedanja prizadevanja Komisije za najem zunanjih izvajalcev skupaj z zadnjimi spremembami Kadrovskih predpisov privedla do stanja, da vse večje število zaposlenih v institucijah EU ni razvidno iz kadrovskih načrtov institucij, kot jih je sprejel proračunski organ, in tudi ni plačano iz razdelka 5 večletnega finančnega okvira; resnično obžaluje to nepreglednost, ki zadeva tudi zaposlovanje nacionalnih strokovnjakov; poziva, naj se pripravi javno in temeljito razpravo o prihodnosti evropskega upravljanja, v kateri bodo sodelovale vse interesne skupine;

| 73. | pozdravlja načrt nadaljnjih ukrepov po pregledu delovnih mest 2007, ki ga je nedavno prejel v odgovor na proračunska dopolnila k proračunu za leto 2008; namerava ta dokument natančno preučiti in oblikovati smernice za proračunski postopek 2009; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja načrt nadaljnjih ukrepov po pregledu delovnih mest 2007, ki ga je nedavno prejel v odgovor na proračunska dopolnila k proračunu za leto 2008; namerava ta dokument natančno preučiti in oblikovati smernice za proračunski postopek 2009;

| 74. | sprašuje Komisijo, kakšne ukrepe izvaja, da bi upravno breme v EU zmanjšala za 25 % do leta 2012 in preučila, ali je zamisel službe „vse na enem mestu“, ki naj bi omejila birokracijo, v prihodnje uresničljiva; |
| --- | --- |

74.

sprašuje Komisijo, kakšne ukrepe izvaja, da bi upravno breme v EU zmanjšala za 25 % do leta 2012 in preučila, ali je zamisel službe „vse na enem mestu“, ki naj bi omejila birokracijo, v prihodnje uresničljiva;

| 75. | namerava pregledati upravne odhodke in kadrovske zahteve drugih institucij, da bi povečal učinkovitost, vključno s prerazporeditvijo zaposlenih v skladu s prednostnimi nalogami, kjer je le mogoče; ugotavlja, da so druge institucije v povprečju predlagale povečanje odhodkov za 4,8 %, z 2 673,8 milijona EUR na 2 803,2 milijona EUR, kar je le nekoliko manj, kot je predlagala Komisija; |
| --- | --- |

75.

namerava pregledati upravne odhodke in kadrovske zahteve drugih institucij, da bi povečal učinkovitost, vključno s prerazporeditvijo zaposlenih v skladu s prednostnimi nalogami, kjer je le mogoče; ugotavlja, da so druge institucije v povprečju predlagale povečanje odhodkov za 4,8 %, z 2 673,8 milijona EUR na 2 803,2 milijona EUR, kar je le nekoliko manj, kot je predlagala Komisija;

Razdelek 6

| 76. | ugotavlja, da obveznosti in plačila v letu 2009, zadnjem letu proračunske kompenzacije za Bolgarijo in Romunijo, znašajo 209,1 milijona EUR, kar je 1,2 % več kakor v letu 2008; razlika do zgornje meje je tako majhna in znaša 0,9 milijona EUR; |
| --- | --- |

76.

ugotavlja, da obveznosti in plačila v letu 2009, zadnjem letu proračunske kompenzacije za Bolgarijo in Romunijo, znašajo 209,1 milijona EUR, kar je 1,2 % več kakor v letu 2008; razlika do zgornje meje je tako majhna in znaša 0,9 milijona EUR;

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 77. | obžaluje, da Komisija v predhodnem predlogu proračuna v splošnem ni predvidela sredstev za prevzem obveznosti za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, zato se bodo morali financirati iz rezerv v ustreznih razdelkih večletnega finančnega okvira; je začuden, da pri tem splošnem pravilu obstaja nekaj izjem, saj so v predhodnem predlogu proračuna že predvidena sredstva za prevzem obveznosti za manjše število pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki se Komisiji zdijo zanimivi; |
| --- | --- |

77.

obžaluje, da Komisija v predhodnem predlogu proračuna v splošnem ni predvidela sredstev za prevzem obveznosti za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, zato se bodo morali financirati iz rezerv v ustreznih razdelkih večletnega finančnega okvira; je začuden, da pri tem splošnem pravilu obstaja nekaj izjem, saj so v predhodnem predlogu proračuna že predvidena sredstva za prevzem obveznosti za manjše število pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki se Komisiji zdijo zanimivi;

| 78. | opozarja na obveznost Komisije, da za enoletne ukrepe v skladu s točko 46(a) Medinstitucionalnega sporazuma navede večletne ocene in razlike, ki ostanejo do odobrenih zgornjih mej; |
| --- | --- |

78.

opozarja na obveznost Komisije, da za enoletne ukrepe v skladu s točko 46(a) Medinstitucionalnega sporazuma navede večletne ocene in razlike, ki ostanejo do odobrenih zgornjih mej;

| 79. | poudarja, da Medinstitucionalni sporazum omogoča, da se v vsakem proračunu za pilotne projekte nameni skupno 40 milijonov EUR, za pripravljalne ukrepe pa skupno 100 milijonov EUR, od tega največ 50 milijonov EUR za nove pripravljalne ukrepe; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da Medinstitucionalni sporazum omogoča, da se v vsakem proračunu za pilotne projekte nameni skupno 40 milijonov EUR, za pripravljalne ukrepe pa skupno 100 milijonov EUR, od tega največ 50 milijonov EUR za nove pripravljalne ukrepe;

| 80. | potrjuje namero, ki jo je že izrazil v omenjeni resoluciji z dne 24. aprila 2008, da bo porabil celotni znesek, predviden za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v Medinstitucionalnem sporazumu, če bo to potrebno zaradi števila in obsega predlaganih projektov in ukrepov, ker meni, da so nujno potrebno orodje, s katerim lahko Parlament spodbuja nove politike v interesu evropskih državljanov; |
| --- | --- |

80.

potrjuje namero, ki jo je že izrazil v omenjeni resoluciji z dne 24. aprila 2008, da bo porabil celotni znesek, predviden za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v Medinstitucionalnem sporazumu, če bo to potrebno zaradi števila in obsega predlaganih projektov in ukrepov, ker meni, da so nujno potrebno orodje, s katerim lahko Parlament spodbuja nove politike v interesu evropskih državljanov;

| 81. | opominja, da je Parlament v proračunskem letu 2008 sprejel pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v znesku 107,32 milijona EUR odobritev za prevzem obveznosti: v podrazdelku 1a za 38 milijonov EUR, v razdelku 2 za 25,15 milijona EUR, v podrazdelku 3a za 3 milijone EUR, v podrazdelku 3b za 9,5 milijona EUR in v razdelku 4 za 31,67 milijona EUR; |
| --- | --- |

81.

opominja, da je Parlament v proračunskem letu 2008 sprejel pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v znesku 107,32 milijona EUR odobritev za prevzem obveznosti: v podrazdelku 1a za 38 milijonov EUR, v razdelku 2 za 25,15 milijona EUR, v podrazdelku 3a za 3 milijone EUR, v podrazdelku 3b za 9,5 milijona EUR in v razdelku 4 za 31,67 milijona EUR;

| 82. | poudarja, da če se bo Parlament v letu 2009 odločil za podoben obseg financiranja pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, bo porabil skoraj polovico razpoložljive rezerve v razdelkih 1a in 3b, čeprav odhodki za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v letu 2008 niso dosegli zgornje meje, predvidene v Medinstitucionalnem sporazumu; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da če se bo Parlament v letu 2009 odločil za podoben obseg financiranja pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, bo porabil skoraj polovico razpoložljive rezerve v razdelkih 1a in 3b, čeprav odhodki za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v letu 2008 niso dosegli zgornje meje, predvidene v Medinstitucionalnem sporazumu;

| 83. | je pripravljen v skladu z delom D priloge II Medinstitucionalnega sporazuma pred poletnimi parlamentarnimi počitnicami Komisiji predložiti prvi začasni seznam pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki jih namerava predlagati v proračunskem postopku 2009, da bi omogočil oblikovanje uravnoteženega in skladnega končnega paketa; poudarja, da seznam ne izključuje dejstva, da posamezni poslanci Parlamenta, specializirani odbori in politične skupine ne predstavijo drugih predlogov ali sprememb pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov na prvi jesenski obravnavi; vztraja, da mora biti v ta namen v vseh razdelkih in podrazdelkih proračuna na voljo zadostna rezerva; |
| --- | --- |

83.

je pripravljen v skladu z delom D priloge II Medinstitucionalnega sporazuma pred poletnimi parlamentarnimi počitnicami Komisiji predložiti prvi začasni seznam pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki jih namerava predlagati v proračunskem postopku 2009, da bi omogočil oblikovanje uravnoteženega in skladnega končnega paketa; poudarja, da seznam ne izključuje dejstva, da posamezni poslanci Parlamenta, specializirani odbori in politične skupine ne predstavijo drugih predlogov ali sprememb pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov na prvi jesenski obravnavi; vztraja, da mora biti v ta namen v vseh razdelkih in podrazdelkih proračuna na voljo zadostna rezerva;

| 84. | želi s Komisijo in Svetom preučiti načine za uveljavitev poziva Parlamenta za evropskega odposlanca za pravice žensk; |
| --- | --- |

84.

želi s Komisijo in Svetom preučiti načine za uveljavitev poziva Parlamenta za evropskega odposlanca za pravice žensk;

Agencije

| 85. | ugotavlja, da so se v predhodnem predlogu proračuna obveznosti za decentralizirane agencije povečale za 1,76 % na 563,9 milijona EUR, plačila pa so se zmanjšala za 1 % na 6 milijonov EUR; |
| --- | --- |

85.

ugotavlja, da so se v predhodnem predlogu proračuna obveznosti za decentralizirane agencije povečale za 1,76 % na 563,9 milijona EUR, plačila pa so se zmanjšala za 1 % na 6 milijonov EUR;

| 86. | opozarja, da so se proračunska sredstva – kljub temu neznatnemu povečanju obveznosti, če upoštevamo vse agencije – za skupino agencij iz razdelka 1a v primerjavi s proračunom za leto 2008 zmanjšala za 3,29 % oziroma 8,9 milijona EUR, kar je v skladu s sklepom proračunskega organa na usklajevalnem sestanku novembra 2008, da se uvede linearno zmanjšanje za 50 milijonov EUR v obdobju 2009–2013, in sicer zaradi financiranja programa Galileo; |
| --- | --- |

86.

opozarja, da so se proračunska sredstva – kljub temu neznatnemu povečanju obveznosti, če upoštevamo vse agencije – za skupino agencij iz razdelka 1a v primerjavi s proračunom za leto 2008 zmanjšala za 3,29 % oziroma 8,9 milijona EUR, kar je v skladu s sklepom proračunskega organa na usklajevalnem sestanku novembra 2008, da se uvede linearno zmanjšanje za 50 milijonov EUR v obdobju 2009–2013, in sicer zaradi financiranja programa Galileo;

| 87. | ugotavlja, da to zmanjšanje za agencije v razdelku 1a ni bilo linearno, kot je bilo predvideno v sklepih z usklajevalnega srečanja; namerava podrobno preučiti stopnjo in porazdelitev proračunskih zmanjšanj; znova ponavlja, da o teh predlogih Komisije odloča proračunskih organ; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da to zmanjšanje za agencije v razdelku 1a ni bilo linearno, kot je bilo predvideno v sklepih z usklajevalnega srečanja; namerava podrobno preučiti stopnjo in porazdelitev proračunskih zmanjšanj; znova ponavlja, da o teh predlogih Komisije odloča proračunskih organ;

| 88. | namerava posvetiti posebno pozornost izvrševanju proračuna agencij in podrobno preučiti morebitne presežke ter tako poskrbeti, da se pri oblikovanju proračunov agencij za leto 2009 upoštevajo namenski prejemki; |
| --- | --- |

88.

namerava posvetiti posebno pozornost izvrševanju proračuna agencij in podrobno preučiti morebitne presežke ter tako poskrbeti, da se pri oblikovanju proračunov agencij za leto 2009 upoštevajo namenski prejemki;

| 89. | obžaluje dejstvo, da Komisija proračunskemu organu še vedno ni predložila podrobnih podatkov o tem, kako namerava financirati dve novi agenciji, o katerih trenutno poteka razprava in od katerih je ena že vključena v predhodni predlog proračuna za leto 2009 z zaznamkom „p.m.“, in poziva Komisijo, da čim prej jasno določi nadaljnje informacije o tej zadevi; je sklenil, da bi bilo treba glede na trenutno stanje razlik do zgornje meje za financiranje novih organov, ki delno izvajajo upravne naloge, preučiti vse možnosti, ki jih ponuja Medinstitucionalni sporazum; opozarja, da se v skladu s točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma potrebuje predhodno soglasje proračunskega organa glede financiranja katere koli nove agencije; |
| --- | --- |

89.

obžaluje dejstvo, da Komisija proračunskemu organu še vedno ni predložila podrobnih podatkov o tem, kako namerava financirati dve novi agenciji, o katerih trenutno poteka razprava in od katerih je ena že vključena v predhodni predlog proračuna za leto 2009 z zaznamkom „p.m.“, in poziva Komisijo, da čim prej jasno določi nadaljnje informacije o tej zadevi; je sklenil, da bi bilo treba glede na trenutno stanje razlik do zgornje meje za financiranje novih organov, ki delno izvajajo upravne naloge, preučiti vse možnosti, ki jih ponuja Medinstitucionalni sporazum; opozarja, da se v skladu s točko 47 Medinstitucionalnega sporazuma potrebuje predhodno soglasje proračunskega organa glede financiranja katere koli nove agencije;

| 90. | je zaskrbljen, da bo financiranje obstoječih in prihodnjih decentraliziranih agencij zmanjšalo rezerve v razdelkih večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da Medinstitucionalni sporazum Komisijo zavezuje, da pri pripravi predloga o ustanovitvi novih decentraliziranih agencij oceni proračunske posledice za zadevni razdelek; bo poskušal zagotoviti, da bo delovanje decentraliziranih agencij prinašalo dodano vrednost ter koristilo interesom državljanov EU; |
| --- | --- |

90.

je zaskrbljen, da bo financiranje obstoječih in prihodnjih decentraliziranih agencij zmanjšalo rezerve v razdelkih večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da Medinstitucionalni sporazum Komisijo zavezuje, da pri pripravi predloga o ustanovitvi novih decentraliziranih agencij oceni proračunske posledice za zadevni razdelek; bo poskušal zagotoviti, da bo delovanje decentraliziranih agencij prinašalo dodano vrednost ter koristilo interesom državljanov EU;

| 91. | pozdravlja namero Komisije, da bo spodbujala medinstitucionalni dialog o vlogi vseh organov, opredeljenih v členu 185 finančne uredbe, in njihovem mestu v evropskem upravljanju; znova poudarja, da je treba na medinstitucionalni ravni zagotoviti sistematično uporabo postopka iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

91.

pozdravlja namero Komisije, da bo spodbujala medinstitucionalni dialog o vlogi vseh organov, opredeljenih v členu 185 finančne uredbe, in njihovem mestu v evropskem upravljanju; znova poudarja, da je treba na medinstitucionalni ravni zagotoviti sistematično uporabo postopka iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma;

Izvajalske agencije in druga prizadevanja za zunanje izvajanje

| 92. | ugotavlja, da se bodo vse nadaljnje širitve izvajalskih agencij in drugih priložnostnih organov financirale iz proračunskih sredstev zadevnih programov; kljub temu izraža zaskrbljenost, da se bodo zaradi širitve izvajalskih agencij in drugih organov zmanjšala operativna sredstva za programe, upravne naloge pa se bodo namesto iz razdelka 5 večletnega finančnega okvira financirale iz razdelkov za poslovanje; |
| --- | --- |

92.

ugotavlja, da se bodo vse nadaljnje širitve izvajalskih agencij in drugih priložnostnih organov financirale iz proračunskih sredstev zadevnih programov; kljub temu izraža zaskrbljenost, da se bodo zaradi širitve izvajalskih agencij in drugih organov zmanjšala operativna sredstva za programe, upravne naloge pa se bodo namesto iz razdelka 5 večletnega finančnega okvira financirale iz razdelkov za poslovanje;

| 93. | je zaskrbljen, da bi ustanavljanje izvajalskih agencij in drugih priložnostnih organov lahko privedlo do nepreglednega povečanja števila uradnikov in pogodbenih uslužbencev EU, zlasti če se število delovnih mest v povezanem generalnem direktoratu Komisije ne bo ustrezno zmanjšalo oziroma ne bo prerazporejeno; poziva k spoštovanju delovnih dogovorov glede ustanavljanja izvajalskih agencij (popravljeni kodeks ravnanja), zlasti glede parlamentarnega nadzora financiranja in zaposlovanja v agencijah; |
| --- | --- |

93.

je zaskrbljen, da bi ustanavljanje izvajalskih agencij in drugih priložnostnih organov lahko privedlo do nepreglednega povečanja števila uradnikov in pogodbenih uslužbencev EU, zlasti če se število delovnih mest v povezanem generalnem direktoratu Komisije ne bo ustrezno zmanjšalo oziroma ne bo prerazporejeno; poziva k spoštovanju delovnih dogovorov glede ustanavljanja izvajalskih agencij (popravljeni kodeks ravnanja), zlasti glede parlamentarnega nadzora financiranja in zaposlovanja v agencijah;

Sklepi in mandat za usklajevanje

| 94. | meni, da bi lahko bile te točke za proračunsko usklajevanje, ki naj bi potekalo julija 2008, še posebej zanimive:






  — | zadostna raven plačil; |
| --- | --- | --- |

94.

meni, da bi lahko bile te točke za proračunsko usklajevanje, ki naj bi potekalo julija 2008, še posebej zanimive:

—

zadostna raven plačil;

| — | spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja, zlasti kar zadeva stvarne potrebe v razdelku 4; |
| --- | --- |

—

spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja, zlasti kar zadeva stvarne potrebe v razdelku 4;

| — | obveznosti Komisije, da v zadevah v zvezi s solidarnostnim skladom EU in evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji, predloži spremembe proračuna, katerih edini namen je uporaba sredstev tega sklada, da bi se izognila zamudi pri dodeljevanju finančne pomoči; |
| --- | --- |

—

obveznosti Komisije, da v zadevah v zvezi s solidarnostnim skladom EU in evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji, predloži spremembe proračuna, katerih edini namen je uporaba sredstev tega sklada, da bi se izognila zamudi pri dodeljevanju finančne pomoči;

| — | primerno odzivanje na zahteve za pomoč v obliki hrane in varnost hrane; |
| --- | --- |

—

primerno odzivanje na zahteve za pomoč v obliki hrane in varnost hrane;

| — | Svet mora zagotoviti številčne podatke o finančnih posledicah prej omenjenih sklepov predsedstva v skladu z določbami Finančne uredbe, zlasti člena 28; je pripravljen začeti pogajanja, tudi če bo treba uporabiti vsa sredstva, ki jih zagotavlja Medinstitucionalni sporazum; |
| --- | --- |

—

Svet mora zagotoviti številčne podatke o finančnih posledicah prej omenjenih sklepov predsedstva v skladu z določbami Finančne uredbe, zlasti člena 28; je pripravljen začeti pogajanja, tudi če bo treba uporabiti vsa sredstva, ki jih zagotavlja Medinstitucionalni sporazum;

| — | stanje v zvezi z izvajanjem točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma in točke 5(N) akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2006)0009); |
| --- | --- |

—

stanje v zvezi z izvajanjem točke 44 Medinstitucionalnega sporazuma in točke 5(N) akcijskega načrta Komisije za integriran okvir notranje kontrole (KOM(2006)0009);

| — | zadostna sredstva za Evropo državljanov; |
| --- | --- |

—

zadostna sredstva za Evropo državljanov;

| — | začasne namere proračunskega organa glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

začasne namere proračunskega organa glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov;

| — | jasna sestava proračuna, zlasti kar zadeva upravne odhodke in človeške vire, vključno z zunanjim izvajanjem nalog; |
| --- | --- |

—

jasna sestava proračuna, zlasti kar zadeva upravne odhodke in človeške vire, vključno z zunanjim izvajanjem nalog;

| — | zadostna proračunska sredstva, ki bodo omogočila odziv na prednostne naloge EU: konkurenčnost za rast in zaposlovanje, boj proti podnebnim spremembam v skladu z akcijskim načrtom z Balija in spodbujanje trajnostne Evrope ter uresničevanje skupne politike priseljevanja; |
| --- | --- |

—

zadostna proračunska sredstva, ki bodo omogočila odziv na prednostne naloge EU: konkurenčnost za rast in zaposlovanje, boj proti podnebnim spremembam v skladu z akcijskim načrtom z Balija in spodbujanje trajnostne Evrope ter uresničevanje skupne politike priseljevanja;

| — | zavezanost Sveta k izboljšanju informacijske strategije EU na strokoven način ob tesnem sodelovanju s Parlamentom in Komisijo; |
| --- | --- |

—

zavezanost Sveta k izboljšanju informacijske strategije EU na strokoven način ob tesnem sodelovanju s Parlamentom in Komisijo;

| 95. | obžaluje navado Sveta ministrov, da izvaja linearna zmanjšanja že v okviru prve obravnave proračuna EU, brez posredovanja jasnih obrazložitev; poziva Svet, naj pri sprejetju predloga proračuna preuči vsak proračunski element posebej, pri tem pa uporabi merila učinkovitosti, gospodarnosti in evropske dodane vrednosti; opozarja, da je oblikovanje proračuna EU temeljni politični akt, ki ne more odgovarjati samo računovodski logiki, in od Sveta pričakuje, da vzpostavi instrumente pravega političnega dialoga z Evropskim parlamentom v okviru tega proračunskega postopka; |
| --- | --- |

95.

obžaluje navado Sveta ministrov, da izvaja linearna zmanjšanja že v okviru prve obravnave proračuna EU, brez posredovanja jasnih obrazložitev; poziva Svet, naj pri sprejetju predloga proračuna preuči vsak proračunski element posebej, pri tem pa uporabi merila učinkovitosti, gospodarnosti in evropske dodane vrednosti; opozarja, da je oblikovanje proračuna EU temeljni politični akt, ki ne more odgovarjati samo računovodski logiki, in od Sveta pričakuje, da vzpostavi instrumente pravega političnega dialoga z Evropskim parlamentom v okviru tega proračunskega postopka;

*

* *

| 96. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

96.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2008/371/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 128, 16.5.2008, str. 8).

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0174.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0175.

(4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

---

Sreda, 9. julija 2008

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/121 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/121

---

Sreda, 9. julij 2008Spremembe Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti ***II

P6_TA(2008)0340

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti (Direktiva o varnosti na železnicah) (16133/3/2007 — C6-0129/2008 — 2006/0272(COD))

2009/C 294 E/41

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (16133/3/2007 — C6-0129/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0784),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0223/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 122 E, 20.5.2008, str. 10.

(2)  Sprejeta besedila, 29.11.2007, P6_TA(2007)0557.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC2-COD(2006)0272

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../EC Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2004/49/ES o varnosti na železnicah Skupnosti (Direktiva o varnosti na železnicah)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2008/110/ES.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/122

---

Sreda, 9. julij 2008Spremembe Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije ***II

P6_TA(2008)0341

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji) (16138/3/2007 — C6-0131/2008 — 2006/0274(COD))

2009/C 294 E/42

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta (16138/3/2007 — C6-0131/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0785),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0210/2008),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 93 E, 15.4.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, 29.11.2007, P6_TA(2007)0558.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC2-COD(2006)0274

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 881/2004 o ustanovitvi Evropske železniške agencije (Uredba o Agenciji)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 1335/2008.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/123

---

Sreda, 9. julij 2008Pravila za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) ***II

P6_TA(2008)0342

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o Skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (16160/4/2007 — C6-0176/2008 — 2006/0130(COD))

2009/C 294 E/43

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (16160/4/2007 — C6-0176/2008) (1),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (2) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0396),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za promet in turizem (A6-0264/2008),

| 1. | odobri skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem;

| 3. | naroča svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

naroča svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

| 4. | naroča svojemu generalnemu sekretarju, naj, takoj ko bo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, akt podpiše in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroča svojemu generalnemu sekretarju, naj, takoj ko bo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, akt podpiše in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 129 E, 27.5.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, 11.7.2007, P6_TA(2007)0337.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/124

---

Sreda, 9. julij 2008Program Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine ***I

P6_TA(2008)0343

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Posodobitev evropske statistike podjetij in trgovine (MEETS) (KOM(2007)0433 — C6-0234/2007 — 2007/0156(COD))

2009/C 294 E/44

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0433),

ob upoštevanju členov 251(2) in 285 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0234/2007),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za proračun (A6-0240/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | meni, da morajo biti finančna sredstva, navedena v zakonodajnem predlogu, usklajena z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, kot je bil spremenjen s Sklepom 2008/371/ES (2), in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu s točko 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006; |
| --- | --- |

2.

meni, da morajo biti finančna sredstva, navedena v zakonodajnem predlogu, usklajena z zgornjo mejo podrazdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, kot je bil spremenjen s Sklepom 2008/371/ES (2), in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu s točko 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 128, 16.5.2008, str. 8.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC1-COD(2007)0156

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi Programa za posodobitev evropskih statistik podjetij in trgovine (MEETS)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 1297/2008/ES.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/125

---

Sreda, 9. julij 2008Baterije in akumulatorji ter odpadne baterije in akumulatorji ***I

P6_TA(2008)0344

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede člena 6(2) o dajanju baterij in akumulatorjev na trg (KOM(2008)0211 — C6-0165/2008 — 2008/0081(COD))

2009/C 294 E/45

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0211),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0165/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0244/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC1-COD(2008)0081

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih glede dajanja baterij in akumulatorjev na trg

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2008/103/ES.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/126

---

Sreda, 9. julij 2008Omejitve pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov ***I

P6_TA(2008)0345

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilenedifenil diizocianata, cikloheksana in amonijevega nitrata (KOM(2007)0559 — C6-0327/2007 — 2007/0200(COD))

2009/C 294 E/46

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0559),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0327/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0135/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC1-COD(2007)0200

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov 2-(2-metoksietoksi)etanola, 2-(2-butoksietoksi)etanola, metilenedifenil diizocianata, cikloheksana in amonijevega nitrata

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Odločbi št. 1348/2008/ES.)

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/127 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/127

---

Sreda, 9. julij 2008Pogoji za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ***I

P6_TA(2008)0346

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (KOM(2007)0532 — C6-0319/2007 — 2007/0199(COD))

2009/C 294 E/47

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0532),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0319/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A6-0253/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC1-COD(2007)0199

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj notranjega trga s plinom, ki se postopoma uvaja od leta 1999, je zagotavljanje resnične izbire vsem potrošnikom v Skupnosti, bodisi državljanom bodisi podjetjem, novih poslovnih priložnosti in več čezmejnega trgovanja, da bi zagotovili večjo učinkovitost, konkurenčne cene
  ,
  višje standarde storitev
  in dostop čim večjemu številu ljudi
  ter prispevali k zanesljivosti oskrbe in trajnosti. |
| --- | --- |

(1)

Cilj notranjega trga s plinom, ki se postopoma uvaja od leta 1999, je zagotavljanje resnične izbire vsem potrošnikom v Skupnosti, bodisi državljanom bodisi podjetjem, novih poslovnih priložnosti in več čezmejnega trgovanja, da bi zagotovili večjo učinkovitost, konkurenčne cene
  ,
  višje standarde storitev
  in dostop čim večjemu številu ljudi
  ter prispevali k zanesljivosti oskrbe in trajnosti.

| (2) | Direktiva ║ 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom ║ (4) in Uredba (ES) št. 1775/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (5) sta znatno prispevali k oblikovanju takega notranjega trga s plinom. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva ║ 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom ║ (4) in Uredba (ES) št. 1775/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (5) sta znatno prispevali k oblikovanju takega notranjega trga s plinom.

| (3) | Vendar trenutno nobenemu podjetju v Skupnosti ni mogoče zagotoviti pravice, da prodaja plin v vsaki državi članici pod enakimi pogoji, brez diskriminacije ali ovir. Zlasti še ne obstajata nediskriminatoren dostop do omrežij in enako učinkovita raven regulativnega nadzora v vseh državah članicah
  , ločeni trgi pa še vedno ostajajo
  . |
| --- | --- |

(3)

Vendar trenutno nobenemu podjetju v Skupnosti ni mogoče zagotoviti pravice, da prodaja plin v vsaki državi članici pod enakimi pogoji, brez diskriminacije ali ovir. Zlasti še ne obstajata nediskriminatoren dostop do omrežij in enako učinkovita raven regulativnega nadzora v vseh državah članicah
  , ločeni trgi pa še vedno ostajajo
  .

| (4) | Kot prvi korak pri integraciji trgov in za dokončno vzpostavitev notranjega trga s plinom bi bilo treba doseči zadostno raven čezmejne povezovalne zmogljivosti za plin. |
| --- | --- |

(4)

Kot prvi korak pri integraciji trgov in za dokončno vzpostavitev notranjega trga s plinom bi bilo treba doseči zadostno raven čezmejne povezovalne zmogljivosti za plin.

| (5) | Komisija je v svojem sporočilu z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“║ poudarila pomen vzpostavitve notranjega trga s plinom in zagotavljanja enakovrednih pogojev za vse plinske družbe v Skupnosti. Sporočili Komisije z istega dne o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo ║ ter v zvezi s preiskavo Komisije ║ na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1/2003 v panogi plina in elektroenergetski panogi ║ sta pokazali, da obstoječa pravila in ukrepi
  niso bili zadostno preneseni v vseh državah članicah, zaradi česar cilj
  dobro delujočega notranjega trga
  še ni zadovoljivo dosežen
  . |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v svojem sporočilu z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“║ poudarila pomen vzpostavitve notranjega trga s plinom in zagotavljanja enakovrednih pogojev za vse plinske družbe v Skupnosti. Sporočili Komisije z istega dne o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo ║ ter v zvezi s preiskavo Komisije ║ na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1/2003 v panogi plina in elektroenergetski panogi ║ sta pokazali, da obstoječa pravila in ukrepi
  niso bili zadostno preneseni v vseh državah članicah, zaradi česar cilj
  dobro delujočega notranjega trga
  še ni zadovoljivo dosežen
  .

| (6) | Uredbo (ES) št. 1775/2005 je treba prilagoditi v skladu s temi sporočili, da bi izboljšali regulativni okvir notranjega trga s plinom. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 1775/2005 je treba prilagoditi v skladu s temi sporočili, da bi izboljšali regulativni okvir notranjega trga s plinom.

| (7) | Zlasti
  so potrebni vzpostavitev fizičnih povezav med plinskimi omrežji ter
  večje sodelovanje in usklajevanje med upravljavci prenosnega sistema, da bi zagotovili postopno združljivost tehničnega in tržnega kodeksa za zagotavljanje in upravljanje dejanskega
  in preglednega
  čezmejnega dostopa do prenosnih omrežij ter za zagotavljanje usklajenega in dovolj v prihodnost usmerjenega načrtovanja in dobrega tehničnega razvoja prenosnega sistema v Skupnosti z ustreznim upoštevanjem varovanja okolja ter spodbujali energetsko učinkovitost ter raziskave in inovacije, zlasti v zvezi z zagotavljanjem prodora obnovljivih virov energije in razširjanja nizkoogljične tehnologije. Upravljavci prenosnega omrežja morajo s svojimi omrežji upravljati v skladu s tem združljivim tehničnim in tržnim kodeksom. |
| --- | --- |

(7)

Zlasti
  so potrebni vzpostavitev fizičnih povezav med plinskimi omrežji ter
  večje sodelovanje in usklajevanje med upravljavci prenosnega sistema, da bi zagotovili postopno združljivost tehničnega in tržnega kodeksa za zagotavljanje in upravljanje dejanskega
  in preglednega
  čezmejnega dostopa do prenosnih omrežij ter za zagotavljanje usklajenega in dovolj v prihodnost usmerjenega načrtovanja in dobrega tehničnega razvoja prenosnega sistema v Skupnosti z ustreznim upoštevanjem varovanja okolja ter spodbujali energetsko učinkovitost ter raziskave in inovacije, zlasti v zvezi z zagotavljanjem prodora obnovljivih virov energije in razširjanja nizkoogljične tehnologije. Upravljavci prenosnega omrežja morajo s svojimi omrežji upravljati v skladu s tem združljivim tehničnim in tržnim kodeksom.

| (8) | Da bi zagotovili optimalno upravljanje omrežja za prenos plina v Skupnosti, bi bilo treba ustanoviti Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja. Njegove naloge bi morale biti izvedene v skladu s pravili konkurence Skupnosti, ki ostajajo veljavna za odločitve Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja. Njegove naloge bi morale biti točno določene, njihove delovne metode pa bi morale zagotavljati učinkovitost, reprezentativnost in preglednost. Glede na to, da je s pristopom na regionalni ravni možen učinkovitejši napredek, bi morali upravljavci prenosnega omrežja znotraj splošne strukture za sodelovanje vzpostaviti regionalne strukture ter hkrati zagotoviti združljivost rezultatov na regionalni ravni s kodeksi in naložbenimi načrti na ravni Skupnosti.
  Države članice bi morale spodbujati sodelovanje in spremljati učinkovitost omrežja na regionalni ravni. |
| --- | --- |

(8)

▐

| (9) | Za povečanje konkurenčnosti na likvidnih veleprodajnih trgih s plinom je ključnega pomena, da se s plinom lahko trguje neodvisno od njegove lokacije v omrežju. To je mogoče doseči le tako, da se omogoči uporabnikom omrežja, da neodvisno rezervirajo vhodno in izhodno zmogljivost in s tem prenašajo plin po območjih namesto po pogodbenih poteh. Na šestem Madridskem forumu je večina zainteresiranih strani že izrazila naklonjenost vhodno-izhodnim omrežjem za lažji razvoj konkurence. |
| --- | --- |

(9)

Za povečanje konkurenčnosti na likvidnih veleprodajnih trgih s plinom je ključnega pomena, da se s plinom lahko trguje neodvisno od njegove lokacije v omrežju. To je mogoče doseči le tako, da se omogoči uporabnikom omrežja, da neodvisno rezervirajo vhodno in izhodno zmogljivost in s tem prenašajo plin po območjih namesto po pogodbenih poteh. Na šestem Madridskem forumu je večina zainteresiranih strani že izrazila naklonjenost vhodno-izhodnim omrežjem za lažji razvoj konkurence.

| (10) | V plinskih omrežjih obstaja obsežna pogodbena prezasedenost. Načeli razreševanja prezasedenosti in dodeljevanja zmogljivosti za nove ali nedavno dogovorjene pogodbe torej temeljita na sprostitvi neizkoriščenih zmogljivosti, tako da se uporabnikom omrežja omogoči, da dajo v podzakup ali ponovno prodajo svoje pogodbene zmogljivosti, upravljavci prenosnega omrežja pa so obvezani, da neizkoriščene zmogljivosti ponudijo na trgu vsaj en dan vnaprej in kot prekinljivo zmogljivost. Zaradi velikega deleža obstoječih pogodb in potrebe po ustvarjanju resnično enakovrednih pogojev med uporabniki novih in obstoječih zmogljivosti je treba ti načeli uporabiti za vse pogodbene zmogljivosti, vključno z obstoječimi pogodbami. |
| --- | --- |

(10)

V plinskih omrežjih obstaja obsežna pogodbena prezasedenost. Načeli razreševanja prezasedenosti in dodeljevanja zmogljivosti za nove ali nedavno dogovorjene pogodbe torej temeljita na sprostitvi neizkoriščenih zmogljivosti, tako da se uporabnikom omrežja omogoči, da dajo v podzakup ali ponovno prodajo svoje pogodbene zmogljivosti, upravljavci prenosnega omrežja pa so obvezani, da neizkoriščene zmogljivosti ponudijo na trgu vsaj en dan vnaprej in kot prekinljivo zmogljivost. Zaradi velikega deleža obstoječih pogodb in potrebe po ustvarjanju resnično enakovrednih pogojev med uporabniki novih in obstoječih zmogljivosti je treba ti načeli uporabiti za vse pogodbene zmogljivosti, vključno z obstoječimi pogodbami.

| (11) | Iz spremljanja trga, ki ga zadnja leta izvajajo nacionalni regulativni organi in Komisija, je razvidno, da trenutno veljavne zahteve po preglednosti in pravila glede dostopa do infrastrukture ne zadostujejo
  za zagotovitev pravega, dobro delujočega, učinkovitega in odprtega notranjega trga
  . |
| --- | --- |

(11)

Iz spremljanja trga, ki ga zadnja leta izvajajo nacionalni regulativni organi in Komisija, je razvidno, da trenutno veljavne zahteve po preglednosti in pravila glede dostopa do infrastrukture ne zadostujejo
  za zagotovitev pravega, dobro delujočega, učinkovitega in odprtega notranjega trga
  .

| (12) | Da lahko vsi udeleženci na trgu ocenijo splošno stanje glede povpraševanja in ponudbe ter prepoznajo razloge za gibanje veleprodajnih cen, je potreben enak dostop do podatkov, kar zadeva fizično stanje omrežja. To vključuje podrobnejše informacije o ponudbi in povpraševanju, zmogljivosti omrežja, pretoku in vzdrževanju, izravnavi in razpoložljivosti ter skladiščenju. Pomen teh informacij za delovanje notranjega trga s plinom zahteva odstranitev omejitev za objavo zaradi zaupnosti. |
| --- | --- |

(12)

Da lahko vsi udeleženci na trgu ocenijo splošno stanje glede povpraševanja in ponudbe ter prepoznajo razloge za gibanje veleprodajnih cen, je potreben enak dostop do podatkov, kar zadeva fizično stanje omrežja. To vključuje podrobnejše informacije o ponudbi in povpraševanju, zmogljivosti omrežja, pretoku in vzdrževanju, izravnavi in razpoložljivosti ter skladiščenju. Pomen teh informacij za delovanje notranjega trga s plinom zahteva odstranitev omejitev za objavo zaradi zaupnosti.

| (13) | Za večje zaupanje v trg mora biti udeležencem zagotovljeno, da je zlorabe mogoče
  učinkovito
  sankcionirati. Pristojnim organom bi bilo treba pooblastiti, da učinkovito raziščejo obtožbe glede tržnih zlorab. Zato potrebujejo pristojni organi dostop do podatkov, ki zagotavlja informacije o operativnih odločitvah dobaviteljev. Na trgu s plinom se vse te odločitve sporočajo upravljavcem omrežij v obliki rezervacij zmogljivosti, napovedi in realiziranega pretoka. Upravljavci omrežja morajo
  poskrbeti, da so
  te informacije ▐ na voljo
  in lahko dostopne
  pristojnim organom za določeno obdobje.
  Pristojni organi bi morali tudi redno spremljati, ali upravljavci prenosnega omrežja ravnajo v skladu s pravili
  . |
| --- | --- |

(13)

Za večje zaupanje v trg mora biti udeležencem zagotovljeno, da je zlorabe mogoče
  učinkovito
  sankcionirati. Pristojnim organom bi bilo treba pooblastiti, da učinkovito raziščejo obtožbe glede tržnih zlorab. Zato potrebujejo pristojni organi dostop do podatkov, ki zagotavlja informacije o operativnih odločitvah dobaviteljev. Na trgu s plinom se vse te odločitve sporočajo upravljavcem omrežij v obliki rezervacij zmogljivosti, napovedi in realiziranega pretoka. Upravljavci omrežja morajo
  poskrbeti, da so
  te informacije ▐ na voljo
  in lahko dostopne
  pristojnim organom za določeno obdobje.
  Pristojni organi bi morali tudi redno spremljati, ali upravljavci prenosnega omrežja ravnajo v skladu s pravili
  .

| (14) | Da se lahko dobavitelji uspešno potegujejo za gospodinjske odjemalce, ne smejo biti blokirani, ko hočejo vstopiti na nove maloprodajne trge. Zato morajo biti vsi udeleženci na trgu seznanjeni s pravili in odgovornostmi, ki urejajo dobavno verigo. Za spodbujanje integracije ║ trga Skupnosti morajo biti ta pravila in odgovornosti usklajena.
  Pristojni organi bi morali redno spremljati, ali udeleženci na trgu ravnajo v skladu s pravili
  . |
| --- | --- |

(14)

Da se lahko dobavitelji uspešno potegujejo za gospodinjske odjemalce, ne smejo biti blokirani, ko hočejo vstopiti na nove maloprodajne trge. Zato morajo biti vsi udeleženci na trgu seznanjeni s pravili in odgovornostmi, ki urejajo dobavno verigo. Za spodbujanje integracije ║ trga Skupnosti morajo biti ta pravila in odgovornosti usklajena.
  Pristojni organi bi morali redno spremljati, ali udeleženci na trgu ravnajo v skladu s pravili
  .

| (15) | Treba je
  radikalno
  izboljšati
  izvajanje veljavnih pravil
  , ker dostop do skladišč in obratov za utekočinjeni zemeljski plin (UZP)
  v nekaterih državah članicah
  ni zadosten. Spremljanje, ki ga je opravila Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (ERGEG), je pokazalo, da se prostovoljne smernice za dobro prakso dostopa tretjih strank za upravljavce skladišč, o katerih so se dogovorile vse interesne skupine na Madridskem forumu,
  v nekaterih primerih
  ne uporabljajo dovolj in morajo zato postati obvezujoče.
  Čeprav so bile prostovoljne smernice skoraj v celoti prenesene po vsej Evropski uniji, bodo kot obvezujoče povečale zaupanje upravljavcev v nediskriminacijski dostop do skladiščenja. |
| --- | --- |

(15)

Treba je
  radikalno
  izboljšati
  izvajanje veljavnih pravil
  , ker dostop do skladišč in obratov za utekočinjeni zemeljski plin (UZP)
  v nekaterih državah članicah
  ni zadosten. Spremljanje, ki ga je opravila Skupina evropskih regulatorjev za električno energijo in plin (ERGEG), je pokazalo, da se prostovoljne smernice za dobro prakso dostopa tretjih strank za upravljavce skladišč, o katerih so se dogovorile vse interesne skupine na Madridskem forumu,
  v nekaterih primerih
  ne uporabljajo dovolj in morajo zato postati obvezujoče.
  Čeprav so bile prostovoljne smernice skoraj v celoti prenesene po vsej Evropski uniji, bodo kot obvezujoče povečale zaupanje upravljavcev v nediskriminacijski dostop do skladiščenja.

| (16) | Uredba (ES) št. 1775/2005 določa, da bi bilo treba sprejeti nekatere ukrepe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). |
| --- | --- |

(16)

Uredba (ES) št. 1775/2005 določa, da bi bilo treba sprejeti nekatere ukrepe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).

| (17) | Sklep 1999/468/ES je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES (7), ki je uvedel regulativni postopek s pregledom, ki se uporablja za sprejetje izvedbenih ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, med drugim s črtanjem nekaterih takih določb ali z dopolnitvijo akta z dodajanjem novih nebistvenih določb. |
| --- | --- |

(17)

Sklep 1999/468/ES je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES (7), ki je uvedel regulativni postopek s pregledom, ki se uporablja za sprejetje izvedbenih ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, med drugim s črtanjem nekaterih takih določb ali z dopolnitvijo akta z dodajanjem novih nebistvenih določb.

| (18) | V skladu z izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (8) o Sklepu 2006/512/ES je treba instrumente, sprejete v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, ki so že v veljavi, prilagoditi v skladu z veljavnimi postopki, če naj se regulativni postopek s pregledom uporablja tudi zanje. |
| --- | --- |

(18)

V skladu z izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (8) o Sklepu 2006/512/ES je treba instrumente, sprejete v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, ki so že v veljavi, prilagoditi v skladu z veljavnimi postopki, če naj se regulativni postopek s pregledom uporablja tudi zanje.

| (19) | Komisiji bi treba podeliti pooblastila za sprejetje ukrepov, potrebnih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1775/2005, ║, da se zagotovi minimalna stopnja usklajenosti, ki je potrebna za doseganja cilja te uredbe. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Uredbe (ES) št. 1775/2005, med drugim z njenim dopolnjevanjem z dodajanjem novih nebistvenih določb, ║ jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(19)

Komisiji bi treba podeliti pooblastila za sprejetje ukrepov, potrebnih za izvajanje Uredbe (ES) št. 1775/2005, ║, da se zagotovi minimalna stopnja usklajenosti, ki je potrebna za doseganja cilja te uredbe. Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Uredbe (ES) št. 1775/2005, med drugim z njenim dopolnjevanjem z dodajanjem novih nebistvenih določb, ║ jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (20) | Uredbo (ES) št. 1775/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti — |
| --- | --- |

(20)

Uredbo (ES) št. 1775/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1775/2005 se spremeni:

| (1) | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1


  Predmet urejanja in področje uporabe

  Ta uredba ║:






  a) | uvaja nediskriminatorna pravila o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ob upoštevanju posebnosti nacionalnih in regionalnih trgov z namenom zagotovitve pravilnega delovanja notranjega trga s plinom; |
| --- | --- | --- |

(1)

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba ║:

a)

uvaja nediskriminatorna pravila o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina ob upoštevanju posebnosti nacionalnih in regionalnih trgov z namenom zagotovitve pravilnega delovanja notranjega trga s plinom;

| b) | uvaja nediskriminatorna pravila o pogojih za dostop do obratov za UZP in skladišč; |
| --- | --- |

b)

uvaja nediskriminatorna pravila o pogojih za dostop do obratov za UZP in skladišč;

| c) | spodbuja nastajanje▐ dobro delujočega in preglednega veleprodajnega trga
  z visoko stopnjo zanesljivosti oskrbe s plinom in zagotavljanju mehanizmov
  za usklajevanje
  pravil za dostop do omrežja za čezmejno izmenjavo plina
  . |
| --- | --- |

c)

spodbuja nastajanje▐ dobro delujočega in preglednega veleprodajnega trga
  z visoko stopnjo zanesljivosti oskrbe s plinom in zagotavljanju mehanizmov
  za usklajevanje
  pravil za dostop do omrežja za čezmejno izmenjavo plina
  .

Brez poseganja v člen 6a(4), se ta uredba ║ uporablja le za skladišča iz člena 19(3) ali (4) Direktive 2003/55/ES.

Zadeve iz prvega pododstavka vključujejo določitev usklajenih načel za tarife za dostop do omrežja ali metodologij za njihovo izračunavanje, zagotovitev storitev za dostop tretjih strank, določitev usklajenih načel za dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti, določitev zahtev po preglednosti, določitev pravil za izravnavo in obračunavanje odstopanj ter spodbujanje trgovanja z zmogljivostmi.“

| (2) | Člen 2 se spremeni:






  a) | odstavek 1 se spremeni kot sledi:








  i) | točka 1 se nadomesti z naslednjim
  :






  „
  1) | ‚prenos‘ pomeni prenos zemeljskega plina po tranzitnem plinovodu ali plinovodnem omrežju, ki v glavnem zajema visokotlačne plinovode, razen prenosa po plinovodu ali plinovodnem omrežju z namenom dostave odjemalcem ter po plinovodih ali plinovodnih omrežjih, ki povezujejo skladišča z lokalno distribucijo, ter na splošno razen prenosa po plinovodih, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina;
  “ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

Člen 2 se spremeni:

a)

odstavek 1 se spremeni kot sledi:

i)

točka 1 se nadomesti z naslednjim
  :

„
  1)

‚prenos‘ pomeni prenos zemeljskega plina po tranzitnem plinovodu ali plinovodnem omrežju, ki v glavnem zajema visokotlačne plinovode, razen prenosa po plinovodu ali plinovodnem omrežju z namenom dostave odjemalcem ter po plinovodih ali plinovodnih omrežjih, ki povezujejo skladišča z lokalno distribucijo, ter na splošno razen prenosa po plinovodih, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina;
  “

| ii) | dodajo se naslednje točke:







  „24. | ‚zmogljivosti obratov za UZP‘ pomenijo zmogljivosti terminala za UZP za utekočinjanje zemeljskega plina ali uvoz, raztovarjanje, sistemske storitve, prehodna skladišča in ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina (UZP); |
| --- | --- | --- |

ii)

dodajo se naslednje točke:

„24.

‚zmogljivosti obratov za UZP‘ pomenijo zmogljivosti terminala za UZP za utekočinjanje zemeljskega plina ali uvoz, raztovarjanje, sistemske storitve, prehodna skladišča in ponovno uplinjanje utekočinjenega zemeljskega plina (UZP);

| 25. | ‚prostor‘ pomeni količino plina, ki jo uporabnik skladišča lahko uporabi za skladiščenje plina; |
| --- | --- |

25.

‚prostor‘ pomeni količino plina, ki jo uporabnik skladišča lahko uporabi za skladiščenje plina;

| 26. | ‚zmogljivost odjema‘ pomeni stopnjo po kateri lahko uporabnik skladišča odjema plin iz objekta za skladiščenje; |
| --- | --- |

26.

‚zmogljivost odjema‘ pomeni stopnjo po kateri lahko uporabnik skladišča odjema plin iz objekta za skladiščenje;

| 27. | ‚zmogljivost oddaje‘ pomeni stopnjo po kateri lahko uporabnik skladišča oddaja plin v objekt za skladiščenje; |
| --- | --- |

27.

‚zmogljivost oddaje‘ pomeni stopnjo po kateri lahko uporabnik skladišča oddaja plin v objekt za skladiščenje;

| 28. | ‚zmogljivosti skladišča‘ pomenijo kakršno koli kombinacijo prostora, zmogljivosti oddaje in zmogljivosti odjema; |
| --- | --- |

28.

‚zmogljivosti skladišča‘ pomenijo kakršno koli kombinacijo prostora, zmogljivosti oddaje in zmogljivosti odjema;

| 29. | ‚Agencija‘ pomeni Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev]
   (9) |
| --- | --- |

29.

‚Agencija‘ pomeni Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, ustanovljeno z Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev]
   (9)

| b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „   Brez poseganja v opredelitve iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo tudi ustrezne opredelitve iz člena 2 Direktive 2003/55/ES, ki so pomembne za uporabo te direktive, razen opredelitve prenosa iz točke 3 ║ člena 2.
  Opredelitve v točkah 3 do 23 iz odstavka 1 tega člena glede prenosa se uporabljajo po analogiji za skladišča in obrate za UZP.“ |
| --- | --- |

b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„   Brez poseganja v opredelitve iz odstavka 1 tega člena se uporabljajo tudi ustrezne opredelitve iz člena 2 Direktive 2003/55/ES, ki so pomembne za uporabo te direktive, razen opredelitve prenosa iz točke 3 ║ člena 2.

Opredelitve v točkah 3 do 23 iz odstavka 1 tega člena glede prenosa se uporabljajo po analogiji za skladišča in obrate za UZP.“

| (3) | Po členu 2 se vstavijo naslednji členi ║:
  „Člen 2a


  Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin

  Vsi upravljavci prenosnega omrežja sodelujejo na ravni Skupnosti prek vzpostavitve Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin, da bi zagotovili optimalno upravljanje
  , usklajeno delovanje
  in dober tehnični razvoj evropskega omrežja za prenos plina
  ter spodbudili dokončno oblikovanje notranjega trga s plinom, čezmejne trgovine in delovanja trga energetike
  .

  Člen 2b


  Ustanovitev Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin

  1.   Upravljavci prenosnega omrežja za plin do ║ [...] ║ Komisiji in Agenciji predložijo osnutek statuta, seznam bodočih članov in osnutek poslovnika ▐ z namenom ustanovitve Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin.
  2.   V
  dveh mesecih
  po prejemu teh informacij Agencija
  po uradnem posvetovanju z organizacijami, ki zastopajo vse zainteresirane strani, zlasti uporabnike sistema in odjemalce,
  Komisiji predloži mnenje o osnutku statuta, seznamu članov in osnutku poslovnika.
  3.   Komisija poda svoje mnenje o osnutku statuta, seznamu članov in osnutku poslovnika,
  pri čemer upošteva mnenje Agencije iz odstavka 2,
  v roku treh mesecev po prejemu tega mnenja ▐.
  4.   Upravljavci prenosnega omrežja v roku treh mesecev po prejemu mnenja Komisije ustanovijo Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin, sprejmejo svoj statut in poslovnik ter ju objavijo.

  Člen 2c


  Naloge Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin

  1.   
  Da bi dosegli cilje, določene v členu 2a,
  Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin
  določi in predloži v potrditev Agenciji po postopku, določenem v členu 2d v povezavi s členom 6(3) Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev], naslednje:








  a) | osnutek kodeksa omrežja
  na področjih iz odstavka 3
  , pripravljenega v sodelovanju z udeleženci na trgu in uporabniki omrežja
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

Po členu 2 se vstavijo naslednji členi ║:

„Člen 2a

Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin

Vsi upravljavci prenosnega omrežja sodelujejo na ravni Skupnosti prek vzpostavitve Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin, da bi zagotovili optimalno upravljanje
  , usklajeno delovanje
  in dober tehnični razvoj evropskega omrežja za prenos plina
  ter spodbudili dokončno oblikovanje notranjega trga s plinom, čezmejne trgovine in delovanja trga energetike
  .

Člen 2b

Ustanovitev Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin

1.   Upravljavci prenosnega omrežja za plin do ║ [...] ║ Komisiji in Agenciji predložijo osnutek statuta, seznam bodočih članov in osnutek poslovnika ▐ z namenom ustanovitve Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin.

2.   V
  dveh mesecih
  po prejemu teh informacij Agencija
  po uradnem posvetovanju z organizacijami, ki zastopajo vse zainteresirane strani, zlasti uporabnike sistema in odjemalce,
  Komisiji predloži mnenje o osnutku statuta, seznamu članov in osnutku poslovnika.

3.   Komisija poda svoje mnenje o osnutku statuta, seznamu članov in osnutku poslovnika,
  pri čemer upošteva mnenje Agencije iz odstavka 2,
  v roku treh mesecev po prejemu tega mnenja ▐.

4.   Upravljavci prenosnega omrežja v roku treh mesecev po prejemu mnenja Komisije ustanovijo Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin, sprejmejo svoj statut in poslovnik ter ju objavijo.

Člen 2c

Naloge Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin

1.   
  Da bi dosegli cilje, določene v členu 2a,
  Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin
  določi in predloži v potrditev Agenciji po postopku, določenem v členu 2d v povezavi s členom 6(3) Uredbe (ES) št. .../2008 [o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev], naslednje:

a)

osnutek kodeksa omrežja
  na področjih iz odstavka 3
  , pripravljenega v sodelovanju z udeleženci na trgu in uporabniki omrežja
  ;

| b) | skupna orodja za delovanje omrežja in načrte raziskav; |
| --- | --- |

b)

skupna orodja za delovanje omrežja in načrte raziskav;

| (c) | 10-letni naložbeni načrt,
  vključno s poročilom o ustreznosti ponudbe in povpraševanja,
  in sicer vsako drugo leto; |
| --- | --- |

(c)

10-letni naložbeni načrt,
  vključno s poročilom o ustreznosti ponudbe in povpraševanja,
  in sicer vsako drugo leto;

| d) | ukrepe za zagotovitev sprotnega usklajevanja delovanja omrežja v običajnih in izrednih razmerah; |
| --- | --- |

d)

ukrepe za zagotovitev sprotnega usklajevanja delovanja omrežja v običajnih in izrednih razmerah;

| e) | smernice za usklajevanje tehničnega sodelovanja med upravljavci prenosnih omrežij Skupnosti in tretjih držav; |
| --- | --- |

e)

smernice za usklajevanje tehničnega sodelovanja med upravljavci prenosnih omrežij Skupnosti in tretjih držav;

| f) | letni delovni program
  na osnovi prednostnih nalog, ki jih določi Agencija
  ; |
| --- | --- |

f)

letni delovni program
  na osnovi prednostnih nalog, ki jih določi Agencija
  ;

| g) | letno poročilo; ter |
| --- | --- |

g)

letno poročilo; ter

| h) | letno napoved glede ponudbe poleti in pozimi. |
| --- | --- |

h)

letno napoved glede ponudbe poleti in pozimi.

2.   Letni delovni program iz odstavka 1(f) vsebuje seznam in opis ▐ kodeksa
  omrežja
  , načrt usklajevanja upravljanja omrežja ter dejavnosti raziskav in razvoja, ki jih je treba pripraviti v zadevnem letu, ter okvirni časovni razpored.

3.   Podrobni ▐ kodeks
  omrežja
  zajema naslednja področja, glede na prednostne naloge, opredeljene v letnem delovnem programu:

| a) | pravila glede varnosti in zanesljivosti omrežja
  , vključno s pravili glede interoperabilnosti in operativnimi postopki v izrednih razmerah
  ; |
| --- | --- |

a)

pravila glede varnosti in zanesljivosti omrežja
  , vključno s pravili glede interoperabilnosti in operativnimi postopki v izrednih razmerah
  ;

| b) | pravila glede povezovanja na omrežje in dostopa,
  ▐ |
| --- | --- |

b)

pravila glede povezovanja na omrežje in dostopa,

▐

| c) | pravila za dodeljevanje
  čezmejne
  zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

pravila za dodeljevanje
  čezmejne
  zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti;

▐

| d) | pravila glede preglednosti
  , povezane z omrežji
  ; |
| --- | --- |

d)

pravila glede preglednosti
  , povezane z omrežji
  ;

| e) | pravila za izravnavo
  in poravnavo
  ;
  ▐ |
| --- | --- |

e)

pravila za izravnavo
  in poravnavo
  ;

▐

| f) | energetska učinkovitost plinskih omrežij. |
| --- | --- |

f)

energetska učinkovitost plinskih omrežij.

4.   
  Agencija
  spremlja izvajanje ▐ kodeksa
  omrežja s strani Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin
  .

5.   Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin vsaki dve leti objavi 10-letni naložbeni načrt za celotno Skupnost
  , ki ga predhodno odobri Agencija
  . Ta naložbeni načrt vključuje modeliranje integriranih omrežij,
  ob upoštevanju skladišč in obratov za UZP
  scenarije razvoja, poročilo o ustreznosti ponudbe in povpraševanja ter oceno prožnosti omrežja. Naložbeni načrt se opira predvsem na nacionalne naložbene načrte
  , ki upoštevajo vidike Skupnosti in regionalne vidike za načrtovanje omrežij, vključno s smernicami
  za vseevropska energetska omrežja v skladu z Odločbo št. 1364/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). Naložbeni načrt prepoznava vrzeli pri naložbah, zlasti v zvezi s čezmejnimi zmogljivostmi
  , ter vključuje naložbe v medsebojne povezave, zlasti, kot prednostno nalogo, v povezave med energetskimi otoki in plinskimi omrežji v Skupnosti ter drugo infrastrukturo, potrebno za učinkovito trgovanje, konkurenco ter za zanesljivost oskrbe. Naložbenemu načrtu se priloži pregled ovir za povečanje čezmejnih zmogljivosti omrežja, nastalih zaradi različnih postopkov ali praks za odobritev.

Upravljavci prenosnega omrežja izvajajo objavljeni naložbeni načrt.

6.   ▐ Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin
  lahko na lastno pobudo Agenciji predlaga osnutek kodeksa omrežja za vsa področja razen tistih, ki so našteta v odstavku 3, da bi dosegli cilje, določene v členu 2a. Agencija nato sprejme kodeks omrežja po postopku iz člena 2f, pri tem pa zagotovi, da ta ni v nasprotju s smernicami, sprejetimi v okviru člena 2e.

Člen 2d

Spremljanje s strani Agencije

1.   Agencija spremlja izvajanje nalog Evropskega omrežja upravljavcev prenosnih omrežij za plin iz člena 2c(1).

2.   Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin Agenciji
  v odobritev
  predloži osnutek ▐ kodeksa
  omrežja in dokumente iz člena 2c(1)
  .

Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin zbira vse zadevne informacije o izvajanju kodeksa omrežja ter jih predloži v oceno Agenciji.

3.   
  Agencija spremlja izvajanje tehničnega kodeksa, 10-letnega naložbenega načrta ter
  letnega delovnega programa
  in vključi izide tega spremljanja v svoje letno poročilo. V primeru, da upravljavci prenosnega omrežja ne upoštevajo kodeksa omrežja,
  10-letnega naložbenega načrta
  ali letnega delovnega programa Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin, Agencija o tem posreduje informacije Komisiji
  .

Člen 2e

Priprava smernic

1.   
  Komisija po
  posvetovanju z Agencijo
  pripravi letni seznam prednostnih nalog, ki opredeljuje najpomembnejša vprašanja v zvezi z razvojem notranjega trga s plinom.

2.   
  Ob upoštevanju seznama prednostnih nalog Komisija Agenciji naroči, da v šestih mesecih pripravi osnutek smernic, ki bodo določale osnovna, jasna in objektivna načela za uskladitev pravil, kakor to določa člen 2c.

3.   
  Agencija se pri pripravi teh smernic na odprt in pregleden način uradno posvetuje z Evropskim omrežjem upravljavcev prenosnega omrežja za plin in drugimi zainteresiranimi stranmi.

4.   
  Agencija sprejme osnutek smernic na osnovi teh posvetovanj. Podrobno navede, kakšne pripombe je prejela med posvetovanjem, in razloži, na kakšen način jih je upoštevala. Če pripomb ni upoštevala, to utemelji.

5.
     
  Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo Agencije sproži isti postopek za posodobitev smernic.

Člen 2f

Priprava kodeksa omrežja

1.
     
  Šest mesecev po tem, ko Agencija sprejme smernice, in v skladu s členom 2e Komisija naroči Evropskemu omrežju upravljavcev prenosnega omrežja za plin, da pripravi osnutek kodeksa omrežja, pri tem pa v celoti upošteva načela, določena v smernicah.

2.
     
  Pri pripravi tega kodeksa Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin upošteva tehnično znanje in izkušnje tržnih udeležencev in uporabnikov omrežja ter jih obvešča o napredku.

3.
     
  Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin osnutek kodeksa predloži Agenciji.

4.
     
  Agencija se na odprt in pregleden način uradno posvetuje o osnutku kodeksa omrežja.

5.
     
  Agencija sprejme osnutek kodeksa omrežja na osnovi teh posvetovanj. Podrobno navede, kakšne pripombe je prejela med posvetovanjem, in razloži, na kakšen način jih je upoštevala. Če pripomb ni upoštevala, to utemelji.

6.
     
  Na lastno pobudo Agencije ali na zahtevo Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin se po enakem postopku lahko izvede revizija veljavnega kodeksa omrežja
  .

7.
     
  Komisija lahko na priporočilo Agencije kodeks omrežja predloži odboru iz člena 14(1), ki ga dokončno sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(2).

Člen 2g

Posvetovanja

1.   Pri izvajanju svojih nalog se
  Agencija
  na odprt in pregleden način
  uradno
  posvetuje z vsemi ustreznimi udeleženci na trgu ▐. Posvetovanje vključuje dobavitelje, odjemalce, uporabnike omrežja, upravljavce distribucijskega omrežja, upravljavce obratov in skladišč za UZP, vključno z ustreznimi (industrijskimi) združenji, tehničnimi organi in združenji zainteresiranih strani.

2.   Vsi dokumenti in zapisniki zasedanj v zvezi z vprašanji iz odstavka 1 se objavijo.

3.   Pred sprejetjem
  smernic in kodeksa Agencija
  navede, kakšne pripombe je
  prejela
  med posvetovanjem in na kakšen način je te pripombe
  upoštevala
  . Če pripomb ni
  upoštevala
  , Agencija to utemelji.

4.
     
  Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin sodeluje z udeleženci na trgu in uporabniki omrežja v skladu s členom 2f(2).

Člen 2h

Stroški

Stroške, povezane z dejavnostmi Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin iz členov 2a do 2i, krijejo upravljavci prenosnega omrežja in se upoštevajo pri izračunu tarif.

Člen 2i

Regionalno sodelovanje upravljavcev prenosnih omrežij

1.   Upravljavci prenosnega omrežja znotraj Evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja za plin vzpostavijo regionalno sodelovanje, da bi prispevali k nalogam iz člena 2c(1). Zlasti vsaki dve leti objavijo regionalni naložbeni načrt in na podlagi tega načrta se lahko odločajo glede naložb.

Regionalni naložbeni načrt ne sme biti v nasprotju z 10-letnim naložbenim načrtom iz člena 2c(1)(c).

2.   Upravljavci prenosnega omrežja spodbujajo operativne dogovore, da zagotovijo optimalno upravljanje omrežja in spodbudijo razvoj izmenjave energije,
  usklajeno
  dodeljevanje čezmejnih zmogljivosti ▐ ter
  združljivost čezmejnih
  mehanizmov izravnave.

3.
     
  Nacionalni regulativni organi in drugi ustrezni nacionalni organi na vseh ravneh sodelujejo, da bi uskladili tržno strukturo in svoje nacionalne trge integrirali vsaj na eni ali več regionalnih ravneh, kar bi bil prvi in vmesni korak k popolnoma liberaliziranemu notranjemu trgu. Zlasti spodbujajo sodelovanje upravljavcev prenosnih omrežij na regionalni ravni ter omogočajo njihovo integracijo na regionalni ravni z namenom, da oblikujejo konkurenčen notranji trg, pospešijo uskladitev svojega regulativnega in tehničnega okvira ter še zlasti integrirajo še obstoječe plinske otoke.

| (4) | Člen 3(1) se spremeni kot sledi:







  a) | pododstavek 1 se spremeni kot sledi:

  „
  1.
     
  Tarife ali metodologije za izračun tarif, ki jih uporabljajo upravljavci prenosnih omrežij in upravljavci obratov za UZP so v skladu s členom 25(2) Direktive 2003/55/ES potrjene s strani regulativnih organov, ter tarife, objavljene v skladu s členom 18(1) Direktive, morajo biti pregledne, upoštevati morajo potrebo po celovitosti omrežja in njegovi izboljšavi ter odražati dejansko nastale stroške, v kolikor taki stroški ustrezajo stroškom, ki jih ima učinkovit in strukturno primerljiv omrežni operater, in so pregledni, vključno z ustrezno donosnostjo naložb. Tarife ali metodologije za izračun tarif se uporabljajo na nediskriminatoren način.
  “ |
| --- | --- | --- |

(4)

Člen 3(1) se spremeni kot sledi:

a)

pododstavek 1 se spremeni kot sledi:

„
  1.
     
  Tarife ali metodologije za izračun tarif, ki jih uporabljajo upravljavci prenosnih omrežij in upravljavci obratov za UZP so v skladu s členom 25(2) Direktive 2003/55/ES potrjene s strani regulativnih organov, ter tarife, objavljene v skladu s členom 18(1) Direktive, morajo biti pregledne, upoštevati morajo potrebo po celovitosti omrežja in njegovi izboljšavi ter odražati dejansko nastale stroške, v kolikor taki stroški ustrezajo stroškom, ki jih ima učinkovit in strukturno primerljiv omrežni operater, in so pregledni, vključno z ustrezno donosnostjo naložb. Tarife ali metodologije za izračun tarif se uporabljajo na nediskriminatoren način.
  “

| b) | pododstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „
  Tarife ali metodologije za izračun tarif spodbujajo učinkovito trgovanje s plinom in konkurenco, istočasno pa preprečujejo navzkrižno subvencioniranje med uporabniki omrežij in zagotavljajo spodbude za naložbe ter vzdržujejo ali vzpostavljajo usklajenost obratovanja med prenosnimi omrežji. To lahko vključuje posebno zakonodajno obravnavo novih naložb.
  “ |
| --- | --- |

b)

pododstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„
  Tarife ali metodologije za izračun tarif spodbujajo učinkovito trgovanje s plinom in konkurenco, istočasno pa preprečujejo navzkrižno subvencioniranje med uporabniki omrežij in zagotavljajo spodbude za naložbe ter vzdržujejo ali vzpostavljajo usklajenost obratovanja med prenosnimi omrežji. To lahko vključuje posebno zakonodajno obravnavo novih naložb.
  “

| c) | dodata se naslednja pododstavka:

  „Tarife za uporabnike omrežja se določijo ločeno in neodvisno glede na vstopno točko v prenosno omrežje ali izstopno točko iz prenosnega omrežja. Omrežnine se ne obračunavajo na podlagi pogodbenih poti.
  Dostop do omrežja je na nediskriminacijski način prost za vse nove udeležence na trgu.




  Tarife ali metodologije za izračun tarif se uporabljajo na nediskriminacijski način in so pregledne.
  “ |
| --- | --- |

c)

dodata se naslednja pododstavka:

„Tarife za uporabnike omrežja se določijo ločeno in neodvisno glede na vstopno točko v prenosno omrežje ali izstopno točko iz prenosnega omrežja. Omrežnine se ne obračunavajo na podlagi pogodbenih poti.
  Dostop do omrežja je na nediskriminacijski način prost za vse nove udeležence na trgu.

Tarife ali metodologije za izračun tarif se uporabljajo na nediskriminacijski način in so pregledne.
  “

| (5) | Naslov člena 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Storitve za dostop tretjih strank, ki zadevajo upravljavce prenosnega omrežja;“ |
| --- | --- |

(5)

Naslov člena 4 se nadomesti z naslednjim:

„Storitve za dostop tretjih strank, ki zadevajo upravljavce prenosnega omrežja;“

| (6) | po členu 4 se vstavi naslednji člen:
  „Člen 4a


  Storitve za dostop tretjih strank glede skladišč in obratov za UZP

  1.   Upravljavci skladišč in obratov za UZP:






  a) | zagotovijo, da vsem uporabnikom omrežja brez diskriminacije nudijo storitve, ki ustrezajo tržnemu povpraševanju. Zlasti, kadar upravljavec obrata za UZP ali skladišča
  istočasno
  ponuja enake storitve različnim odjemalcem, to počne pod enakimi pogodbenimi pogoji; |
| --- | --- | --- |

(6)

po členu 4 se vstavi naslednji člen:

„Člen 4a

Storitve za dostop tretjih strank glede skladišč in obratov za UZP

1.   Upravljavci skladišč in obratov za UZP:

a)

zagotovijo, da vsem uporabnikom omrežja brez diskriminacije nudijo storitve, ki ustrezajo tržnemu povpraševanju. Zlasti, kadar upravljavec obrata za UZP ali skladišča
  istočasno
  ponuja enake storitve različnim odjemalcem, to počne pod enakimi pogodbenimi pogoji;

| b) | nudijo storitve, ki so skladne z uporabo povezanih prenosnih omrežij za plin in ki omogočajo
  lahek
  dostop prek sodelovanja z upravljavcem prenosnega omrežja; |
| --- | --- |

b)

nudijo storitve, ki so skladne z uporabo povezanih prenosnih omrežij za plin in ki omogočajo
  lahek
  dostop prek sodelovanja z upravljavcem prenosnega omrežja;

| c) | objavijo zadevne informacije, zlasti podatke o uporabi in razpoložljivosti storitev v časovnem okviru, ki je združljiv z razumnimi tržnimi potrebami uporabnikov skladišč in obratov za UZP
  , objavo teh informacij pa spremlja pristojni organ
  . |
| --- | --- |

c)

objavijo zadevne informacije, zlasti podatke o uporabi in razpoložljivosti storitev v časovnem okviru, ki je združljiv z razumnimi tržnimi potrebami uporabnikov skladišč in obratov za UZP
  , objavo teh informacij pa spremlja pristojni organ
  .

2.   Upravljavci skladišč:

| a) | nudijo zagotovljene in prekinljive storitve za dostop tretjih strank. Cena prekinljive zmogljivosti odraža verjetnost prekinitve; |
| --- | --- |

a)

nudijo zagotovljene in prekinljive storitve za dostop tretjih strank. Cena prekinljive zmogljivosti odraža verjetnost prekinitve;

| b) | nudijo uporabnikom skladišč dolgoročne in kratkoročne storitve; |
| --- | --- |

b)

nudijo uporabnikom skladišč dolgoročne in kratkoročne storitve;

| c) | nudijo uporabnikom skladišč povezane in ločene storitve skladiščnega prostora, zmogljivosti oddaje in zmogljivosti odjema. |
| --- | --- |

c)

nudijo uporabnikom skladišč povezane in ločene storitve skladiščnega prostora, zmogljivosti oddaje in zmogljivosti odjema.

3.   Pogodbe o obratih za UZP in skladiščih nimajo za posledico poljubno višjih ali nižjih tarif v primerih, ko podpisane:

| a) | izven leta zemeljskega plina z netipskim začetkom veljavnosti; ali |
| --- | --- |

a)

izven leta zemeljskega plina z netipskim začetkom veljavnosti; ali

| b) | sklenjene za krajše obdobje kot tipska pogodba o prenosu in skladiščenju na letni osnovi. |
| --- | --- |

b)

sklenjene za krajše obdobje kot tipska pogodba o prenosu in skladiščenju na letni osnovi.

4.   Kadar je to primerno, se storitve za dostop tretjih strank dodelijo, če obstajajo ustrezna jamstva s strani uporabnikov omrežja glede njihove kreditne sposobnosti. Takšna jamstva ne smejo predstavljati nikakršnih neupravičenih ovir za dostop na trg in morajo biti nediskriminatorna, pregledna in sorazmerna.

5.   Pogodbene omejitve na zahtevano najmanjšo velikost zmogljivosti obratov za UZP in skladišč se utemeljijo na podlagi tehničnih omejitev in omogočajo manjšim uporabnikom skladišč dostop do storitev skladiščenja.“

| (7) | Člen 5 se spremeni:






  a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Načela mehanizmov za dodeljevanje zmogljivosti in postopkov upravljanja prezasedenosti glede upravljavcev prenosnega omrežja“ |
| --- | --- | --- |

(7)

Člen 5 se spremeni:

a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Načela mehanizmov za dodeljevanje zmogljivosti in postopkov upravljanja prezasedenosti glede upravljavcev prenosnega omrežja“

| b) | v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:








  „
  a) | zagotavljajo ustrezne ekonomske signale za učinkovito in največjo možno izrabo tehnične zmogljivosti ter spodbujajo naložbe v novo infrastrukturo in čezmejno trgovanje s plinom.
  “ |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„
  a)

zagotavljajo ustrezne ekonomske signale za učinkovito in največjo možno izrabo tehnične zmogljivosti ter spodbujajo naložbe v novo infrastrukturo in čezmejno trgovanje s plinom.
  “

| c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Upravljavci prenosnega omrežja izvajajo in objavljajo nediskriminatorne in pregledne postopke razrešitve prezasedenosti
  , ki brez diskriminacije in skladno z načeli svobodne konkurence omogočajo čezmejno trgovino s plinom.




  Za preprečevanje
  pogodbene prezasedenosti upravljavec prenosnega omrežja ponudi neizkoriščeno zmogljivost na primarnem trgu, in sicer vsaj en dan vnaprej,
  če to ne ovira izvajanja dolgoročnih pogodb o dobavi
  .“ |
| --- | --- |

c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Upravljavci prenosnega omrežja izvajajo in objavljajo nediskriminatorne in pregledne postopke razrešitve prezasedenosti
  , ki brez diskriminacije in skladno z načeli svobodne konkurence omogočajo čezmejno trgovino s plinom.

Za preprečevanje
  pogodbene prezasedenosti upravljavec prenosnega omrežja ponudi neizkoriščeno zmogljivost na primarnem trgu, in sicer vsaj en dan vnaprej,
  če to ne ovira izvajanja dolgoročnih pogodb o dobavi
  .“

| d) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

d)

odstavek 4 se črta;

| e) | dodajo se naslednji odstavki:
  „6.   Upravljavci prenosnega omrežja redno ocenjujejo tržno povpraševanje za nove naložbe. Pri načrtovanju novih naložb upravljavci prenosnega omrežja ocenijo tržno povpraševanje
  in upoštevajo merila za varnost oskrbe
  .


  7.
     
  V primeru dolgoročne fizične prezasedenosti upravljavci prenosnega omrežja odpravijo prezasedenost tako, da obstoječo zmogljivost razširijo z novo zmogljivostjo na podlagi tržnega povpraševanja. Za oceno tržnega povpraševanja upravljavci prenosnega omrežja izvedejo odprti razpisni postopek.




  8.
     
  Nacionalni regulativni organi spremljajo upravljanje prezasedenosti v okviru nacionalnih plinskih omrežij in povezovalnih plinovodov.




  Upravljavci prenosnih omrežij predložijo svoje postopke upravljanja prezasedenosti, vključno z dodeljevanjem zmogljivosti, v odobritev nacionalnim regulativnim organom. Ti lahko zahtevajo spremembe omenjenih postopkov, preden jih odobrijo.
  “ |
| --- | --- |

e)

dodajo se naslednji odstavki:

„6.   Upravljavci prenosnega omrežja redno ocenjujejo tržno povpraševanje za nove naložbe. Pri načrtovanju novih naložb upravljavci prenosnega omrežja ocenijo tržno povpraševanje
  in upoštevajo merila za varnost oskrbe
  .

7.
     
  V primeru dolgoročne fizične prezasedenosti upravljavci prenosnega omrežja odpravijo prezasedenost tako, da obstoječo zmogljivost razširijo z novo zmogljivostjo na podlagi tržnega povpraševanja. Za oceno tržnega povpraševanja upravljavci prenosnega omrežja izvedejo odprti razpisni postopek.

8.
     
  Nacionalni regulativni organi spremljajo upravljanje prezasedenosti v okviru nacionalnih plinskih omrežij in povezovalnih plinovodov.

Upravljavci prenosnih omrežij predložijo svoje postopke upravljanja prezasedenosti, vključno z dodeljevanjem zmogljivosti, v odobritev nacionalnim regulativnim organom. Ti lahko zahtevajo spremembe omenjenih postopkov, preden jih odobrijo.
  “

| (8) | Po členu 5 se vstavi naslednji člen ║:
  „Člen 5a


  Načela mehanizmov za dodeljevanje zmogljivosti in postopkov upravljanja prezasedenosti glede objektov za skladiščenje in obratov za UZP

  1.   Udeležencem na trgu je na voljo največja možna zmogljivost skladišča in obrata za UZP ob upoštevanju celovitosti omrežja in njegovega obratovanja.
  2.   Upravljavci obratov za UZP in skladišč izvajajo in objavijo nediskriminatorne in pregledne mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti, ki:






  a) | zagotavljajo ustrezne ekonomske signale za učinkovito in največjo možno izrabo zmogljivosti ter spodbujajo naložbe v novo infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

(8)

Po členu 5 se vstavi naslednji člen ║:

„Člen 5a

Načela mehanizmov za dodeljevanje zmogljivosti in postopkov upravljanja prezasedenosti glede objektov za skladiščenje in obratov za UZP

1.   Udeležencem na trgu je na voljo največja možna zmogljivost skladišča in obrata za UZP ob upoštevanju celovitosti omrežja in njegovega obratovanja.

2.   Upravljavci obratov za UZP in skladišč izvajajo in objavijo nediskriminatorne in pregledne mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti, ki:

a)

zagotavljajo ustrezne ekonomske signale za učinkovito in največjo možno izrabo zmogljivosti ter spodbujajo naložbe v novo infrastrukturo;

| b) | so združljivi s tržnimi mehanizmi, ki vključujejo fizične trge (spot markets) in trgovalna vozlišča (trading hubs), hkrati pa so prožni in sposobni prilagoditve spreminjajočim se tržnim razmeram; |
| --- | --- |

b)

so združljivi s tržnimi mehanizmi, ki vključujejo fizične trge (spot markets) in trgovalna vozlišča (trading hubs), hkrati pa so prožni in sposobni prilagoditve spreminjajočim se tržnim razmeram;

| c) | so združljivi s priključenimi sistemi za dostop do omrežja. |
| --- | --- |

c)

so združljivi s priključenimi sistemi za dostop do omrežja.

3.   Pogodbe o obratih za UZP in skladiščih vključujejo ukrepe za preprečevanje kopičenja zmogljivosti z upoštevanjem naslednjih načel, ki se uporabijo v primeru pogodbene prezasedenosti:

| a) | upravljavec omrežja
  brez odlašanja
  ponudi neuporabljene zmogljivosti obrata za UZP ali skladišča na primarnem trgu, v primeru zmogljivosti skladišč vsaj en dan vnaprej in kot prekinljivo zmogljivost; |
| --- | --- |

a)

upravljavec omrežja
  brez odlašanja
  ponudi neuporabljene zmogljivosti obrata za UZP ali skladišča na primarnem trgu, v primeru zmogljivosti skladišč vsaj en dan vnaprej in kot prekinljivo zmogljivost;

| b) | uporabniki obratov za UZP in skladišč, ki želijo ponovno prodati pogodbeno zmogljivost na sekundarnem trgu, imajo pravico to storiti. |
| --- | --- |

b)

uporabniki obratov za UZP in skladišč, ki želijo ponovno prodati pogodbeno zmogljivost na sekundarnem trgu, imajo pravico to storiti.

Pri teh ukrepih je treba upoštevati celovitost zadevnega sistema in zanesljivosti oskrbe.
  “

| (9) | Člen 6 se spremeni:






  a) | naslov se nadomesti z naslednjim:
  „Zahteve po preglednosti glede upravljavcev prenosnega omrežja“ |
| --- | --- | --- |

(9)

Člen 6 se spremeni:

a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Zahteve po preglednosti glede upravljavcev prenosnega omrežja“

| b) | odstavek 5 se črta; |
| --- | --- |

b)

odstavek 5 se črta;

| c) | doda se naslednji odstavek:
  „7.   Upravljavci prenosnega omrežja objavijo predhodne in naknadne informacije o ponudbi in povpraševanju na podlagi napovedi in realiziranega pretoka v omrežje in iz omrežja. Raven podrobnosti objavljenih informacij odraža informacije, ki so na voljo upravljavcu prenosnega omrežja.
  Pristojni organ zagotovi, da se vse potrebne informacije objavijo.


  Upravljavci prenosnega omrežja
  na zahtevo nacionalne regulativne organe obvestijo o sprejetih ukrepih
  ter
  nastalih stroških
  in
  prihodkih
  za izravnavo omrežja.
  Zadevni udeleženci na trgu upravljavcem prenosnega sistema zagotovijo podatke iz tega člena.“ |
| --- | --- |

c)

doda se naslednji odstavek:

„7.   Upravljavci prenosnega omrežja objavijo predhodne in naknadne informacije o ponudbi in povpraševanju na podlagi napovedi in realiziranega pretoka v omrežje in iz omrežja. Raven podrobnosti objavljenih informacij odraža informacije, ki so na voljo upravljavcu prenosnega omrežja.
  Pristojni organ zagotovi, da se vse potrebne informacije objavijo.

Upravljavci prenosnega omrežja
  na zahtevo nacionalne regulativne organe obvestijo o sprejetih ukrepih
  ter
  nastalih stroških
  in
  prihodkih
  za izravnavo omrežja.

Zadevni udeleženci na trgu upravljavcem prenosnega sistema zagotovijo podatke iz tega člena.“

| (10) | Po členu 6 se vstavita naslednja člena ║:
  „Člen 6a


  Zahteve po preglednosti glede skladišč in obratov za UZP

  1.   Upravljavci skladišč in obratov za UZP objavijo podrobne informacije glede storitev, ki jih ponujajo, in glede relevantnih pogojev, ki jih uporabljajo, skupaj s tehničnimi informacijami, ki jih uporabniki skladišč in obratov za UZP potrebujejo za pridobitev dejanskega dostopa do skladišč in obratov za UZP.
  2.   Vsak upravljavec skladišč in obratov za UZP objavlja za ponujene storitve numerične informacije o pogodbenih in razpoložljivih zmogljivostih skladišč in obratov za UZP, in sicer redno in nepretrgano ter na uporabniku prijazen standardiziran način.
  Pristojni organ zagotovi, da se vse potrebne informacije objavijo.


  3.   Upravljavci skladišč in obratov za UZP vedno razkrijejo informacije, zahtevane s to uredbo, na smiseln, količinsko jasen in zlahka dostopen način ter brez diskriminacije.
  4.   Vsi upravljavci skladišč in obratov za UZP objavijo količino plina v posameznem skladišču
  , kompleksu skladišč na istem izravnalnem območju
  ali obratu za UZP, pritok in odtok ter razpoložljive zmogljivosti skladišč in obratov za UZP, tudi za obrate, ki so izvzeti iz dostopa tretjih strank. Te informacije sporočijo tudi upravljavcu prenosnega omrežja, ki jih objavi na zbirni ravni po sistemih ali podsistemih, opredeljenih v zadevnih točkah. Informacije je treba posodabljati najmanj vsak dan.


  5.
     
  Za zagotovitev preglednih, objektivnih in nediskriminacijskih tarif ter za spodbujanje učinkovite uporabe infrastruktur bi morali upravljavci sistemov za UZP in skladišč ali ustrezni regulativni organi objaviti razumne in zadostno podrobne informacije o oblikovanju, metodologiji in strukturi tarif za infrastrukturo na podlagi reguliranega dostopa tretjih strank. Upravljavci sistemov za UZP in skladišč svoje postopke upravljanja prezasedenosti, vključno z dodeljevanjem zmogljivosti, predložijo v odobritev regulativnim organom. Regulativni organi lahko zahtevajo spremembe omenjenih postopkov, preden jih odobrijo.




  6.
     
  Če upravljavec sistema za UZP ali skladišča meni, da zaradi zaupnosti ne more objaviti vseh zahtevanih podatkov, prosi nacionalni regulativni organ za dovoljenje, da omeji objavo v zvezi z zadevno točko ali zadevnimi točkami.




  Nacionalni regulativni organ odobri oziroma zavrne dovoljenje od primera do primerda, pri čemer upošteva zlasti potrebo po spoštovanju upravičene poslovne tajnosti in cilj oblikovanja konkurenčnega notranjega trga s plinom. Če je dovoljenje dano, se razpoložljiva kapaciteta zmogljivosti za skladiščenje in/ali UZP objavi brez navedbe numeričnih podatkov, ki bi bili v nasprotju z zaupnostjo.



  Člen 6b


  Vodenje evidenc za upravljavce omrežja

  ║ Upravljavci prenosnega omrežja, upravljavci skladišč in upravljavci obrata za UZP najmanj pet let hranijo nacionalnemu regulativnemu organu, nacionalnemu organu, pristojnemu za konkurenco, in Komisiji na razpolago vse informacije iz členov 6 in 6a ter dela 3 Priloge.“ |
| --- | --- |

(10)

Po členu 6 se vstavita naslednja člena ║:

„Člen 6a

Zahteve po preglednosti glede skladišč in obratov za UZP

1.   Upravljavci skladišč in obratov za UZP objavijo podrobne informacije glede storitev, ki jih ponujajo, in glede relevantnih pogojev, ki jih uporabljajo, skupaj s tehničnimi informacijami, ki jih uporabniki skladišč in obratov za UZP potrebujejo za pridobitev dejanskega dostopa do skladišč in obratov za UZP.

2.   Vsak upravljavec skladišč in obratov za UZP objavlja za ponujene storitve numerične informacije o pogodbenih in razpoložljivih zmogljivostih skladišč in obratov za UZP, in sicer redno in nepretrgano ter na uporabniku prijazen standardiziran način.
  Pristojni organ zagotovi, da se vse potrebne informacije objavijo.

3.   Upravljavci skladišč in obratov za UZP vedno razkrijejo informacije, zahtevane s to uredbo, na smiseln, količinsko jasen in zlahka dostopen način ter brez diskriminacije.

4.   Vsi upravljavci skladišč in obratov za UZP objavijo količino plina v posameznem skladišču
  , kompleksu skladišč na istem izravnalnem območju
  ali obratu za UZP, pritok in odtok ter razpoložljive zmogljivosti skladišč in obratov za UZP, tudi za obrate, ki so izvzeti iz dostopa tretjih strank. Te informacije sporočijo tudi upravljavcu prenosnega omrežja, ki jih objavi na zbirni ravni po sistemih ali podsistemih, opredeljenih v zadevnih točkah. Informacije je treba posodabljati najmanj vsak dan.

5.
     
  Za zagotovitev preglednih, objektivnih in nediskriminacijskih tarif ter za spodbujanje učinkovite uporabe infrastruktur bi morali upravljavci sistemov za UZP in skladišč ali ustrezni regulativni organi objaviti razumne in zadostno podrobne informacije o oblikovanju, metodologiji in strukturi tarif za infrastrukturo na podlagi reguliranega dostopa tretjih strank. Upravljavci sistemov za UZP in skladišč svoje postopke upravljanja prezasedenosti, vključno z dodeljevanjem zmogljivosti, predložijo v odobritev regulativnim organom. Regulativni organi lahko zahtevajo spremembe omenjenih postopkov, preden jih odobrijo.

6.
     
  Če upravljavec sistema za UZP ali skladišča meni, da zaradi zaupnosti ne more objaviti vseh zahtevanih podatkov, prosi nacionalni regulativni organ za dovoljenje, da omeji objavo v zvezi z zadevno točko ali zadevnimi točkami.

Nacionalni regulativni organ odobri oziroma zavrne dovoljenje od primera do primerda, pri čemer upošteva zlasti potrebo po spoštovanju upravičene poslovne tajnosti in cilj oblikovanja konkurenčnega notranjega trga s plinom. Če je dovoljenje dano, se razpoložljiva kapaciteta zmogljivosti za skladiščenje in/ali UZP objavi brez navedbe numeričnih podatkov, ki bi bili v nasprotju z zaupnostjo.

Člen 6b

Vodenje evidenc za upravljavce omrežja

║ Upravljavci prenosnega omrežja, upravljavci skladišč in upravljavci obrata za UZP najmanj pet let hranijo nacionalnemu regulativnemu organu, nacionalnemu organu, pristojnemu za konkurenco, in Komisiji na razpolago vse informacije iz členov 6 in 6a ter dela 3 Priloge.“

| (11) | Člen 7 se spremeni:






  a) | na koncu odstavka 1 se doda naslednji stavek:
  „Pravila za izravnavo temeljijo na trgu.“ |
| --- | --- | --- |

(11)

Člen 7 se spremeni:

a)

na koncu odstavka 1 se doda naslednji stavek:

„Pravila za izravnavo temeljijo na trgu.“

| b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Upravljavci prenosnega omrežja zagotovijo zadostne, pravočasne in zanesljive „on-line“ informacije o stanju izravnave odstopanj uporabnika omrežja, da lahko uporabniki omrežja pravočasno sprejmejo ukrepe za izravnavo odstopanj.
  Zagotovljene informacije odražajo informacije, ki so na voljo upravljavcu prenosnega omrežja in obračunsko obdobje, za katero se obračunajo odstopanja.
  Zagotavljanje takšnih informacij je brezplačno.“ |
| --- | --- |

b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Upravljavci prenosnega omrežja zagotovijo zadostne, pravočasne in zanesljive „on-line“ informacije o stanju izravnave odstopanj uporabnika omrežja, da lahko uporabniki omrežja pravočasno sprejmejo ukrepe za izravnavo odstopanj.

Zagotovljene informacije odražajo informacije, ki so na voljo upravljavcu prenosnega omrežja in obračunsko obdobje, za katero se obračunajo odstopanja.

Zagotavljanje takšnih informacij je brezplačno.“

| c) | odstavki 4, 5 in 6 se črtajo. |
| --- | --- |

c)

odstavki 4, 5 in 6 se črtajo.

| (12) | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 8


  Trgovanje s pravicami do zmogljivosti

  Vsak upravljavec prenosnega omrežja, skladišč ali obratov za UZP sprejme razumne ukrepe, da omogoči in spodbudi prosto trgovanje s pravicami do zmogljivosti.
  To trgovanje mora potekati ob upoštevanju načel preglednosti in nediskriminacije.
  Vsak tak upravljavec razvije usklajene pogodbe o prenosu, obratih za UZP in skladiščih ter postopke na primarnem trgu z namenom spodbujati sekundarno trgovanje z zmogljivostmi in prizna prenos primarnih pravic do zmogljivosti, v primeru, da je o tem obveščen s strani uporabnikov omrežja.
  Regulativne organe se obvesti o usklajenih pogodbah o prenosu, obratih za UZP in skladiščih ter postopkih.“ |
| --- | --- |

(12)

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 8

Trgovanje s pravicami do zmogljivosti

Vsak upravljavec prenosnega omrežja, skladišč ali obratov za UZP sprejme razumne ukrepe, da omogoči in spodbudi prosto trgovanje s pravicami do zmogljivosti.
  To trgovanje mora potekati ob upoštevanju načel preglednosti in nediskriminacije.
  Vsak tak upravljavec razvije usklajene pogodbe o prenosu, obratih za UZP in skladiščih ter postopke na primarnem trgu z namenom spodbujati sekundarno trgovanje z zmogljivostmi in prizna prenos primarnih pravic do zmogljivosti, v primeru, da je o tem obveščen s strani uporabnikov omrežja.

Regulativne organe se obvesti o usklajenih pogodbah o prenosu, obratih za UZP in skladiščih ter postopkih.“

| (13) | Po členu 8 se doda naslednji člen ║:
  „Člen 8a


  Maloprodajni trgi

  Da bi spodbujali nastajanje dobro delujočih
  , učinkovitih
  in preglednih ▐ trgov na regionalni ravni in na ravni Skupnosti, države članice zagotovijo, da so vloge in odgovornosti upravljavcev prenosnega omrežja, upravljavcev distribucijskega omrežja, dobaviteljev, odjemalcev in po potrebi drugih udeležencev na trgu
  natančno
  opredeljene glede na pogodbene dogovore, obveznosti do odjemalcev, izmenjavo podatkov ter pravil glede poravnave, lastništvo podatkov in odgovornost za merjenje porabe.

  Navedena pravila se objavijo ▐, pregledujejo pa jih regulativni organi.“ |
| --- | --- |

(13)

Po členu 8 se doda naslednji člen ║:

„Člen 8a

Maloprodajni trgi

Da bi spodbujali nastajanje dobro delujočih
  , učinkovitih
  in preglednih ▐ trgov na regionalni ravni in na ravni Skupnosti, države članice zagotovijo, da so vloge in odgovornosti upravljavcev prenosnega omrežja, upravljavcev distribucijskega omrežja, dobaviteljev, odjemalcev in po potrebi drugih udeležencev na trgu
  natančno
  opredeljene glede na pogodbene dogovore, obveznosti do odjemalcev, izmenjavo podatkov ter pravil glede poravnave, lastništvo podatkov in odgovornost za merjenje porabe.

Navedena pravila se objavijo ▐, pregledujejo pa jih regulativni organi.“

| (14) | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9


  Smernice za dostop tretjih strank

  1.   Kadar je ║ primerno,
  lahko Komisija sprejme
  smernice za zagotavljanje najnižje ravni usklajenosti, potrebne za dosego cilja te uredbe,
  ki
  določijo ▐ podrobnosti o storitvah za dostop tretjih strank v skladu s členoma 4 in 4a, vključno z vrsto in trajanjem storitev ter drugimi zahtevami glede le-teh.
  ▐
  2.   Smernice
  o dostopu tretjih strank
  iz
  odstavka 1
  so določene v Prilogi v povezavi z upravljavci prenosnega omrežja.


  3.
     
  Uporaba in sprememba smernic za dostop tretjih strank, sprejetih na podlagi tega člena, odražata razlike med nacionalnimi plinskimi sistemi in tako ne zahtevata enotnih podrobnih pogojev na ravni Skupnosti glede dostopa tretjih strani. Smernice lahko vseeno določijo minimalne zahteve, ki jih je treba izpolnjevati za dosego nediskriminacijskih in preglednih pogojev za dostop do omrežja, potrebnih za notranji trg s plinom, ki se lahko nadalje uporabijo ob upoštevanju razlik med nacionalnimi plinskimi sistemi.
  “ |
| --- | --- |

(14)

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Smernice za dostop tretjih strank

1.   Kadar je ║ primerno,
  lahko Komisija sprejme
  smernice za zagotavljanje najnižje ravni usklajenosti, potrebne za dosego cilja te uredbe,
  ki
  določijo ▐ podrobnosti o storitvah za dostop tretjih strank v skladu s členoma 4 in 4a, vključno z vrsto in trajanjem storitev ter drugimi zahtevami glede le-teh.

▐

2.   Smernice
  o dostopu tretjih strank
  iz
  odstavka 1
  so določene v Prilogi v povezavi z upravljavci prenosnega omrežja.

3.
     
  Uporaba in sprememba smernic za dostop tretjih strank, sprejetih na podlagi tega člena, odražata razlike med nacionalnimi plinskimi sistemi in tako ne zahtevata enotnih podrobnih pogojev na ravni Skupnosti glede dostopa tretjih strani. Smernice lahko vseeno določijo minimalne zahteve, ki jih je treba izpolnjevati za dosego nediskriminacijskih in preglednih pogojev za dostop do omrežja, potrebnih za notranji trg s plinom, ki se lahko nadalje uporabijo ob upoštevanju razlik med nacionalnimi plinskimi sistemi.
  “

| (15) | V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Države članice zagotovijo, da so nacionalni regulativni organi, ustanovljeni na podlagi člena 25 Direktive 2003/55/ES, pristojni za zagotavljanje učinkovite skladnosti s to uredbo, tako da jih pooblastijo za nalaganje učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni za vsako kršitev do 10 % letnega prihodka upravljavca sistema na domačem trgu za postopek ali preklicu licence operaterja. Države članice o tem obvestijo Komisijo do 1. januarja 2010, prav tako pa jo nemudoma obvestijo o vseh morebitnih naknadnih spremembah.
  “ |
| --- | --- |

(15)

V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Države članice zagotovijo, da so nacionalni regulativni organi, ustanovljeni na podlagi člena 25 Direktive 2003/55/ES, pristojni za zagotavljanje učinkovite skladnosti s to uredbo, tako da jih pooblastijo za nalaganje učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni za vsako kršitev do 10 % letnega prihodka upravljavca sistema na domačem trgu za postopek ali preklicu licence operaterja. Države članice o tem obvestijo Komisijo do 1. januarja 2010, prav tako pa jo nemudoma obvestijo o vseh morebitnih naknadnih spremembah.
  “

| (16) | V členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“ |
| --- | --- |

(16)

V členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

| (17) | V členu 16 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „b) | povezovalne plinovode med državami članicami, obrate za UZP in skladišča ter znatna povečanja zmogljivosti obstoječe infrastrukture in spremembe takšne infrastrukture, ki omogočajo razvoj novih virov oskrbe s plinom, kakor je določeno v členu 22(1) in (2) Direktive 2003/55/ES, ki so izvzeti iz določb členov 7, 18, 19, 20 ali 25(2), (3) in (4) navedene direktive, dokler so izvzeti iz določb iz te točke, z izjemo člena 6a(4) te uredbe; ali“ |
| --- | --- | --- |

(17)

V členu 16 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„b)

povezovalne plinovode med državami članicami, obrate za UZP in skladišča ter znatna povečanja zmogljivosti obstoječe infrastrukture in spremembe takšne infrastrukture, ki omogočajo razvoj novih virov oskrbe s plinom, kakor je določeno v členu 22(1) in (2) Direktive 2003/55/ES, ki so izvzeti iz določb členov 7, 18, 19, 20 ali 25(2), (3) in (4) navedene direktive, dokler so izvzeti iz določb iz te točke, z izjemo člena 6a(4) te uredbe; ali“

| (18) | Priloga se spremeni:






  a) | naslov točke 1 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

(18)

Priloga se spremeni:

a)

naslov točke 1 se nadomesti z naslednjim:

| b) | naslov točke 2 se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

b)

naslov točke 2 se nadomesti z naslednjim:

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  
  UL C 211, 19.8.2008, str. 23.

1

UL C 211, 19.8.2008, str. 23.

(2)  
  UL C 172, 5.7.2008, str. 55.

2

UL C 172, 5.7.2008, str. 55.

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008.

(4)  UL L 176, 15.7.2003, str. 57.

4

(5)  UL L 289, 3.11.2005, str. 1.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

6

(7)  
  UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

7

UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

(8)  UL C 255, 21.10.2006, str. 1.

8

(9)  UL L ....“

9

UL L ...

(10)  
  UL L 262, 22.9.2006, str. 1.“

10

UL L 262, 22.9.2006, str. 1.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/142 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/142

---

Sreda, 9. julij 2008Notranji trg z zemeljskim plinom ***I

P6_TA(2008)0347

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom (KOM(2007)0529 — C6-0317/2007 — 2007/0196(COD))

2009/C 294 E/48

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0529),

ob upoštevanju člena 251(2), člena 47(2) ter členov 55 in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0317/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A6-0257/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC1-COD(2007)0196

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Direktive 2008/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive ║ 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 47(2) ter členov 55 in 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj notranjega trga s plinom, ki se v Skupnosti postopoma uvaja od leta 1999, je zagotavljanje resnične izbire vsem potrošnikom v Evropski uniji, bodisi državljanom bodisi podjetjem, novih poslovnih priložnosti in več čezmejnega trgovanja, da bi zagotovili večjo učinkovitost, konkurenčne cene in višje standarde storitev ter prispevali k zanesljivosti oskrbe in trajnosti. |
| --- | --- |

(1)

Cilj notranjega trga s plinom, ki se v Skupnosti postopoma uvaja od leta 1999, je zagotavljanje resnične izbire vsem potrošnikom v Evropski uniji, bodisi državljanom bodisi podjetjem, novih poslovnih priložnosti in več čezmejnega trgovanja, da bi zagotovili večjo učinkovitost, konkurenčne cene in višje standarde storitev ter prispevali k zanesljivosti oskrbe in trajnosti.

| (2) | Direktiva ║ 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom ║ (4) je bila pomemben korak k oblikovanju ║ notranjega trga s plinom. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva ║ 2003/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom ║ (4) je bila pomemben korak k oblikovanju ║ notranjega trga s plinom.

| (3) | Vendar trenutno ▐ ni mogoče
  vsem podjetjem
  v
  vseh državah članicah
  zagotoviti pravice, da
  prodajajo
  plin v vsaki državi članici pod enakimi pogoji, brez diskriminacije ali ovir. Zlasti še ne obstajata nediskriminatoren dostop do omrežja in enako učinkovita raven regulativnega nadzora v vseh državah članicah, saj ║pravni okvir ne zadostuje. |
| --- | --- |

(3)

Vendar trenutno ▐ ni mogoče
  vsem podjetjem
  v
  vseh državah članicah
  zagotoviti pravice, da
  prodajajo
  plin v vsaki državi članici pod enakimi pogoji, brez diskriminacije ali ovir. Zlasti še ne obstajata nediskriminatoren dostop do omrežja in enako učinkovita raven regulativnega nadzora v vseh državah članicah, saj ║pravni okvir ne zadostuje.

| (4) | Komisija je v svojem Sporočilu z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“║ poudarila pomen vzpostavitve notranjega trga s plinom in zagotavljanja enakovrednih pogojev za vsa podjetja plinskega gospodarstva v Skupnosti. Sporočili Komisije z istega dne o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo in v zvezi s preiskavo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1/2003 v panogi plina in elektroenergetski panogi sta pokazali, da obstoječa pravila in ukrepi ne zagotavljajo potrebnega okvira za doseganje cilja dobro delujočega notranjega trga. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v svojem Sporočilu z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“║ poudarila pomen vzpostavitve notranjega trga s plinom in zagotavljanja enakovrednih pogojev za vsa podjetja plinskega gospodarstva v Skupnosti. Sporočili Komisije z istega dne o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo in v zvezi s preiskavo na podlagi člena 17 Uredbe (ES) št. 1/2003 v panogi plina in elektroenergetski panogi sta pokazali, da obstoječa pravila in ukrepi ne zagotavljajo potrebnega okvira za doseganje cilja dobro delujočega notranjega trga.

| (5) | Brez učinkovitega ločevanja omrežij od dejavnosti proizvodnje in dobave obstaja ▐ tveganje diskriminacije pri upravljanju omrežij pa tudi pri spodbudah za vertikalno integrirana podjetja, da bi ustrezno vlagala v svoja omrežja. |
| --- | --- |

(5)

Brez učinkovitega ločevanja omrežij od dejavnosti proizvodnje in dobave obstaja ▐ tveganje diskriminacije pri upravljanju omrežij pa tudi pri spodbudah za vertikalno integrirana podjetja, da bi ustrezno vlagala v svoja omrežja.

| (6) | Države članice bi morale spodbujati sodelovanje in spremljati učinkovitost omrežij na regionalni ravni. Več držav članic je že podalo predlog za uresničitev takšnega cilja. |
| --- | --- |

(6)

Države članice bi morale spodbujati sodelovanje in spremljati učinkovitost omrežij na regionalni ravni. Več držav članic je že podalo predlog za uresničitev takšnega cilja.

| (7) | Trenutno veljavna pravila za pravno in funkcionalno ločevanje
  še
  ne zagotavljajo učinkovitega ločevanja upravljavcev prenosnih omrežij
  v vsaki državi članici, ker zakonodaja Skupnosti ni bila izvedena v celoti
  . Evropski svet je na svoji seji v Bruslju 8. in 9. marca 2007 Komisijo pozval k pripravi zakonodajnih predlogov za učinkovito ločevanje dejavnosti dobave in proizvodnje od delovanja omrežja. |
| --- | --- |

(7)

Trenutno veljavna pravila za pravno in funkcionalno ločevanje
  še
  ne zagotavljajo učinkovitega ločevanja upravljavcev prenosnih omrežij
  v vsaki državi članici, ker zakonodaja Skupnosti ni bila izvedena v celoti
  . Evropski svet je na svoji seji v Bruslju 8. in 9. marca 2007 Komisijo pozval k pripravi zakonodajnih predlogov za učinkovito ločevanje dejavnosti dobave in proizvodnje od delovanja omrežja.

| (8) | Učinkovito ločevanje lahko zagotovi samo odprava notranjih spodbud za vertikalno integrirana podjetja, da diskriminirajo konkurente kar zadeva dostop do omrežja in naložbe. Ločevanje lastništva, ki predpostavlja, da se lastnik omrežja imenuje za upravljavca omrežja in da je lastnik omrežja neodvisen od kakršnih koli interesov v zvezi z dobavo in proizvodnjo, je očitno najbolj učinkovit in stabilen način za razreševanje notranjih navzkrižij interesov in zagotavljanje zanesljivosti oskrbe. Zato je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 10. julija 2007 o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo (5) ║, ločevanje lastništva na ravni prenosa opredelil kot najučinkovitejše orodje, s katerim se na nediskriminatoren način spodbuja naložbe v infrastrukturo, pošten dostop do omrežja za nove udeležence in preglednost na trgu. Države članice bi zato morale zagotoviti, da ista oseba ali osebe ne morejo izvajati nadzora nad podjetjem za proizvodnjo ali dobavo in hkrati imeti deleža v ali uveljavljati pravic nad upravljavcem prenosnega omrežja ali prenosnim omrežjem, vključno s pomočjo pravic manjšinskih delničarjev do blokiranja odločitev strateškega pomena, kot so na primer naložbe. Nadzor nad upravljavcem prenosnega omrežja mora izključevati možnost imetja deleža v podjetju za dobavo ali uveljavljanja kakršne koli pravice nad njim. |
| --- | --- |

(8)

Učinkovito ločevanje lahko zagotovi samo odprava notranjih spodbud za vertikalno integrirana podjetja, da diskriminirajo konkurente kar zadeva dostop do omrežja in naložbe. Ločevanje lastništva, ki predpostavlja, da se lastnik omrežja imenuje za upravljavca omrežja in da je lastnik omrežja neodvisen od kakršnih koli interesov v zvezi z dobavo in proizvodnjo, je očitno najbolj učinkovit in stabilen način za razreševanje notranjih navzkrižij interesov in zagotavljanje zanesljivosti oskrbe. Zato je Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 10. julija 2007 o možnostih za notranji trg s plinom in električno energijo (5) ║, ločevanje lastništva na ravni prenosa opredelil kot najučinkovitejše orodje, s katerim se na nediskriminatoren način spodbuja naložbe v infrastrukturo, pošten dostop do omrežja za nove udeležence in preglednost na trgu. Države članice bi zato morale zagotoviti, da ista oseba ali osebe ne morejo izvajati nadzora nad podjetjem za proizvodnjo ali dobavo in hkrati imeti deleža v ali uveljavljati pravic nad upravljavcem prenosnega omrežja ali prenosnim omrežjem, vključno s pomočjo pravic manjšinskih delničarjev do blokiranja odločitev strateškega pomena, kot so na primer naložbe. Nadzor nad upravljavcem prenosnega omrežja mora izključevati možnost imetja deleža v podjetju za dobavo ali uveljavljanja kakršne koli pravice nad njim.

| (9) | Vsi sistemi ločevanja bi morali učinkovito odpravljati vsa navzkrižja interesov med proizvajalci in upravljavci prenosnih omrežij, da bi se oblikovale spodbude za potrebna vlaganja in zagotovil dostop novim udeležencem na trgu ob pregledni in učinkoviti regulativni ureditvi, regulativnim organom pa ne smejo nalagati zahtevne ali okorne regulativne ureditve, katere izvajanje bi bilo težko ali drago. |
| --- | --- |

(9)

Vsi sistemi ločevanja bi morali učinkovito odpravljati vsa navzkrižja interesov med proizvajalci in upravljavci prenosnih omrežij, da bi se oblikovale spodbude za potrebna vlaganja in zagotovil dostop novim udeležencem na trgu ob pregledni in učinkoviti regulativni ureditvi, regulativnim organom pa ne smejo nalagati zahtevne ali okorne regulativne ureditve, katere izvajanje bi bilo težko ali drago.

| (10) | Plin se v glavnem in v čedalje večjih količinah v Evropsko unijo uvaža iz tretjih držav. Zakonodaja Skupnosti bi zato morala upoštevati posebnosti vključevanja sektorja plina na svetovni trg, pa tudi razlike med nabavnimi in prodajnimi trgi. |
| --- | --- |

(10)

Plin se v glavnem in v čedalje večjih količinah v Evropsko unijo uvaža iz tretjih držav. Zakonodaja Skupnosti bi zato morala upoštevati posebnosti vključevanja sektorja plina na svetovni trg, pa tudi razlike med nabavnimi in prodajnimi trgi.

| (11) | Ker ločevanje lastništva v nekaterih primerih zahteva prestrukturiranje podjetij, bi bilo treba državam članicam
  , ki se odločijo izvajati ločevanje lastništva,
  odobriti dodatno obdobje za začetek uporabe zadevnih določb. Glede na vertikalne povezave med sektorjema za električno energijo in zemeljski plin, bi se morale poleg tega določbe glede ločevanja uporabljati v obeh sektorjih. |
| --- | --- |

(11)

Ker ločevanje lastništva v nekaterih primerih zahteva prestrukturiranje podjetij, bi bilo treba državam članicam
  , ki se odločijo izvajati ločevanje lastništva,
  odobriti dodatno obdobje za začetek uporabe zadevnih določb. Glede na vertikalne povezave med sektorjema za električno energijo in zemeljski plin, bi se morale poleg tega določbe glede ločevanja uporabljati v obeh sektorjih.

| (12) | Države članice, ki to želijo, lahko uporabijo določbe te direktive, ki se nanašajo na učinkovito in uspešno ločevanje prenosnih omrežij in upravljavcev prenosnih omrežij. Takšno ločevanje je uspešno, v kolikor pomaga vzpostaviti neodvisnost upravljavcev prenosnih omrežij, in učinkovito, v kolikor ponuja ustreznejši regulativni okvir za zagotovitev poštene konkurence, zadostnih vlaganj, dostopa na trg za nove udeležence in integracije trgov z zemeljskim plinom. Takšno ločevanje poleg tega temelji na organizacijskih ukrepih in ukrepih, ki se nanašajo na upravljanje s strani upravljavcev prenosnih omrežij, ter na ukrepih, povezanih z vlaganji, ki nove proizvodne zmogljivosti preko regionalnega sodelovanja povezujejo z integracijo omrežij in trgov in je skladno z zahtevami, ki jih je določil Evropski svet na zasedanju 8. in 9. marca 2007. |
| --- | --- |

(12)

Države članice, ki to želijo, lahko uporabijo določbe te direktive, ki se nanašajo na učinkovito in uspešno ločevanje prenosnih omrežij in upravljavcev prenosnih omrežij. Takšno ločevanje je uspešno, v kolikor pomaga vzpostaviti neodvisnost upravljavcev prenosnih omrežij, in učinkovito, v kolikor ponuja ustreznejši regulativni okvir za zagotovitev poštene konkurence, zadostnih vlaganj, dostopa na trg za nove udeležence in integracije trgov z zemeljskim plinom. Takšno ločevanje poleg tega temelji na organizacijskih ukrepih in ukrepih, ki se nanašajo na upravljanje s strani upravljavcev prenosnih omrežij, ter na ukrepih, povezanih z vlaganji, ki nove proizvodne zmogljivosti preko regionalnega sodelovanja povezujejo z integracijo omrežij in trgov in je skladno z zahtevami, ki jih je določil Evropski svet na zasedanju 8. in 9. marca 2007.

| (13) | Države članice bi morale spodbujati regionalno sodelovanje ter po potrebi imenovati regionalnega koordinatorja, ki bi omogočal lažji dialog med pristojnimi nacionalnimi organi. Poleg tega bi bilo treba sčasoma v omrežje učinkovito vključiti nove proizvajalce in dobavitelje
  . |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale spodbujati regionalno sodelovanje ter po potrebi imenovati regionalnega koordinatorja, ki bi omogočal lažji dialog med pristojnimi nacionalnimi organi. Poleg tega bi bilo treba sčasoma v omrežje učinkovito vključiti nove proizvajalce in dobavitelje
  .

| (14) | Za zagotovitev pravilnega izvajanja te direktive bi morala Komisija pomagati državam članicam, ki imajo težave v zvezi s tem
  . |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev pravilnega izvajanja te direktive bi morala Komisija pomagati državam članicam, ki imajo težave v zvezi s tem
  .

| (15) | Cilj integrirane evropske energetske mreže je bistven za zanesljivost oskrbe in dobro delujoč notranji trg s plinom. Komisija bi zato morala v posvetovanju z zainteresiranimi stranmi (zlasti z upravljavci prenosnih omrežij in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (Agencija), ustanovljeno z Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev] (6) oceniti izvedljivost vzpostavitve enotnega združenja evropskih upravljavcev prenosnih omrežij ter analizirati stroške in koristi integracije trga ter učinkovitega in zanesljivega delovanja prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

(15)

Cilj integrirane evropske energetske mreže je bistven za zanesljivost oskrbe in dobro delujoč notranji trg s plinom. Komisija bi zato morala v posvetovanju z zainteresiranimi stranmi (zlasti z upravljavci prenosnih omrežij in Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev (Agencija), ustanovljeno z Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev] (6) oceniti izvedljivost vzpostavitve enotnega združenja evropskih upravljavcev prenosnih omrežij ter analizirati stroške in koristi integracije trga ter učinkovitega in zanesljivega delovanja prenosnega omrežja.

| (16) | Da bi zagotovili popolno neodvisnost upravljanja omrežij od interesov v zvezi z dobavo in proizvodnjo ter da bi preprečili izmenjavo kakršnih koli zaupnih podatkov, ista oseba ne more biti član upravnih odborov upravljavca prenosnega omrežja in podjetja, ki opravlja katero koli dejavnost na področju proizvodnje ali dobave. Iz istega razloga ista oseba ne more imeti pristojnosti za imenovanje članov upravnih odborov upravljavca prenosnega omrežja in imeti deleža v podjetju za dobavo. |
| --- | --- |

(16)

Da bi zagotovili popolno neodvisnost upravljanja omrežij od interesov v zvezi z dobavo in proizvodnjo ter da bi preprečili izmenjavo kakršnih koli zaupnih podatkov, ista oseba ne more biti član upravnih odborov upravljavca prenosnega omrežja in podjetja, ki opravlja katero koli dejavnost na področju proizvodnje ali dobave. Iz istega razloga ista oseba ne more imeti pristojnosti za imenovanje članov upravnih odborov upravljavca prenosnega omrežja in imeti deleža v podjetju za dobavo.

| (17) | Imenovanje neodvisnih upravljavcev prenosnih omrežij, ki niso vezani na interese v zvezi z dobavo in proizvodnjo, bi moralo vertikalno integriranim podjetjem omogočiti, da ohranijo lastništvo nad omrežnimi sredstvi, hkrati pa zagotavlja učinkovito ločevanje interesov, če neodvisni upravljavec prenosnega omrežja opravlja vse dejavnosti upravljavca omrežja ter če se vzpostavijo podrobna ureditev in obsežni regulativni kontrolni mehanizmi. |
| --- | --- |

(17)

Imenovanje neodvisnih upravljavcev prenosnih omrežij, ki niso vezani na interese v zvezi z dobavo in proizvodnjo, bi moralo vertikalno integriranim podjetjem omogočiti, da ohranijo lastništvo nad omrežnimi sredstvi, hkrati pa zagotavlja učinkovito ločevanje interesov, če neodvisni upravljavec prenosnega omrežja opravlja vse dejavnosti upravljavca omrežja ter če se vzpostavijo podrobna ureditev in obsežni regulativni kontrolni mehanizmi.

| (18) | Če je podjetje, ki ima v lasti prenosni sistem, del vertikalno integriranega podjetja, bi morale imeti države članice možnost izbire med
  dvema možnostma
  : ločitev lastništva ali vzpostavitev neodvisnega upravljavca prenosnega omrežja
  . |
| --- | --- |

(18)

Če je podjetje, ki ima v lasti prenosni sistem, del vertikalno integriranega podjetja, bi morale imeti države članice možnost izbire med
  dvema možnostma
  : ločitev lastništva ali vzpostavitev neodvisnega upravljavca prenosnega omrežja
  .

| (19) | Da se razvije konkurenca na notranjem trgu s plinom, bi morali negospodinjski odjemalci imeti možnost izbrati dobavitelja in za zadovoljitev svojih potreb po plinu skleniti pogodbe z več dobavitelji. Takšni odjemalci bi morali biti zaščiteni pred klavzulami o ekskluzivnosti, katerih učinek je izključitev konkurenčnih in/ali dopolnilnih ponudb. |
| --- | --- |

(19)

Da se razvije konkurenca na notranjem trgu s plinom, bi morali negospodinjski odjemalci imeti možnost izbrati dobavitelja in za zadovoljitev svojih potreb po plinu skleniti pogodbe z več dobavitelji. Takšni odjemalci bi morali biti zaščiteni pred klavzulami o ekskluzivnosti, katerih učinek je izključitev konkurenčnih in/ali dopolnilnih ponudb.

| (20) | Pri izvajanju učinkovitega ločevanja bi bilo treba spoštovati načelo nediskriminacije med javnim in zasebnim sektorjem. Zato ista oseba ne bi smela imeti možnosti uveljavljanja kakršnega koli vpliva, sama ali skupaj z drugimi, na sestavo, glasovanje ali sprejemanje odločitev v organih upravljavcev prenosnih omrežij in podjetij za dobavo. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Pri izvajanju učinkovitega ločevanja bi bilo treba spoštovati načelo nediskriminacije med javnim in zasebnim sektorjem. Zato ista oseba ne bi smela imeti možnosti uveljavljanja kakršnega koli vpliva, sama ali skupaj z drugimi, na sestavo, glasovanje ali sprejemanje odločitev v organih upravljavcev prenosnih omrežij in podjetij za dobavo. ▐

| (21) | Ločevanje
  dejavnosti na področju omrežnih dejavnosti in dobave bi moralo veljati v celotni Skupnosti ▐. To bi moralo veljati tako za podjetja s sedežem v Evropski uniji, kakor tudi za podjetja s sedežem v tretjih državah. Da se v celotni Skupnosti zagotovi ločevanje omrežnih dejavnosti in dejavnosti na področju dobave, bi morali nacionalni regulativni organi biti pooblaščeni, da upravljavcem prenosnih omrežij, ki ne izpolnjujejo pravil o ločevanju, zavrnejo certifikacijo. Da bi zagotovili dosledno uporabo v vsej Skupnosti in spoštovanje mednarodnih obveznosti Skupnosti, bi morala Agencija
  imeti pravico, da pregleda odločitve v zvezi s certifikacijo, ki jih sprejmejo nacionalni regulativni organi. |
| --- | --- |

(21)

Ločevanje
  dejavnosti na področju omrežnih dejavnosti in dobave bi moralo veljati v celotni Skupnosti ▐. To bi moralo veljati tako za podjetja s sedežem v Evropski uniji, kakor tudi za podjetja s sedežem v tretjih državah. Da se v celotni Skupnosti zagotovi ločevanje omrežnih dejavnosti in dejavnosti na področju dobave, bi morali nacionalni regulativni organi biti pooblaščeni, da upravljavcem prenosnih omrežij, ki ne izpolnjujejo pravil o ločevanju, zavrnejo certifikacijo. Da bi zagotovili dosledno uporabo v vsej Skupnosti in spoštovanje mednarodnih obveznosti Skupnosti, bi morala Agencija
  imeti pravico, da pregleda odločitve v zvezi s certifikacijo, ki jih sprejmejo nacionalni regulativni organi.

| (22) | Zaščita dobave energije je bistveni element javne varnosti in je zato notranje povezana z učinkovitim delovanjem notranjega trga ║ s plinom
  ter integracijo izoliranih trgov držav članic
  . Uporaba omrežja je ključnega pomena, da lahko plin doseže državljane Unije. Delujoči
  odprti
  trgi s plinom
  z dejanskimi možnostmi za trgovanje
  ter zlasti omrežja in druga sredstva, povezana z oskrbo s plinom, so bistvenega pomena za javno varnost, konkurenčnost gospodarstva in blaginjo državljanov Unije. Brez poseganja v svoje mednarodne obveznosti Skupnosti meni, da je sektor prenosnih omrežij za plin zelo pomemben zanjo, zato so potrebni dodatni zaščitni ukrepi v zvezi z vplivom tretjih držav, da bi se izognili morebitnim grožnjam javnemu redu in javni varnosti v Skupnosti ter blaginji ║ državljanov Unije. Taki ukrepi so nujni tudi za zagotavljanje skladnosti s pravili glede učinkovitega ločevanja. |
| --- | --- |

(22)

Zaščita dobave energije je bistveni element javne varnosti in je zato notranje povezana z učinkovitim delovanjem notranjega trga ║ s plinom
  ter integracijo izoliranih trgov držav članic
  . Uporaba omrežja je ključnega pomena, da lahko plin doseže državljane Unije. Delujoči
  odprti
  trgi s plinom
  z dejanskimi možnostmi za trgovanje
  ter zlasti omrežja in druga sredstva, povezana z oskrbo s plinom, so bistvenega pomena za javno varnost, konkurenčnost gospodarstva in blaginjo državljanov Unije. Brez poseganja v svoje mednarodne obveznosti Skupnosti meni, da je sektor prenosnih omrežij za plin zelo pomemben zanjo, zato so potrebni dodatni zaščitni ukrepi v zvezi z vplivom tretjih držav, da bi se izognili morebitnim grožnjam javnemu redu in javni varnosti v Skupnosti ter blaginji ║ državljanov Unije. Taki ukrepi so nujni tudi za zagotavljanje skladnosti s pravili glede učinkovitega ločevanja.

| (23) | Treba je zagotoviti neodvisnost upravljavcev skladišč, da se izboljša dostop tretjih strani do objektov za skladiščenje, ki so s tehničnega in/ali ekonomskega vidika potrebni za zagotavljanje učinkovitega dostopa do omrežja za oskrbo odjemalcev. Zato je primerno, da objekte za skladiščenje upravljajo pravno ločeni subjekti, ki imajo dejansko pravico odločanja o sredstvih, ki so potrebna za vzdrževanje, upravljanje in razvoj objektov za skladiščenje. Treba je tudi povečati preglednost v zvezi z zmogljivostmi skladiščenja, ki se ponudijo tretjim stranem, in sicer tako, da se države članice prisili, da opredelijo in objavijo nediskriminatoren in jasen okvir, ki bo za objekte za skladiščenje določal ustrezen ureditveni režim. |
| --- | --- |

(23)

Treba je zagotoviti neodvisnost upravljavcev skladišč, da se izboljša dostop tretjih strani do objektov za skladiščenje, ki so s tehničnega in/ali ekonomskega vidika potrebni za zagotavljanje učinkovitega dostopa do omrežja za oskrbo odjemalcev. Zato je primerno, da objekte za skladiščenje upravljajo pravno ločeni subjekti, ki imajo dejansko pravico odločanja o sredstvih, ki so potrebna za vzdrževanje, upravljanje in razvoj objektov za skladiščenje. Treba je tudi povečati preglednost v zvezi z zmogljivostmi skladiščenja, ki se ponudijo tretjim stranem, in sicer tako, da se države članice prisili, da opredelijo in objavijo nediskriminatoren in jasen okvir, ki bo za objekte za skladiščenje določal ustrezen ureditveni režim.

| (24) | Nediskriminatoren dostop do distribucijskega omrežja je odločilnega pomena za dostop do odjemalcev na maloprodajni ravni. Kar zadeva dostop tretjih strani in naložbe so možnosti za diskriminacijo sicer manjše na ravni distribucije kot pa na ravni prenosa, saj sta na ravni distribucije prezasedenost in vpliv interesov v zvezi s proizvodnjo na splošno manj pomembna kot na ravni prenosa. Poleg tega je dejansko ločevanje upravljavcev distribucijskih sistemov, v skladu z Direktivo 2003/55/ES, obvezno šele od 1. julija 2007, njegove učinke na notranji trg pa je treba še oceniti. Trenutno veljavna pravila za pravno in funkcionalno ločevanje bi lahko vodila k učinkovitemu ločevanju, če bi bila jasneje določena ter če bi se jih pravilno izvajalo in pozorno spremljalo. Da bi ustvarili enakovredne pogoje na maloprodajni ravni, je treba spremljati dejavnosti upravljavcev distribucijskih omrežij in jim tako preprečiti, da bi izkoriščali svojo vertikalno integracijo kar zadeva njihov konkurenčni položaj na trgu, zlasti v povezavi z malimi gospodinjskimi in tujimi odjemalci. |
| --- | --- |

(24)

Nediskriminatoren dostop do distribucijskega omrežja je odločilnega pomena za dostop do odjemalcev na maloprodajni ravni. Kar zadeva dostop tretjih strani in naložbe so možnosti za diskriminacijo sicer manjše na ravni distribucije kot pa na ravni prenosa, saj sta na ravni distribucije prezasedenost in vpliv interesov v zvezi s proizvodnjo na splošno manj pomembna kot na ravni prenosa. Poleg tega je dejansko ločevanje upravljavcev distribucijskih sistemov, v skladu z Direktivo 2003/55/ES, obvezno šele od 1. julija 2007, njegove učinke na notranji trg pa je treba še oceniti. Trenutno veljavna pravila za pravno in funkcionalno ločevanje bi lahko vodila k učinkovitemu ločevanju, če bi bila jasneje določena ter če bi se jih pravilno izvajalo in pozorno spremljalo. Da bi ustvarili enakovredne pogoje na maloprodajni ravni, je treba spremljati dejavnosti upravljavcev distribucijskih omrežij in jim tako preprečiti, da bi izkoriščali svojo vertikalno integracijo kar zadeva njihov konkurenčni položaj na trgu, zlasti v povezavi z malimi gospodinjskimi in tujimi odjemalci.

| (25) | Države članice bi morale sprejeti konkretne ukrepe v podporo širši uporabi bioplina in plina iz biomase, katerih proizvajalci morajo imeti nediskriminatoren dostop do plinskega sistema, pod pogojem, da je takšen dostop trajno združljiv s tehničnimi pravili in varnostnimi standardi. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale sprejeti konkretne ukrepe v podporo širši uporabi bioplina in plina iz biomase, katerih proizvajalci morajo imeti nediskriminatoren dostop do plinskega sistema, pod pogojem, da je takšen dostop trajno združljiv s tehničnimi pravili in varnostnimi standardi.

| (26) | Direktiva 2003/55/ES je uvedla zahtevo, da države članice vzpostavijo nacionalne regulativne organe s specifičnimi pristojnostmi. Vendar izkušnje kažejo, da je učinkovitost regulacije pogosto omejena, ker nacionalni regulativni organi niso dovolj neodvisni od vlade ter nimajo zadostnih pooblastil in diskrecije. Zato je Evropski svet na svojem prej omenjenem zasedanju v Bruslju ║ Komisijo pozval k pripravi zakonodajnih predlogov za nadaljnjo uskladitev pooblastil in krepitev neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov. |
| --- | --- |

(26)

Direktiva 2003/55/ES je uvedla zahtevo, da države članice vzpostavijo nacionalne regulativne organe s specifičnimi pristojnostmi. Vendar izkušnje kažejo, da je učinkovitost regulacije pogosto omejena, ker nacionalni regulativni organi niso dovolj neodvisni od vlade ter nimajo zadostnih pooblastil in diskrecije. Zato je Evropski svet na svojem prej omenjenem zasedanju v Bruslju ║ Komisijo pozval k pripravi zakonodajnih predlogov za nadaljnjo uskladitev pooblastil in krepitev neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov.

| (27) | Za pravilno delovanje notranjega trga morajo biti nacionalni regulativni organi sposobni sprejemati odločitve o vseh pomembnih regulativnih vprašanjih, poleg tega pa morajo biti tudi popolnoma neodvisni od kakršnih koli drugih
  interesov javnih ali zasebnih podjetij
  . |
| --- | --- |

(27)

Za pravilno delovanje notranjega trga morajo biti nacionalni regulativni organi sposobni sprejemati odločitve o vseh pomembnih regulativnih vprašanjih, poleg tega pa morajo biti tudi popolnoma neodvisni od kakršnih koli drugih
  interesov javnih ali zasebnih podjetij
  .

| (28) | Nacionalni regulativni organi bi morali biti pooblaščeni, da sprejmejo zavezujoče odločitve v zvezi
  z upravljavci omrežij
  ter da
  upravljavcem omrežij
  , ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti, naložijo učinkovite, primerne in odvračilne sankcije. Pooblastiti bi je bilo treba tudi za to, da lahko ne glede na uporabo pravil o konkurenci sprejmejo ustrezne ukrepe
  za dostop do omrežij za vzpostavitev
  učinkovite konkurence, ki je nujna za pravilno delovanje trga, pa tudi, da zagotovijo visoke standarde javnih storitev v skladu z odpiranjem trga, varstvo ranljivih odjemalcev in dejansko učinkovitost ukrepov za varstvo odjemalcev. Ti ukrepi ne bi smeli posegati v pooblastila Komisije v zvezi z uporabo pravil o konkurenci, vključno s preverjanjem združitev z razsežnostjo Skupnosti, ter v pravila glede notranjega trga, kot je prost pretok kapitala. |
| --- | --- |

(28)

Nacionalni regulativni organi bi morali biti pooblaščeni, da sprejmejo zavezujoče odločitve v zvezi
  z upravljavci omrežij
  ter da
  upravljavcem omrežij
  , ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti, naložijo učinkovite, primerne in odvračilne sankcije. Pooblastiti bi je bilo treba tudi za to, da lahko ne glede na uporabo pravil o konkurenci sprejmejo ustrezne ukrepe
  za dostop do omrežij za vzpostavitev
  učinkovite konkurence, ki je nujna za pravilno delovanje trga, pa tudi, da zagotovijo visoke standarde javnih storitev v skladu z odpiranjem trga, varstvo ranljivih odjemalcev in dejansko učinkovitost ukrepov za varstvo odjemalcev. Ti ukrepi ne bi smeli posegati v pooblastila Komisije v zvezi z uporabo pravil o konkurenci, vključno s preverjanjem združitev z razsežnostjo Skupnosti, ter v pravila glede notranjega trga, kot je prost pretok kapitala.

| (29) | Nacionalni regulativni organi in regulatorji finančnih trgov bi morali sodelovati, da bi drug drugemu omogočili pregled nad svojimi zadevnimi trgi. Imeti bi morali pooblastilo za pridobitev ustreznih informacij od podjetij plinskega gospodarstva na osnovi primernih in zadostnih preiskav, reševanje sporov ter izrekanje učinkovitih kazni. |
| --- | --- |

(29)

Nacionalni regulativni organi in regulatorji finančnih trgov bi morali sodelovati, da bi drug drugemu omogočili pregled nad svojimi zadevnimi trgi. Imeti bi morali pooblastilo za pridobitev ustreznih informacij od podjetij plinskega gospodarstva na osnovi primernih in zadostnih preiskav, reševanje sporov ter izrekanje učinkovitih kazni.

| (30) | Treba bi bilo močno spodbujati naložbe v večje nove infrastrukture, hkrati pa zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga s plinom. Da bi spodbujali pozitivne učinke izvzetih infrastrukturnih projektov na konkurenco in zanesljivost oskrbe, bi bilo treba raziskati tržni interes v načrtovalni fazi projekta in izvajati pravila upravljanja prezasedenosti. Če je infrastruktura na ozemlju več držav članic, bi zahtevek za izvzetje morala obravnavati Agencija ║, da se bolje upoštevajo njegove čezmejne posledice in pospeši njegova administrativna obravnava. Poleg tega bi bilo zaradi izredno velikega profila tveganj pri konstrukciji takih izvzetih velikih infrastrukturnih projektov potrebno omogočiti začasna delna odstopanja od pravil o popolnem ločevanju za podjetja, ki se ukvarjajo z dobavo in proizvodnjo, v zvezi z zadevnimi projekti. To bi moralo zaradi zanesljivosti oskrbe veljati zlasti za nove plinovode v Skupnosti, ki prenašajo plin iz tretjih držav v Skupnost. |
| --- | --- |

(30)

Treba bi bilo močno spodbujati naložbe v večje nove infrastrukture, hkrati pa zagotoviti pravilno delovanje notranjega trga s plinom. Da bi spodbujali pozitivne učinke izvzetih infrastrukturnih projektov na konkurenco in zanesljivost oskrbe, bi bilo treba raziskati tržni interes v načrtovalni fazi projekta in izvajati pravila upravljanja prezasedenosti. Če je infrastruktura na ozemlju več držav članic, bi zahtevek za izvzetje morala obravnavati Agencija ║, da se bolje upoštevajo njegove čezmejne posledice in pospeši njegova administrativna obravnava. Poleg tega bi bilo zaradi izredno velikega profila tveganj pri konstrukciji takih izvzetih velikih infrastrukturnih projektov potrebno omogočiti začasna delna odstopanja od pravil o popolnem ločevanju za podjetja, ki se ukvarjajo z dobavo in proizvodnjo, v zvezi z zadevnimi projekti. To bi moralo zaradi zanesljivosti oskrbe veljati zlasti za nove plinovode v Skupnosti, ki prenašajo plin iz tretjih držav v Skupnost.

| (31) | Notranji trg s plinom trpi zaradi pomanjkanja likvidnosti in preglednosti, ki ovira učinkovito dodeljevanje sredstev, upravljanje s tveganji in vstop novih akterjev. Treba je povečati zaupanje v trg, njegovo likvidnost in število udeležencev, zato je treba tudi povečati regulativni nadzor nad podjetji, ki se ukvarjajo z oskrbo s plinom. Take zahteve ne bi smele posegati v obstoječo zakonodajo Skupnosti o finančnih trgih in morajo biti skladne z njo. Nacionalni regulativni organi in regulatorji finančnih trgov morajo sodelovati, da drug drugemu omogočijo pregled nad zadevnimi trgi. |
| --- | --- |

(31)

Notranji trg s plinom trpi zaradi pomanjkanja likvidnosti in preglednosti, ki ovira učinkovito dodeljevanje sredstev, upravljanje s tveganji in vstop novih akterjev. Treba je povečati zaupanje v trg, njegovo likvidnost in število udeležencev, zato je treba tudi povečati regulativni nadzor nad podjetji, ki se ukvarjajo z oskrbo s plinom. Take zahteve ne bi smele posegati v obstoječo zakonodajo Skupnosti o finančnih trgih in morajo biti skladne z njo. Nacionalni regulativni organi in regulatorji finančnih trgov morajo sodelovati, da drug drugemu omogočijo pregled nad zadevnimi trgi.

| (32) | Strukturne togosti trga s plinom, ki izhajajo iz koncentracije dobaviteljev, dolgoročne pogodbe, ki podpirajo dobavo, in pomanjkanje likvidnosti vzdolž prodajne verige povzročajo nepreglednost pri določanju cen. Za večjo jasnost strukture stroškov je potrebna večja preglednost pri oblikovanju cen, za kar se mora dosledno zahtevati izpolnjevanje trgovinske obveznosti. |
| --- | --- |

(32)

▐

| (33) | Zahteve glede javnih storitev in skupne minimalne standarde, ki izhajajo iz njih, je treba še bolj okrepiti, da bi zagotovili, da bodo lahko imeli vsi potrošniki koristi od konkurence. Ključni vidik pri dobavi energije odjemalcem je dostop do podatkov o porabi, ki morajo biti na voljo odjemalcem, tako da lahko konkurente povabijo, da pripravijo ponudbo na podlagi teh podatkov. Porabniki morajo imeti tudi pravico, da so ustrezno obveščeni o svoji porabi energije. Redni podatki o stroških energije bodo ustvarili spodbude za prihranke energije, saj bodo dajali odjemalcem neposredne povratne informacije o učinkih naložb v energetsko učinkovitost in spremembe ravnanja. |
| --- | --- |

(33)

Zahteve glede javnih storitev in skupne minimalne standarde, ki izhajajo iz njih, je treba še bolj okrepiti, da bi zagotovili, da bodo lahko imeli vsi potrošniki koristi od konkurence. Ključni vidik pri dobavi energije odjemalcem je dostop do podatkov o porabi, ki morajo biti na voljo odjemalcem, tako da lahko konkurente povabijo, da pripravijo ponudbo na podlagi teh podatkov. Porabniki morajo imeti tudi pravico, da so ustrezno obveščeni o svoji porabi energije. Redni podatki o stroških energije bodo ustvarili spodbude za prihranke energije, saj bodo dajali odjemalcem neposredne povratne informacije o učinkih naložb v energetsko učinkovitost in spremembe ravnanja.

| (34) | Zahteve glede javnih storitev in skupne minimalne standarde, ki iz njih izhajajo, je treba še bolj okrepiti, da se zagotovi dostopnost storitev na področju plina za javnost ter mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(34)

Zahteve glede javnih storitev in skupne minimalne standarde, ki iz njih izhajajo, je treba še bolj okrepiti, da se zagotovi dostopnost storitev na področju plina za javnost ter mala in srednje velika podjetja.

| (35) | Države članice bi morale zagotoviti namestitev individualnih števcev (pametno merjenje), kot je določeno v Direktivi 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in energetskih storitvah

   (7)

  , da dobijo potrošniki točne podatke o porabi energije in da zagotovijo učinkovitost pri končnem uporabniku. |
| --- | --- |

(35)

Države članice bi morale zagotoviti namestitev individualnih števcev (pametno merjenje), kot je določeno v Direktivi 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in energetskih storitvah

   (7)

  , da dobijo potrošniki točne podatke o porabi energije in da zagotovijo učinkovitost pri končnem uporabniku.

| (36) | Odjemalci bi morali biti v središču te direktive. Že obstoječe pravice odjemalcev je treba okrepiti in zaščititi, vključevati pa bi morale tudi večjo preglednost in zastopanje. Varstvo potrošnikov pomeni, da bi moral konkurenčni trg koristiti vsem odjemalcem. Nacionalni regulativni organi bi morali pravice odjemalcev uveljavljati z ustvarjanjem spodbud in izrekanjem sankcij podjetjem, ki ne izpolnjujejo pravil o varstvu potrošnikov in konkurenci. |
| --- | --- |

(36)

Odjemalci bi morali biti v središču te direktive. Že obstoječe pravice odjemalcev je treba okrepiti in zaščititi, vključevati pa bi morale tudi večjo preglednost in zastopanje. Varstvo potrošnikov pomeni, da bi moral konkurenčni trg koristiti vsem odjemalcem. Nacionalni regulativni organi bi morali pravice odjemalcev uveljavljati z ustvarjanjem spodbud in izrekanjem sankcij podjetjem, ki ne izpolnjujejo pravil o varstvu potrošnikov in konkurenci.

| (37) | Odjemalcem bi morale biti na voljo jasne in razumljive informacije o njihovih pravicah, povezanih z energetskim sektorjem. Po svojem sporočilu z dne 5. julija 2007 z naslovom „Evropski listini o pravicah odjemalcev energije naproti“ bi morala Komisija, po posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, vključno z nacionalnimi regulativnimi organi, potrošniškimi organizacijami in socialnimi partnerji, predlagati dostopno, uporabniku prijazno listino, v kateri so navedene pravice odjemalcev energije, ki so že prisotne v obstoječem pravu Skupnosti, tudi v tej direktivi. Dobavitelji energije bi morali zagotoviti, da vsi odjemalci prejmejo izvod te listine in da je dostopna javnosti. |
| --- | --- |

(37)

Odjemalcem bi morale biti na voljo jasne in razumljive informacije o njihovih pravicah, povezanih z energetskim sektorjem. Po svojem sporočilu z dne 5. julija 2007 z naslovom „Evropski listini o pravicah odjemalcev energije naproti“ bi morala Komisija, po posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi, vključno z nacionalnimi regulativnimi organi, potrošniškimi organizacijami in socialnimi partnerji, predlagati dostopno, uporabniku prijazno listino, v kateri so navedene pravice odjemalcev energije, ki so že prisotne v obstoječem pravu Skupnosti, tudi v tej direktivi. Dobavitelji energije bi morali zagotoviti, da vsi odjemalci prejmejo izvod te listine in da je dostopna javnosti.

| (38) | Da bi prispevale k zanesljivosti oskrbe
  , bi morale države članice, ob hkratnem ohranjanju duha solidarnosti ▐ zlasti v primeru krize na področju oskrbe
  , tesno sodelovati. V ta namen bi morala za podlago služiti Direktiva Sveta 2004/67/ES z dne 26. aprila 2004 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom

   (8). |
| --- | --- |

(38)

Da bi prispevale k zanesljivosti oskrbe
  , bi morale države članice, ob hkratnem ohranjanju duha solidarnosti ▐ zlasti v primeru krize na področju oskrbe
  , tesno sodelovati. V ta namen bi morala za podlago služiti Direktiva Sveta 2004/67/ES z dne 26. aprila 2004 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z zemeljskim plinom

   (8).

| (39) | Da bi ustvarile notranji trg s plinom, bi morale države članice spodbujati integracijo svojih nacionalnih trgov ter sodelovanje upravljavcev omrežij na evropski in regionalni ravni.
  Regionalne pobude za integracijo so bistven vmesni korak pri doseganju integracije notranjega energetskega trga, ki ostaja končni cilj. Regionalna raven prispeva k hitrejšemu procesu integracije, saj zadevnim akterjem, zlasti državam članicam, nacionalnim regulativnim organom in upravljavcem prenosnih omrežij omogoča sodelovanje glede posebnih vprašanj. |
| --- | --- |

(39)

Da bi ustvarile notranji trg s plinom, bi morale države članice spodbujati integracijo svojih nacionalnih trgov ter sodelovanje upravljavcev omrežij na evropski in regionalni ravni.
  Regionalne pobude za integracijo so bistven vmesni korak pri doseganju integracije notranjega energetskega trga, ki ostaja končni cilj. Regionalna raven prispeva k hitrejšemu procesu integracije, saj zadevnim akterjem, zlasti državam članicam, nacionalnim regulativnim organom in upravljavcem prenosnih omrežij omogoča sodelovanje glede posebnih vprašanj.

| (40) | Razvoj resnično vseevropskega plinovodnega omrežja, bi moral biti eden od glavnih ciljev te direktive, zato bi morala odgovornost za regulativna vprašanja o čezmejnih medsebojnih povezavah in regionalnih trgih nositi Agencija. |
| --- | --- |

(40)

Razvoj resnično vseevropskega plinovodnega omrežja, bi moral biti eden od glavnih ciljev te direktive, zato bi morala odgovornost za regulativna vprašanja o čezmejnih medsebojnih povezavah in regionalnih trgih nositi Agencija.

| (41) | Nacionalni regulativni organi bi morali zagotavljati informacije trgu tudi zato, da Komisiji omogočijo, da opravlja svojo nalogo opazovanja in nadzorovanja notranjega trga s plinom in njegov kratkoročni, srednjeročni in dolgoročni razvoj, vključno z vidiki kot so ponudba in povpraševanje, infrastrukture za prenos in distribucijo, čezmejna trgovina, naložbe, veleprodajne in potrošniške cene, likvidnost trga, okoljske izboljšave in izboljšanje učinkovitosti. |
| --- | --- |

(41)

Nacionalni regulativni organi bi morali zagotavljati informacije trgu tudi zato, da Komisiji omogočijo, da opravlja svojo nalogo opazovanja in nadzorovanja notranjega trga s plinom in njegov kratkoročni, srednjeročni in dolgoročni razvoj, vključno z vidiki kot so ponudba in povpraševanje, infrastrukture za prenos in distribucijo, čezmejna trgovina, naložbe, veleprodajne in potrošniške cene, likvidnost trga, okoljske izboljšave in izboljšanje učinkovitosti.

| (42) | Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitve v celoti delujočega notranjega trga s plinom, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ║ ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(42)

Ker cilja te direktive, in sicer vzpostavitve v celoti delujočega notranjega trga s plinom, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ║ ta cilj zaradi obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (43) | Države članice bi morale skupaj z zadevnimi socialnimi partnerji razmisliti o posledicah spreminjanja Direktive 2003/55/ES, zlasti glede različnih modelov zagotavljanja neodvisnosti upravljavcev prenosnih omrežij z vidikov, ki zadevajo zaposlovanje, delovne pogoje in pravice delavcev do obveščanja, posvetovanja in udeležbe, da se ublažijo negativne posledice. |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi morale skupaj z zadevnimi socialnimi partnerji razmisliti o posledicah spreminjanja Direktive 2003/55/ES, zlasti glede različnih modelov zagotavljanja neodvisnosti upravljavcev prenosnih omrežij z vidikov, ki zadevajo zaposlovanje, delovne pogoje in pravice delavcev do obveščanja, posvetovanja in udeležbe, da se ublažijo negativne posledice.

| (44) | Uredba (ES) št. 1775/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (9) daje Komisiji možnost, da sprejme smernice za doseganje potrebne stopnje usklajenosti. Take smernice, ki so tako zavezujoči izvedbeni ukrepi, so koristno sredstvo, ki ga je mogoče po potrebi hitro prilagoditi. |
| --- | --- |

(44)

Uredba (ES) št. 1775/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina (9) daje Komisiji možnost, da sprejme smernice za doseganje potrebne stopnje usklajenosti. Take smernice, ki so tako zavezujoči izvedbeni ukrepi, so koristno sredstvo, ki ga je mogoče po potrebi hitro prilagoditi.

| (45) | Direktiva 2003/55/ES določa, da je treba sprejeti nekatere ukrepe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). |
| --- | --- |

(45)

Direktiva 2003/55/ES določa, da je treba sprejeti nekatere ukrepe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10).

| (46) | Sklep 1999/468/ES je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2006/512/ES (11)
  , ki je uvedel regulativni postopek s pregledom, ki se uporablja za ukrepe splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami. |
| --- | --- |

(46)

▐

| (47) | Direktivo 2003/55/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti — |
| --- | --- |

(47)

Direktivo 2003/55/ES bi bilo treba ustrezno spremeniti —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2003/55/ES

Direktiva 2003/55/ES se spremeni:

| (1) | V členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:


  „
  2.
     
  Pravila, ki jih ta direktiva določa za zemeljski plin, skupaj z utekočinjenim zemeljskim plinom (UZP), na nediskriminatoren način prav tako veljajo za bioplin in plin, pridobljen iz biomase, ali druge vrste plinov, če je takšne pline tehnično mogoče varno vbrizgati in prenašati prek sistema zemeljskega plina.
  “ |
| --- | --- |

(1)

V členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„
  2.
     
  Pravila, ki jih ta direktiva določa za zemeljski plin, skupaj z utekočinjenim zemeljskim plinom (UZP), na nediskriminatoren način prav tako veljajo za bioplin in plin, pridobljen iz biomase, ali druge vrste plinov, če je takšne pline tehnično mogoče varno vbrizgati in prenašati prek sistema zemeljskega plina.
  “

| (2) | Člen 2 se spremeni:








  a) | točka 3 se nadomesti z naslednjim:








  „
  3. | „prenos“ pomeni transport zemeljskega plina po omrežju, ki v glavnem zajema visokotlačne cevovode, z namenom dostave odjemalcem, vendar ne po pridobivalnem cevovodnem omrežju in ne po delu visokotlačnih cevovodov, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina, in ne vključuje dobave;
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Člen 2 se spremeni:

a)

točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„
  3.

„prenos“ pomeni transport zemeljskega plina po omrežju, ki v glavnem zajema visokotlačne cevovode, z namenom dostave odjemalcem, vendar ne po pridobivalnem cevovodnem omrežju in ne po delu visokotlačnih cevovodov, ki se uporabljajo predvsem za lokalno distribucijo zemeljskega plina, in ne vključuje dobave;
  “

| b) | točka 9 se nadomesti z naslednjim:








  „
  9. | „skladišče“ pomeni objekt za skladiščenje zemeljskega plina, ki je v lasti in/ali ga upravlja podjetje plinskega gospodarstva, skupaj z delom obrata za UZP, ki se uporablja za skladiščenje, razen tistega dela, ki je namenjen izključno dejavnostim pridobivanja, in razen objektov, ki so rezervirani izključno za upravljavce prenosnih omrežij in izvajanje njihovih dejavnosti;
  “ |
| --- | --- | --- |

b)

točka 9 se nadomesti z naslednjim:

„
  9.

„skladišče“ pomeni objekt za skladiščenje zemeljskega plina, ki je v lasti in/ali ga upravlja podjetje plinskega gospodarstva, skupaj z delom obrata za UZP, ki se uporablja za skladiščenje, razen tistega dela, ki je namenjen izključno dejavnostim pridobivanja, in razen objektov, ki so rezervirani izključno za upravljavce prenosnih omrežij in izvajanje njihovih dejavnosti;
  “

| c) | točka 14 se nadomesti z naslednjim:








  „
  14. | „sistemske storitve“ pomenijo vse storitve, ki so nujne za zagotavljanje dostopa do in obratovanje prenosnih in/ali distribucijskih omrežij in/ali obratov za UZP in/ali skladišč, skupaj z izravnavo obremenitve, mešanjem in vbrizgavanjem inertnih plinov, vendar ne vključujejo objektov, ki so rezervirani izključno za upravljavce prenosnih omrežij in izvajanje njihovih dejavnosti;
  “ |
| --- | --- | --- |

c)

točka 14 se nadomesti z naslednjim:

„
  14.

„sistemske storitve“ pomenijo vse storitve, ki so nujne za zagotavljanje dostopa do in obratovanje prenosnih in/ali distribucijskih omrežij in/ali obratov za UZP in/ali skladišč, skupaj z izravnavo obremenitve, mešanjem in vbrizgavanjem inertnih plinov, vendar ne vključujejo objektov, ki so rezervirani izključno za upravljavce prenosnih omrežij in izvajanje njihovih dejavnosti;
  “

| d) | točka 17 se nadomesti z naslednjim:








  „
  17. | „povezovalni plinovod“ pomeni prenosni plinski daljnovod, ki prečka ali povezuje meje dveh držav članic v glavnem zaradi povezave nacionalnih prenosnih omrežij teh držav članic;
  “ |
| --- | --- | --- |

d)

točka 17 se nadomesti z naslednjim:

„
  17.

„povezovalni plinovod“ pomeni prenosni plinski daljnovod, ki prečka ali povezuje meje dveh držav članic v glavnem zaradi povezave nacionalnih prenosnih omrežij teh držav članic;
  “

| e) | točka 20 se nadomesti z naslednjim:






  „20. | „vertikalno integrirano podjetje“ pomeni podjetje plinskega gospodarstva ali skupino podjetij plinskega gospodarstva, kjer nadzor v smislu člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah)
   (12) izvaja ista oseba ali iste osebe, in sicer neposredno ali posredno, in kjer podjetje ali skupina podjetij opravlja vsaj eno od dejavnosti prenosa, distribucije, UZP ali skladiščenja ter vsaj eno od dejavnosti proizvodnje ali dobave zemeljskega plina; |
| --- | --- | --- |

e)

točka 20 se nadomesti z naslednjim:

„20.

„vertikalno integrirano podjetje“ pomeni podjetje plinskega gospodarstva ali skupino podjetij plinskega gospodarstva, kjer nadzor v smislu člena 3(2) Uredbe Sveta (ES) 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah)
   (12) izvaja ista oseba ali iste osebe, in sicer neposredno ali posredno, in kjer podjetje ali skupina podjetij opravlja vsaj eno od dejavnosti prenosa, distribucije, UZP ali skladiščenja ter vsaj eno od dejavnosti proizvodnje ali dobave zemeljskega plina;

| f) | dodajo se naslednje točke ║:






  „34. | „pogodba o dobavi plina“ pomeni pogodbo za dobavo plina, ne vključuje pa izvedenih finančnih instrumentov za trgovanje s plinom; |
| --- | --- | --- |

f)

dodajo se naslednje točke ║:

„34.

„pogodba o dobavi plina“ pomeni pogodbo za dobavo plina, ne vključuje pa izvedenih finančnih instrumentov za trgovanje s plinom;

| 35. | „izvedeni finančni instrument za trgovanje s plinom“ pomeni finančni instrument iz enega od oddelkov C5, C6, ali C7 v Prilogi I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (13), če se ta instrument nanaša na zemeljski plin; |
| --- | --- |

35.

„izvedeni finančni instrument za trgovanje s plinom“ pomeni finančni instrument iz enega od oddelkov C5, C6, ali C7 v Prilogi I k Direktivi 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (13), če se ta instrument nanaša na zemeljski plin;

| 36. | „nadzor“ pomeni kakršne koli pravice, pogodbe ali druga sredstva, ki ločeno ali skupno in ob upoštevanju ustreznih dejstev ali predpisov omogočajo izvajanje odločilnega vpliva na podjetje, in sicer zlasti:






  a) | lastništvo ali pravica do uporabe celotnega ali dela premoženja podjetja; |
| --- | --- | --- |

36.

„nadzor“ pomeni kakršne koli pravice, pogodbe ali druga sredstva, ki ločeno ali skupno in ob upoštevanju ustreznih dejstev ali predpisov omogočajo izvajanje odločilnega vpliva na podjetje, in sicer zlasti:

a)

lastništvo ali pravica do uporabe celotnega ali dela premoženja podjetja;

| b) | pravice ali pogodbe, ki zagotavljajo odločilni vpliv na sestavo, glasovanje ali sklepe organov podjetja. ║ |
| --- | --- |

b)

pravice ali pogodbe, ki zagotavljajo odločilni vpliv na sestavo, glasovanje ali sklepe organov podjetja. ║

| 37. | „izolirani trg“ pomeni državo članico, ki ni povezana z nacionalnimi prenosnimi omrežji drugih držav članic in/ali katere oskrbo s plinom nadzorujejo oseba ali osebe iz tretje države; |
| --- | --- |

37.

„izolirani trg“ pomeni državo članico, ki ni povezana z nacionalnimi prenosnimi omrežji drugih držav članic in/ali katere oskrbo s plinom nadzorujejo oseba ali osebe iz tretje države;

| 38. | „projekt v evropskem interesu“ pomeni projekt plinske infrastrukture, ki Skupnosti omogoči dostop do novih virov plina in tudi večjo diverzifikacijo njegovih dobav v več kot eni državi članici; |
| --- | --- |

38.

„projekt v evropskem interesu“ pomeni projekt plinske infrastrukture, ki Skupnosti omogoči dostop do novih virov plina in tudi večjo diverzifikacijo njegovih dobav v več kot eni državi članici;

| 39. | „poštena in neizkrivljena konkurenca na odprtem trgu“ pomeni enake možnosti in enak dostop za vse ponudnike v Evropski uniji, kar zagotovijo države članice, nacionalni regulativni organi in Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (Agencija), ustanovljena z Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev] (14); |
| --- | --- |

39.

„poštena in neizkrivljena konkurenca na odprtem trgu“ pomeni enake možnosti in enak dostop za vse ponudnike v Evropski uniji, kar zagotovijo države članice, nacionalni regulativni organi in Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (Agencija), ustanovljena z Uredbo (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev] (14);

| 40. | „pomanjkanje energije“ pomeni, da si člani gospodinjstva ne morejo privoščiti ogrevanja svojih stanovanjskih prostorov na sprejemljivo temperaturo, ki temelji na vrednostih, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija; |
| --- | --- |

40.

„pomanjkanje energije“ pomeni, da si člani gospodinjstva ne morejo privoščiti ogrevanja svojih stanovanjskih prostorov na sprejemljivo temperaturo, ki temelji na vrednostih, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija;

| 41. | „dostopna cena“ pomeni ceno, ki jo ob upoštevanju opredelitve pomanjkanja energije iz točke 40 opredelijo države članice na nacionalni ravni po posvetovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, socialnimi partnerji in ustreznimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

41.

„dostopna cena“ pomeni ceno, ki jo ob upoštevanju opredelitve pomanjkanja energije iz točke 40 opredelijo države članice na nacionalni ravni po posvetovanju z nacionalnimi regulativnimi organi, socialnimi partnerji in ustreznimi zainteresiranimi stranmi.

| 42. | „industrijsko območje“ pomeni geografsko območje v zasebni lasti z omrežjem zemeljskega plina, ki ga upravlja eno podjetje s povezavo na prenosno omrežje ali distribucijsko omrežje:










  a) | ki oskrbuje predvsem industrijske dejavnosti upravljavcev omrežij ali povezana podjetja, ali |
| --- | --- | --- |

42.

„industrijsko območje“ pomeni geografsko območje v zasebni lasti z omrežjem zemeljskega plina, ki ga upravlja eno podjetje s povezavo na prenosno omrežje ali distribucijsko omrežje:

a)

ki oskrbuje predvsem industrijske dejavnosti upravljavcev omrežij ali povezana podjetja, ali

| b) | ki oskrbuje omejeno število industrijskih odjemalcev ali odjemalcev, povezanih z industrijskimi dejavnostmi na industrijskem območju
  . |
| --- | --- |

b)

ki oskrbuje omejeno število industrijskih odjemalcev ali odjemalcev, povezanih z industrijskimi dejavnostmi na industrijskem območju
  .

| (3) | Člen 3 se spremeni
  :








  a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:


  „
  2.
     
  Ob popolnem upoštevanju ustreznih določb Pogodbe, zlasti člena 86 Pogodbe, lahko države članice v splošnem gospodarskem interesu naložijo podjetjem plinskega gospodarstva obveznosti javnih storitev, ki se lahko nanašajo na varnost, skupaj z zanesljivostjo oskrbe, na rednost in kakovost ter na varovanje okolja, skupaj z učinkovito rabo energije in varstvom podnebja.
  “ |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 3 se spremeni
  :

a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„
  2.
     
  Ob popolnem upoštevanju ustreznih določb Pogodbe, zlasti člena 86 Pogodbe, lahko države članice v splošnem gospodarskem interesu naložijo podjetjem plinskega gospodarstva obveznosti javnih storitev, ki se lahko nanašajo na varnost, skupaj z zanesljivostjo oskrbe, na rednost in kakovost ter na varovanje okolja, skupaj z učinkovito rabo energije in varstvom podnebja.
  “

| b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:


  „
  3.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da zaščitijo končne odjemalce in poskrbijo zlasti za ustrezne nadzorne ukrepe za zaščito ranljivih odjemalcev, skupaj s prepovedjo odklopa upokojencev in invalidnih oseb pozimi. V zvezi s tem države članice priznajo pomanjkanje energije in določijo opredelitve ranljivih odjemalcev. Države članice zagotovijo, da se pravice in obveznosti, povezane z ranljivimi odjemalci, uporabljajo, in sprejmejo zlasti ukrepe za zaščito končnih odjemalcev na oddaljenih območjih. Zagotoviti morajo visoko raven varstva potrošnikov, zlasti glede preglednosti pogodbenih pogojev, splošnih informacij in mehanizmov za reševanje sporov. Države članice upravičenim odjemalcem zagotovijo dejansko možnost enostavne zamenjave dobavitelja. Vsaj kar zadeva gospodinjske odjemalce, ti ukrepi vključujejo ukrepe, navedene v Prilogi A.
  “ |
| --- | --- |

b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„
  3.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da zaščitijo končne odjemalce in poskrbijo zlasti za ustrezne nadzorne ukrepe za zaščito ranljivih odjemalcev, skupaj s prepovedjo odklopa upokojencev in invalidnih oseb pozimi. V zvezi s tem države članice priznajo pomanjkanje energije in določijo opredelitve ranljivih odjemalcev. Države članice zagotovijo, da se pravice in obveznosti, povezane z ranljivimi odjemalci, uporabljajo, in sprejmejo zlasti ukrepe za zaščito končnih odjemalcev na oddaljenih območjih. Zagotoviti morajo visoko raven varstva potrošnikov, zlasti glede preglednosti pogodbenih pogojev, splošnih informacij in mehanizmov za reševanje sporov. Države članice upravičenim odjemalcem zagotovijo dejansko možnost enostavne zamenjave dobavitelja. Vsaj kar zadeva gospodinjske odjemalce, ti ukrepi vključujejo ukrepe, navedene v Prilogi A.
  “

| c) | vstavijo se naslednji odstavki
  :
  „
  3a.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za obravnavo pomanjkanja energije v nacionalnih akcijskih načrtih, da se bo število ljudi, ki jim primanjkuje energije, dejansko zmanjšalo, in o teh ukrepih obvestijo Komisijo. Vsaka država članica je v skladu z načelom subsidiarnosti odgovorna za opredelitev pomanjkanja energije na nacionalni ravni po posvetovanju z nacionalnimi regulativnimi organi in zainteresiranimi stranmi v zvezi s členom 2(40). Ti ukrepi lahko vključujejo ugodnosti iz sistemov socialne varnosti, podporo izboljšanju energetske učinkovitosti in proizvodnjo energije po najnižjih možnih cenah ter ne ovirajo odprtja trga iz člena 23. Komisija zagotovi smernice za spremljanje vpliva ukrepov na pomanjkanje energije in delovanje trga.




  3b.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo vsi odjemalci pravico do dobave plina na podlagi sporazuma z dobaviteljem ne glede na državo članico, v kateri je ta kot dobavitelj registriran. Države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile, da bodo podjetja, ki so registrirana kot dobavitelji v drugi državi članici, njene državljane lahko oskrbovala, ne da bi jim bilo treba izpolnjevati dodatne pogoje.
  “ |
| --- | --- |

c)

vstavijo se naslednji odstavki
  :

„
  3a.
     
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za obravnavo pomanjkanja energije v nacionalnih akcijskih načrtih, da se bo število ljudi, ki jim primanjkuje energije, dejansko zmanjšalo, in o teh ukrepih obvestijo Komisijo. Vsaka država članica je v skladu z načelom subsidiarnosti odgovorna za opredelitev pomanjkanja energije na nacionalni ravni po posvetovanju z nacionalnimi regulativnimi organi in zainteresiranimi stranmi v zvezi s členom 2(40). Ti ukrepi lahko vključujejo ugodnosti iz sistemov socialne varnosti, podporo izboljšanju energetske učinkovitosti in proizvodnjo energije po najnižjih možnih cenah ter ne ovirajo odprtja trga iz člena 23. Komisija zagotovi smernice za spremljanje vpliva ukrepov na pomanjkanje energije in delovanje trga.

3b.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo vsi odjemalci pravico do dobave plina na podlagi sporazuma z dobaviteljem ne glede na državo članico, v kateri je ta kot dobavitelj registriran. Države članice zato sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile, da bodo podjetja, ki so registrirana kot dobavitelji v drugi državi članici, njene državljane lahko oskrbovala, ne da bi jim bilo treba izpolnjevati dodatne pogoje.
  “

| d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:


  „
  4.
     
  Države članice uvedejo ustrezne ukrepe za izpolnitev ciljev glede socialne in gospodarske kohezije, s katerimi bi znižale stroške plina za gospodinjske odjemalce z majhnimi dohodki in zagotovile iste pogoje za tiste, ki živijo na oddaljenih območjih, na eni strani, ter ciljev varstva okolja na drugi strani. Navedeni ukrepi vključujejo ukrepe za energetsko učinkovitost/uravnavanje povpraševanja in sredstva za boj proti spremembam podnebja in zanesljivost oskrbe, lahko pa tudi zajemajo zagotavljanje zadostnih ekonomskih spodbud z uporabo, kjer to ustreza, vseh obstoječih nacionalnih orodij in orodij Skupnosti za vzdrževanje in gradnjo potrebne omrežne infrastrukture, skupaj z zmogljivostmi za medsebojno povezovanje.
  “ |
| --- | --- |

d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„
  4.
     
  Države članice uvedejo ustrezne ukrepe za izpolnitev ciljev glede socialne in gospodarske kohezije, s katerimi bi znižale stroške plina za gospodinjske odjemalce z majhnimi dohodki in zagotovile iste pogoje za tiste, ki živijo na oddaljenih območjih, na eni strani, ter ciljev varstva okolja na drugi strani. Navedeni ukrepi vključujejo ukrepe za energetsko učinkovitost/uravnavanje povpraševanja in sredstva za boj proti spremembam podnebja in zanesljivost oskrbe, lahko pa tudi zajemajo zagotavljanje zadostnih ekonomskih spodbud z uporabo, kjer to ustreza, vseh obstoječih nacionalnih orodij in orodij Skupnosti za vzdrževanje in gradnjo potrebne omrežne infrastrukture, skupaj z zmogljivostmi za medsebojno povezovanje.
  “

| e) | po odstavku 4 se vstavijo naslednji odstavki
  :
  „
  4a.
     
  Da bi spodbudili energetsko učinkovitost, nacionalni regulativni organi pooblastijo podjetja plinskega gospodarstva za uvedbo formul za določitev cen, ki so večje v primerih večje stopnje porabe, in zagotovijo dejavno sodelovanje odjemalcev in upravljavcev distribucijskih omrežij pri delovanju sistema, tako da podprejo uvedbo ukrepov za optimalno uporabo plina, zlasti ob konicah. Take formule za določitev cen, skupaj z uvedbo inteligentnih števcev in omrežij, spodbujajo energetsko učinkovito ravnanje ter najnižje možne stroške za gospodinjske odjemalce, zlasti tiste, ki jim energije primanjkuje.




  4b.
     
  Države članice zagotovijo skupne kontaktne točke, da se potrošnikom da na razpolago vse potrebne informacije glede njihovih pravic, veljavne zakonodaje in pravnih sredstev, ki so jim na voljo v primeru spora.
  “ |
| --- | --- |

e)

po odstavku 4 se vstavijo naslednji odstavki
  :

„
  4a.
     
  Da bi spodbudili energetsko učinkovitost, nacionalni regulativni organi pooblastijo podjetja plinskega gospodarstva za uvedbo formul za določitev cen, ki so večje v primerih večje stopnje porabe, in zagotovijo dejavno sodelovanje odjemalcev in upravljavcev distribucijskih omrežij pri delovanju sistema, tako da podprejo uvedbo ukrepov za optimalno uporabo plina, zlasti ob konicah. Take formule za določitev cen, skupaj z uvedbo inteligentnih števcev in omrežij, spodbujajo energetsko učinkovito ravnanje ter najnižje možne stroške za gospodinjske odjemalce, zlasti tiste, ki jim energije primanjkuje.

4b.
     
  Države članice zagotovijo skupne kontaktne točke, da se potrošnikom da na razpolago vse potrebne informacije glede njihovih pravic, veljavne zakonodaje in pravnih sredstev, ki so jim na voljo v primeru spora.
  “

| f) | po odstavku 5 se vstavi naslednji odstavek:


  „
  5a.
     
  Izvajanje te direktive nima negativnih posledic za zaposlovanje, delovne pogoje ter pravice zadevnih delavcev do obveščanja, posvetovanja in udeležbe. Države članice se o izvajanju predlogov sprememb te direktive posvetujejo z zadevnimi socialnimi partnerji in s tem ublažijo negativne posledice za zadevne delavce. Komisija sektorskim odborom za socialni dialog o plinu in električni energiji poroča o posvetovanjih in sprejetih ukrepih.
  “ |
| --- | --- |

f)

po odstavku 5 se vstavi naslednji odstavek:

„
  5a.
     
  Izvajanje te direktive nima negativnih posledic za zaposlovanje, delovne pogoje ter pravice zadevnih delavcev do obveščanja, posvetovanja in udeležbe. Države članice se o izvajanju predlogov sprememb te direktive posvetujejo z zadevnimi socialnimi partnerji in s tem ublažijo negativne posledice za zadevne delavce. Komisija sektorskim odborom za socialni dialog o plinu in električni energiji poroča o posvetovanjih in sprejetih ukrepih.
  “

| (4) | V členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:


  „
  2.
     
  Države članice, ki imajo sistem izdaje dovoljenj, določijo objektivna in nediskriminatorna merila, ki jih mora izpolnjevati podjetje, ki zaprosi za dovoljenje za gradnjo in/ali upravljanje naprav za zemeljski plin, ali podjetja, ki zaprosijo za dovoljenje za dobavo zemeljskega plina. Države članice v nobenem primeru ne smejo dovoljenj povezovati z merili, ki dajejo pristojnim oblastem diskrecijsko pravico. Nediskriminatorna merila in postopki za izdajo dovoljenj so javni. Države članice zagotovijo, da se pri postopkih izdajanja dovoljenj za naprave, plinovode in s tem povezano opremo upošteva pomen projekta za notranji trg s plinom.
  “ |
| --- | --- |

(4)

V členu 4 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„
  2.
     
  Države članice, ki imajo sistem izdaje dovoljenj, določijo objektivna in nediskriminatorna merila, ki jih mora izpolnjevati podjetje, ki zaprosi za dovoljenje za gradnjo in/ali upravljanje naprav za zemeljski plin, ali podjetja, ki zaprosijo za dovoljenje za dobavo zemeljskega plina. Države članice v nobenem primeru ne smejo dovoljenj povezovati z merili, ki dajejo pristojnim oblastem diskrecijsko pravico. Nediskriminatorna merila in postopki za izdajo dovoljenj so javni. Države članice zagotovijo, da se pri postopkih izdajanja dovoljenj za naprave, plinovode in s tem povezano opremo upošteva pomen projekta za notranji trg s plinom.
  “

| (5) | Po členu 5 se vstavita naslednja člena ║:

  „Člen 5a


  Regionalna solidarnost

  1.   Da bi na notranjem trgu z zemeljskim plinom zagotovili zanesljivo oskrbo, države članice
  brez prekomernega obremenjevanja udeležencev na trgu
  sodelujejo, da bi spodbujale regionalno in dvostransko solidarnost.
  2.   To sodelovanje vključuje razmere, katerih kratkoročna posledica so ali verjetno bodo resne motnje v dobavi, ki prizadenejo državo članico. Vključuje sledeče:






  a) | usklajevanje nacionalnih nujnih ukrepov iz člena 8 Direktive 2004/67/ES; |
| --- | --- | --- |

(5)

Po členu 5 se vstavita naslednja člena ║:

„Člen 5a

Regionalna solidarnost

1.   Da bi na notranjem trgu z zemeljskim plinom zagotovili zanesljivo oskrbo, države članice
  brez prekomernega obremenjevanja udeležencev na trgu
  sodelujejo, da bi spodbujale regionalno in dvostransko solidarnost.

2.   To sodelovanje vključuje razmere, katerih kratkoročna posledica so ali verjetno bodo resne motnje v dobavi, ki prizadenejo državo članico. Vključuje sledeče:

a)

usklajevanje nacionalnih nujnih ukrepov iz člena 8 Direktive 2004/67/ES;

| b) | odkrivanje in po potrebi razvoj ali nadgradnja povezav za električno energijo in zemeljski plin; |
| --- | --- |

b)

odkrivanje in po potrebi razvoj ali nadgradnja povezav za električno energijo in zemeljski plin;

| c) | pogoje in praktične podrobnosti za medsebojno pomoč. |
| --- | --- |

c)

pogoje in praktične podrobnosti za medsebojno pomoč.

3.   Komisija
  , druge države članice in udeleženci na trgu morajo
  biti
  obveščeni
  o tem sodelovanju.

▐

Člen 5b

Spodbujanje regionalnega sodelovanja

1.
     
  Nacionalni regulativni organi
  sodelujejo med seboj, da bi
  uskladili tržno strukturo in
  svoje nacionalne trge
  integrirali
  vsaj na
  eni regionalni ravni, kar bi bil prvi korak k popolnoma liberaliziranemu notranjemu trgu s plinom. Zlasti
  spodbujajo sodelovanje upravljavcev omrežij na regionalni ravni ter
  omogočajo njihovo integracijo na regionalni ravni z namenom, da oblikujejo konkurenčen notranji trg, pospešijo uskladitev
  svojega pravnega, regulativnega
  in tehničnega
  okvira.
  ter še zlasti integrirajo plinske otoke, ki še obstajajo v Evropski uniji. Države članice spodbujajo tudi čezmejno in regionalno sodelovanje med nacionalnimi regulativnimi organi
  .

2.
     
  Agencija sodeluje z nacionalnimi regulativnimi organi in upravljavci prenosnih omrežij v skladu s poglavjema III in IV, da zagotovi približevanje regionalnih regulativnih okvirov in tako ustvari konkurenčen notranji trg. Če Agencija meni, da so potrebna zavezujoča pravila o takem sodelovanju, izdela ustrezna priporočila. Na regionalnih trgih je Agencija pristojni organ na področjih, določenih v členu 24d.
  “

| (6) | Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7


  Ločevanje prenosnih omrežij in upravljavcev prenosnih omrežij

  1.   Države članice zagotovijo, da od ... (15):






  a) | vsako podjetje, ki ima v lasti prenosno omrežje, deluje kot upravljavec prenosnega omrežja; |
| --- | --- | --- |

(6)

Člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Ločevanje prenosnih omrežij in upravljavcev prenosnih omrežij

1.   Države članice zagotovijo, da od ... (15):

a)

vsako podjetje, ki ima v lasti prenosno omrežje, deluje kot upravljavec prenosnega omrežja;

| b) | ista oseba oziroma ║ osebe ne morejo
  ne posamezno ne skupaj
  :






  i) | izvajati neposrednega ali posrednega nadzora nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave, in izvajati neposrednega ali posrednega nadzora nad upravljavcem prenosnega omrežja ▐, imeti deleža v njem ali uveljavljati kakršne koli pravice nad njim; ali |
| --- | --- | --- |

b)

ista oseba oziroma ║ osebe ne morejo
  ne posamezno ne skupaj
  :

i)

izvajati neposrednega ali posrednega nadzora nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave, in izvajati neposrednega ali posrednega nadzora nad upravljavcem prenosnega omrežja ▐, imeti deleža v njem ali uveljavljati kakršne koli pravice nad njim; ali

| ii) | izvajati neposrednega ali posrednega nadzora nad upravljavcem prenosnega omrežja ▐ in izvajati neposrednega ali posrednega nadzora nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave, imeti deleža v njem ali uveljavljati kakršne koli pravice nad njim. |
| --- | --- |

ii)

izvajati neposrednega ali posrednega nadzora nad upravljavcem prenosnega omrežja ▐ in izvajati neposrednega ali posrednega nadzora nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave, imeti deleža v njem ali uveljavljati kakršne koli pravice nad njim.

| c) | ista oseba oziroma ║ osebe ne morejo imenovati članov nadzornega sveta, upravnega odbora ali teles, ki pravno zastopajo podjetje, pri upravljavcu prenosnega omrežja ▐ in ne smejo izvajati neposrednega ali posrednega nadzora ali imeti deleža v ali uveljavljati pravic nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave; |
| --- | --- |

c)

ista oseba oziroma ║ osebe ne morejo imenovati članov nadzornega sveta, upravnega odbora ali teles, ki pravno zastopajo podjetje, pri upravljavcu prenosnega omrežja ▐ in ne smejo izvajati neposrednega ali posrednega nadzora ali imeti deleža v ali uveljavljati pravic nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave;

| d) | ista oseba ne more biti član nadzornega sveta, upravnega odbora ali teles, ki pravno zastopajo podjetje, pri podjetju, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave ter upravljavcu prenosnega omrežja ali prenosnega sistema. |
| --- | --- |

d)

ista oseba ne more biti član nadzornega sveta, upravnega odbora ali teles, ki pravno zastopajo podjetje, pri podjetju, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave ter upravljavcu prenosnega omrežja ali prenosnega sistema.

| e) | ista oseba oziroma osebe ne smejo upravljati prenosnega omrežja s pogodbo o upravljanju ali uveljavljati vpliva na kakršen koli drug nelastniški način in ne smejo izvajati neposrednega ali posrednega nadzora ali imeti deleža v ali uveljavljati pravic nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave. |
| --- | --- |

e)

ista oseba oziroma osebe ne smejo upravljati prenosnega omrežja s pogodbo o upravljanju ali uveljavljati vpliva na kakršen koli drug nelastniški način in ne smejo izvajati neposrednega ali posrednega nadzora ali imeti deleža v ali uveljavljati pravic nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave.

2.   Delež in pravice iz odstavka 1(b) vključujejo zlasti:

| a) | lastništvo dela kapitala ali poslovnih sredstev; ║ |
| --- | --- |

a)

lastništvo dela kapitala ali poslovnih sredstev; ║

| b) | pravico do uveljavljanja glasovalnih pravic; ║ |
| --- | --- |

b)

pravico do uveljavljanja glasovalnih pravic; ║

| c) | pravico do imenovanja članov nadzornega sveta, upravnega odbora ali teles, ki pravno zastopajo podjetje, ali |
| --- | --- |

c)

pravico do imenovanja članov nadzornega sveta, upravnega odbora ali teles, ki pravno zastopajo podjetje, ali

| d) | pravico do izplačila dividend ali drugih oblik udeležbe pri dobičku. |
| --- | --- |

d)

pravico do izplačila dividend ali drugih oblik udeležbe pri dobičku.

3.   Za namene odstavka 1(b) izraz„podjetje, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave“zajema„podjetje, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave“ v smislu Direktive 2003/54/ES ║, izraza„upravljavec prenosnega omrežja“ in „prenosno omrežje“ pa vključujeta ║ „upravljavec prenosnega omrežja“ in „prenosno omrežje“ v smislu Direktive 2003/54/ES.

║

4.
     
  Države članice nadzorujejo postopek ločevanja vertikalno integriranih podjetij in Komisiji predložijo poročilo o doseženem napredku.

5.   Države članice lahko dovolijo odstopanja od odstavka 1(b) in ║(c) do ...( (16), če upravljavci prenosnih omrežij niso del vertikalno integriranega podjetja.

6.   Obveznost iz odstavka 1(a) se šteje za izpolnjeno, če več podjetij, ki imajo v lasti prenosna omrežja, ustanovi skupno podjetje, ki deluje kot upravljavec zadevnih prenosnih omrežij v več državah članicah. ▐

7.
     
  Kadar je oseba iz odstavka 1(b) do (e) država članica ali drug javni organ, se šteje, da dva ločena javna organa, ki izvajata nadzor nad upravljavcem prenosnega omrežja ali prenosnim omrežjem na eni strani in nad podjetjem, ki opravlja katero koli od dejavnosti proizvodnje ali dobave na drugi strani, nista ista oseba oziroma osebe.

8.   Države članice zagotovijo, da se poslovno občutljivi podatki iz člena 10(1), s katerimi razpolagajo upravljavec prenosnega omrežja, ki je bil del vertikalno integriranega podjetja, in njegovo osebje, ne posredujejo podjetjem, ki opravljajo katero koli dejavnost proizvodnje ali dobave.

9.
     
  Če je ... (17) prenosno omrežje v lasti vertikalno integriranega podjetja, se države članice lahko odločijo, da odstavka 1 ne uporabijo.

V tem primeru države članice ravnajo v skladu z določbami iz poglavja IVa.

Vertikalno integriranemu podjetju, ki ima v lasti prenosno omrežje, se v nobenem primeru ne sme preprečiti, da sprejme ukrepe za izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1.

| (7) | Po členu 7 se vstavijo naslednji členi ║:

  „Člen 7a


  Nadzor nad lastniki prenosnih omrežij in upravljavci prenosnih omrežij

  1.   Brez poseganja v mednarodne obveznosti Skupnosti prenosnih omrežij ali upravljavcev prenosnih omrežij ne nadzira oseba ali osebe iz tretjih držav.
  2.   Sporazum z eno ali več tretjimi državami, katerega podpisnica je Skupnost
  in katerega cilj je vzpostavitev skupnega okvira za naložbe v energetski sektor ter odprtje energetskega trga tretje države tudi podjetjem s sedežem v Evropski uniji,
  lahko dovoljuje odstopanje od odstavka 1.

  Člen 7b


  Imenovanje in certifikacija upravljavcev prenosnih omrežij

  1.   Podjetja, ki imajo v lasti prenosno omrežje in ki so jih nacionalni regulativni organi v skladu s certifikacijskim postopkom iz tega člena certificirali, da izpolnjujejo zahteve iz člena 7(1) in člena 7a, države članice odobrijo in imenujejo za upravljavce prenosnih omrežij. Imenovanje upravljavcev prenosnih omrežij se sporoči Komisiji in objavi v Uradnem listu Evropske unije.
  2.   Brez poseganja v mednarodne obveznosti Skupnosti se certifikacija, ki jo zahteva lastnik prenosnega omrežja ali upravljavec prenosnega omrežja, ki ga v skladu s členom 7a nadzorujejo oseba ali osebe iz tretjih držav, zavrne, razen če lastnik prenosnega omrežja ali upravljavec prenosnega omrežja dokaže, da za zadevni subjekt ni mogoče, da bi nanj v nasprotju s členom 7(1) neposredno ali posredno vplival kateri koli upravljavec, ki se ukvarja s proizvodnjo ali dobavo plina ali električne energije, ali tretja država.
  3.   Upravljavci prenosnih omrežij nacionalni regulativni organ obvestijo o vseh načrtovanih transakcijah, zaradi katerih bi bila lahko potrebna ponovna preučitev skladnosti s členom 7(1) ali členom 7a.
  4.   Nacionalni regulativni organi preverjajo, ali upravljavci prenosnih omrežij izpolnjujejo zahteve iz člena 7(1) in člena 7a. Da to zagotovijo, začnejo certifikacijski postopek:






  a) | po prejemu uradnega obvestila s strani upravljavca prenosnega omrežja v skladu z odstavkom 3; |
| --- | --- | --- |

(7)

Po členu 7 se vstavijo naslednji členi ║:

„Člen 7a

Nadzor nad lastniki prenosnih omrežij in upravljavci prenosnih omrežij

1.   Brez poseganja v mednarodne obveznosti Skupnosti prenosnih omrežij ali upravljavcev prenosnih omrežij ne nadzira oseba ali osebe iz tretjih držav.

2.   Sporazum z eno ali več tretjimi državami, katerega podpisnica je Skupnost
  in katerega cilj je vzpostavitev skupnega okvira za naložbe v energetski sektor ter odprtje energetskega trga tretje države tudi podjetjem s sedežem v Evropski uniji,
  lahko dovoljuje odstopanje od odstavka 1.

Člen 7b

Imenovanje in certifikacija upravljavcev prenosnih omrežij

1.   Podjetja, ki imajo v lasti prenosno omrežje in ki so jih nacionalni regulativni organi v skladu s certifikacijskim postopkom iz tega člena certificirali, da izpolnjujejo zahteve iz člena 7(1) in člena 7a, države članice odobrijo in imenujejo za upravljavce prenosnih omrežij. Imenovanje upravljavcev prenosnih omrežij se sporoči Komisiji in objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Brez poseganja v mednarodne obveznosti Skupnosti se certifikacija, ki jo zahteva lastnik prenosnega omrežja ali upravljavec prenosnega omrežja, ki ga v skladu s členom 7a nadzorujejo oseba ali osebe iz tretjih držav, zavrne, razen če lastnik prenosnega omrežja ali upravljavec prenosnega omrežja dokaže, da za zadevni subjekt ni mogoče, da bi nanj v nasprotju s členom 7(1) neposredno ali posredno vplival kateri koli upravljavec, ki se ukvarja s proizvodnjo ali dobavo plina ali električne energije, ali tretja država.

3.   Upravljavci prenosnih omrežij nacionalni regulativni organ obvestijo o vseh načrtovanih transakcijah, zaradi katerih bi bila lahko potrebna ponovna preučitev skladnosti s členom 7(1) ali členom 7a.

4.   Nacionalni regulativni organi preverjajo, ali upravljavci prenosnih omrežij izpolnjujejo zahteve iz člena 7(1) in člena 7a. Da to zagotovijo, začnejo certifikacijski postopek:

a)

po prejemu uradnega obvestila s strani upravljavca prenosnega omrežja v skladu z odstavkom 3;

| b) | na lastno pobudo, če so seznanjeni s tem, da bi bile lahko zaradi načrtovane spremembe pravic ali vpliva nad lastniki prenosnih omrežij ali upravljavci prenosnih omrežij kršene določbe člena 7(1) ali člena 7a, ali če imajo utemeljen razlog za domnevo, da je do take kršitve že prišlo; ali |
| --- | --- |

b)

na lastno pobudo, če so seznanjeni s tem, da bi bile lahko zaradi načrtovane spremembe pravic ali vpliva nad lastniki prenosnih omrežij ali upravljavci prenosnih omrežij kršene določbe člena 7(1) ali člena 7a, ali če imajo utemeljen razlog za domnevo, da je do take kršitve že prišlo; ali

| c) | na utemeljeno zahtevo Komisije. |
| --- | --- |

c)

na utemeljeno zahtevo Komisije.

5.   Nacionalni regulativni organi sprejmejo odločitev glede certifikacije upravljavca prenosnega omrežja v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila s strani upravljavca prenosnega omrežja ali od datuma zahteve Komisije. Če nacionalni regulativni organi odločitve ne sprejmejo v tem obdobju, se šteje, da je certifikacija odobrena. Izrecna odločitev ali tihi pristanek nacionalnega regulativnega organa lahko postane veljaven šele po zaključku postopka iz odstavkov 6 do 9 in le, če Komisija ne nasprotuje.

6.   Izrecno odločitev ali tihi pristanek v zvezi s certifikacijo upravljavca prenosnega omrežja nacionalni regulativni organ takoj posreduje Komisiji, skupaj z vsemi zadevnimi podatki, ki se nanašajo na odločitev.

7.   Komisija uradno obvestilo prouči takoj po prejemu. Če Komisija ugotovi, da za odločitev nacionalnega regulativnega organa obstaja resen sum, da ni skladna s členom 7(1), členom 7a ali členom 7b(2), v dveh mesecih po prejemu uradnega obvestila sproži postopek. V takem primeru nacionalni regulativni organ in zadevnega upravljavca prenosnega omrežja povabi, da predložita pripombe. Če Komisija zahteva dodatne podatke, se lahko obdobje dveh mesecev podaljša za dodatna dva meseca, s pričetkom od prejema popolnih podatkov.

8.   Če se Komisija odloči za sprožitev postopka, ║ v štirih mesecih od datuma te odločitve sprejme končno odločitev, in sicer:

| a) | ne nasprotuje odločitvi nacionalnega regulativnega organa; ali |
| --- | --- |

a)

ne nasprotuje odločitvi nacionalnega regulativnega organa; ali

| b) | od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da spremeni ali prekliče svojo odločitev, če meni, da zahteve iz člena 7(1), člena 7a ali člena 7b(2) niso izpolnjene. |
| --- | --- |

b)

od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da spremeni ali prekliče svojo odločitev, če meni, da zahteve iz člena 7(1), člena 7a ali člena 7b(2) niso izpolnjene.

9.   Če Komisija ne sproži postopka ali ne sprejme končne odločitve v roku iz odstavkov 7 in 8, se šteje, da ne nasprotuje odločitvi nacionalnega regulativnega organa.

10.   Nacionalni regulativni organ ravna v skladu z odločitvijo Komisije o spremembi ali preklicu odločitve o certifikaciji v roku štirih tednov in o tem obvesti Komisijo.

11.   Nacionalni regulativni organi in Komisija lahko od upravljavcev prenosnih omrežij in podjetij, ki opravljajo katero koli dejavnost proizvodnje ali dobave, zahtevajo vse informacije, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog iz tega člena.

12.   Nacionalni regulativni organi in Komisija poskrbijo za zaupnost komercialno občutljivih podatkov.

▐

13.
     
  Postopki iz tega člena, zlasti omejitve iz odstavka 2, se ne uporabljajo za pridobivalne plinovode, namenjene zgolj za neposredno povezavo omrežij izvornih držav dobaviteljic plina z začetnimi postajami na ozemlju Skupnosti ter za njihovo nadgradnjo.

Člen 7c

Imenovanje upravljavcev skladišč in obratov za UZP

Države članice imenujejo ali zahtevajo od podjetja plinskega gospodarstva, ki ima v lasti skladišča ali obrate za UZP, da imenuje enega ali več upravljavcev sistema za obdobje, ki določijo države članice glede na oceno učinkovitosti in gospodarskega ravnotežja.“

| (8) | Člen 8 se spremeni:







  a) | (a) odstavek 1 se spremeni:








  i) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „a) | upravlja, vzdržuje in razvija
  , za zagotovitev odprtega trga za nove udeležence,
  naprave za prenos, skladiščenje in/ali UZP glede na gospodarske zahteve, da so varne, zanesljive in učinkovite, z upoštevanjem varovanja okolja ;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(8)

Člen 8 se spremeni:

a)

(a) odstavek 1 se spremeni:

i)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„a)

upravlja, vzdržuje in razvija
  , za zagotovitev odprtega trga za nove udeležence,
  naprave za prenos, skladiščenje in/ali UZP glede na gospodarske zahteve, da so varne, zanesljive in učinkovite, z upoštevanjem varovanja okolja ;“

| ii) | po točki (b) se vstavi naslednja točka








  „
  ‚(ba) | vzpostavi zadostno zmogljivost za medsebojno povezovanje njegove infrastrukture za prenos in s tem skuša izpolniti vse razumne zahteve glede zmogljivosti, zagotovi učinkovitost celotnega trga in izpolni merila za varno dobavo plina;‘
  “ |
| --- | --- | --- |

ii)

po točki (b) se vstavi naslednja točka

„
  ‚(ba)

vzpostavi zadostno zmogljivost za medsebojno povezovanje njegove infrastrukture za prenos in s tem skuša izpolniti vse razumne zahteve glede zmogljivosti, zagotovi učinkovitost celotnega trga in izpolni merila za varno dobavo plina;‘
  “

| b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:


  „
  3.
     
  Države članice lahko prek nacionalnih regulativnih organov od upravljavcev prenosnih omrežij zahtevajo, da izpolnjujejo minimalne standarde glede vzdrževanja in razvoja prenosnega omrežja, skupaj z zmogljivostjo za medsebojno povezovanje. Nacionalnim regulativnim organom bi bilo treba podeliti širša pooblastila z namenom zagotavljanja varstva potrošnikov v Evropski uniji.
  “ |
| --- | --- |

b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„
  3.
     
  Države članice lahko prek nacionalnih regulativnih organov od upravljavcev prenosnih omrežij zahtevajo, da izpolnjujejo minimalne standarde glede vzdrževanja in razvoja prenosnega omrežja, skupaj z zmogljivostjo za medsebojno povezovanje. Nacionalnim regulativnim organom bi bilo treba podeliti širša pooblastila z namenom zagotavljanja varstva potrošnikov v Evropski uniji.
  “

| c) | doda se naslednji odstavek:


  „
  4a.
     
  Pri opravljanju svojih nalog upravljavci prenosnih omrežij upoštevajo kodekse, ki jih je sprejelo evropsko omrežje upravljavcev prenosnih omrežij za plin.
  “ |
| --- | --- |

c)

doda se naslednji odstavek:

„
  4a.
     
  Pri opravljanju svojih nalog upravljavci prenosnih omrežij upoštevajo kodekse, ki jih je sprejelo evropsko omrežje upravljavcev prenosnih omrežij za plin.
  “

| (9) | Člen 9 se črta.
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

Člen 9 se črta.

▐

| (10) | Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10


  Zaupnost podatkov, ki velja za upravljavce prenosnih omrežij in lastnike prenosnih omrežij

  1.   Brez poseganja v člen 16 ali druge pravne dolžnosti razkritja podatkov vsak upravljavec prenosnega omrežja, lastnik prenosnega omrežja, skladišča in/ali objekta za UZP varuje zaupnost poslovno občutljivih podatkov, ki jih dobi med izvajanjem svoje poslovne dejavnosti, in prepreči razkritje poslovno koristnih podatkov o svojih dejavnostih na diskriminatoren način, zlasti pa poslovno občutljivih podatkov ne posreduje drugim delom družbe, razen če je to potrebno za izvedbo poslovne transakcije. Da se zagotovi popolno spoštovanje pravil glede ločevanja podatkov, je treba zagotoviti tudi, da lastnik prenosnega omrežja in ostali deli družbe ne uporabljajo skupnih storitev, razen storitev izključno administrativne narave in storitev IT (npr. skupna pravna služba).
  2.   Upravljavci prenosnih omrežij, skladišč in objektov za UZP v zvezi s prodajo ali nabavo zemeljskega plina prek povezanih podjetij ne smejo zlorabljati poslovno občutljivih podatkov, pridobljenih od tretjih strank pri zagotavljanju ali pogajanjih o dostopu do omrežja.


  3.
     
  Podatki se kot poslovno občutljivi opredelijo na podlagi objektivnih in preglednih meril.
  “ |
| --- | --- |

(10)

Člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Zaupnost podatkov, ki velja za upravljavce prenosnih omrežij in lastnike prenosnih omrežij

1.   Brez poseganja v člen 16 ali druge pravne dolžnosti razkritja podatkov vsak upravljavec prenosnega omrežja, lastnik prenosnega omrežja, skladišča in/ali objekta za UZP varuje zaupnost poslovno občutljivih podatkov, ki jih dobi med izvajanjem svoje poslovne dejavnosti, in prepreči razkritje poslovno koristnih podatkov o svojih dejavnostih na diskriminatoren način, zlasti pa poslovno občutljivih podatkov ne posreduje drugim delom družbe, razen če je to potrebno za izvedbo poslovne transakcije. Da se zagotovi popolno spoštovanje pravil glede ločevanja podatkov, je treba zagotoviti tudi, da lastnik prenosnega omrežja in ostali deli družbe ne uporabljajo skupnih storitev, razen storitev izključno administrativne narave in storitev IT (npr. skupna pravna služba).

2.   Upravljavci prenosnih omrežij, skladišč in objektov za UZP v zvezi s prodajo ali nabavo zemeljskega plina prek povezanih podjetij ne smejo zlorabljati poslovno občutljivih podatkov, pridobljenih od tretjih strank pri zagotavljanju ali pogajanjih o dostopu do omrežja.

3.
     
  Podatki se kot poslovno občutljivi opredelijo na podlagi objektivnih in preglednih meril.
  “

| (11) | Členu 12 se spremeni
  :








  a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Vsak upravljavec distribucijskega omrežja je odgovoren za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti omrežja, zato da izpolnjuje razumne zahteve po distribuciji plina, ter za obratovanje, vzdrževanje in razvoj varnega, zanesljivega in učinkovitega sistema distribucije na svojem območju v ekonomskih pogojih in z obveznim upoštevanjem varovanja okolja ter spodbujanje energetske učinkovitosti.
  “ |
| --- | --- | --- |

(11)

Členu 12 se spremeni
  :

a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Vsak upravljavec distribucijskega omrežja je odgovoren za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti omrežja, zato da izpolnjuje razumne zahteve po distribuciji plina, ter za obratovanje, vzdrževanje in razvoj varnega, zanesljivega in učinkovitega sistema distribucije na svojem območju v ekonomskih pogojih in z obveznim upoštevanjem varovanja okolja ter spodbujanje energetske učinkovitosti.
  “

| b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:


  „
  4.
     
  Vsak upravljavec distribucijskega omrežja uporabnikom omrežja posreduje podatke, ki jih potrebujejo za učinkovit dostop do omrežja in njegovo uporabo.
  “ |
| --- | --- |

b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„
  4.
     
  Vsak upravljavec distribucijskega omrežja uporabnikom omrežja posreduje podatke, ki jih potrebujejo za učinkovit dostop do omrežja in njegovo uporabo.
  “

| c) | po odstavku 4 se vstavijo naslednji odstavki
  :
  „
  4a.
     
  Upravljavec prenosnega omrežja do ... (18) zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu predloži predlog, v katerem so opisani ustrezni informacijski in komunikacijski sistemi, ki bodo izvedeni, da se zagotovijo informacije iz člena 4. Navedeni predlog bo med drugim olajšal uporabo dvosmernih elektronskih števcev, ki jih bodo vsi odjemalci prejeli do ... (19), dejavno sodelovanje končnih odjemalcev in porazdeljenih proizvajalcev pri delovanju omrežja ter sprotni pretok informacij med upravljavci distribucijskih in prenosnih omrežij, kar bo namenjeno optimalni uporabi vseh razpoložljivih virov proizvodnje, omrežja in povpraševanja.




  4b.
     
  Do ... (20) nacionalni regulativni organi odobrijo ali zavrnejo predloge iz odstavka 4a. Nacionalni regulativni organi zagotovijo polno interoperabilnost informacijskih in komunikacijskih sistemov. V ta namen lahko izdelajo smernice in zahtevajo spremembe predlogov iz odstavka 4a.




  4c.
     
  Preden nacionalni regulativni organ obvesti upravljavca distribucijskega omrežja o svoji odločitvi v zvezi s predlogom iz odstavka 4a, o tem obvesti Agencijo oziroma, če Agencija še ne deluje, Komisijo. Agencija oziroma Komisija zagotovita, da informacijski in komunikacijski sistemi, ki naj bi se vzpostavili, poenostavijo razvoj notranjega trga s plinom in ne uvajajo novih tehničnih zaprek. |
| --- | --- |

c)

po odstavku 4 se vstavijo naslednji odstavki
  :

„
  4a.
     
  Upravljavec prenosnega omrežja do ... (18) zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu predloži predlog, v katerem so opisani ustrezni informacijski in komunikacijski sistemi, ki bodo izvedeni, da se zagotovijo informacije iz člena 4. Navedeni predlog bo med drugim olajšal uporabo dvosmernih elektronskih števcev, ki jih bodo vsi odjemalci prejeli do ... (19), dejavno sodelovanje končnih odjemalcev in porazdeljenih proizvajalcev pri delovanju omrežja ter sprotni pretok informacij med upravljavci distribucijskih in prenosnih omrežij, kar bo namenjeno optimalni uporabi vseh razpoložljivih virov proizvodnje, omrežja in povpraševanja.

4b.
     
  Do ... (20) nacionalni regulativni organi odobrijo ali zavrnejo predloge iz odstavka 4a. Nacionalni regulativni organi zagotovijo polno interoperabilnost informacijskih in komunikacijskih sistemov. V ta namen lahko izdelajo smernice in zahtevajo spremembe predlogov iz odstavka 4a.

4c.
     
  Preden nacionalni regulativni organ obvesti upravljavca distribucijskega omrežja o svoji odločitvi v zvezi s predlogom iz odstavka 4a, o tem obvesti Agencijo oziroma, če Agencija še ne deluje, Komisijo. Agencija oziroma Komisija zagotovita, da informacijski in komunikacijski sistemi, ki naj bi se vzpostavili, poenostavijo razvoj notranjega trga s plinom in ne uvajajo novih tehničnih zaprek.

| (12) | Po poglavju IV se vstavijo naslednja poglavja
  :
  „
  POGLAVJE IVa




  Neodvisni upravljavci prenosnih omrežij



  Člen 12a


  Področje uporabe



  Določbe iz tega poglavja se uporabljajo, ko se država članica odloči, da ne bo uporabljala člena 7(1) v skladu s členom 7(7).



  Člen 12b


  Sredstva, oprema, osebje in identiteta



  1.
     
  Upravljavci prenosnih omrežij imajo vse človeške, fizične in finančne vire, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti po tej direktivi in opravljanje poslovne dejavnosti prenosa zemeljskega plina pod pogojem, da:










  a) | so sredstva, ki so potrebna za dejavnost prenosa plina, vključno s prenosnim omrežjem, v lasti upravljavca prenosnega omrežja; |
| --- | --- | --- |

(12)

Po poglavju IV se vstavijo naslednja poglavja
  :

„
  POGLAVJE IVa

Neodvisni upravljavci prenosnih omrežij

Člen 12a

Področje uporabe

Določbe iz tega poglavja se uporabljajo, ko se država članica odloči, da ne bo uporabljala člena 7(1) v skladu s členom 7(7).

Člen 12b

Sredstva, oprema, osebje in identiteta

1.
     
  Upravljavci prenosnih omrežij imajo vse človeške, fizične in finančne vire, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti po tej direktivi in opravljanje poslovne dejavnosti prenosa zemeljskega plina pod pogojem, da:

a)

so sredstva, ki so potrebna za dejavnost prenosa plina, vključno s prenosnim omrežjem, v lasti upravljavca prenosnega omrežja;

| b) | je osebje, ki je potrebno za dejavnost prenosa plina, vključno z izvajanjem vseh nalog podjetja, zaposleno pri upravljavcu prenosnega omrežja; |
| --- | --- |

b)

je osebje, ki je potrebno za dejavnost prenosa plina, vključno z izvajanjem vseh nalog podjetja, zaposleno pri upravljavcu prenosnega omrežja;

| c) | je najemanje osebja in opravljanje storitev za kateri koli del ali s strani katerega koli dela vertikalno integriranega podjetja prepovedano; |
| --- | --- |

c)

je najemanje osebja in opravljanje storitev za kateri koli del ali s strani katerega koli dela vertikalno integriranega podjetja prepovedano;

| d) | ima vertikalno integrirano podjetje na voljo ustrezne finančne vire za prihodnje naložbene načrte in/ali za nadomestitev obstoječih sredstev po ustrezni prošnji upravljavca prenosnega omrežja v okviru letnega finančnega načrta iz člena 12f; |
| --- | --- |

d)

ima vertikalno integrirano podjetje na voljo ustrezne finančne vire za prihodnje naložbene načrte in/ali za nadomestitev obstoječih sredstev po ustrezni prošnji upravljavca prenosnega omrežja v okviru letnega finančnega načrta iz člena 12f;

| e) | upravljavci prenosnih omrežij ne najemajo istih zunanjih izvajalcev ali svetovalcev kot vertikalno integrirano podjetje in ne smejo imeti skupnih sistemov informacijske tehnologije ali opreme, fizičnih objektov in sistemov varnega dostopa. |
| --- | --- |

e)

upravljavci prenosnih omrežij ne najemajo istih zunanjih izvajalcev ali svetovalcev kot vertikalno integrirano podjetje in ne smejo imeti skupnih sistemov informacijske tehnologije ali opreme, fizičnih objektov in sistemov varnega dostopa.

2.
     
  Dejavnost prenosa plina vključuje poleg tistih iz člena 8 vsaj naslednje dejavnosti:

| a) | zastopanje upravljavca prenosnega omrežja ter stike v odnosih s tretjimi strankami in regulativnimi organi; |
| --- | --- |

a)

zastopanje upravljavca prenosnega omrežja ter stike v odnosih s tretjimi strankami in regulativnimi organi;

| b) | zastopanje upravljavca prenosnega omrežja pri evropskem omrežju upravljavcev prenosnih omrežij; |
| --- | --- |

b)

zastopanje upravljavca prenosnega omrežja pri evropskem omrežju upravljavcev prenosnih omrežij;

| c) | zagotovitev in urejanje dostopa tretjih strani; |
| --- | --- |

c)

zagotovitev in urejanje dostopa tretjih strani;

| d) | pobiranje vseh plačil v zvezi s prenosnim omrežjem, vključno s plačili za dostop, plačili za izravnavo za sistemske storitve, kot sta obdelava plina in nakup storitev (stroški izravnave, energija za izgube); |
| --- | --- |

d)

pobiranje vseh plačil v zvezi s prenosnim omrežjem, vključno s plačili za dostop, plačili za izravnavo za sistemske storitve, kot sta obdelava plina in nakup storitev (stroški izravnave, energija za izgube);

| e) | obratovanje, vzdrževanje in razvoj prenosnega omrežja; |
| --- | --- |

e)

obratovanje, vzdrževanje in razvoj prenosnega omrežja;

| f) | naložbeno načrtovanje, ki dolgoročno omogoča, da lahko omrežje zadosti razumnemu povpraševanju, in zagotavlja zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

f)

naložbeno načrtovanje, ki dolgoročno omogoča, da lahko omrežje zadosti razumnemu povpraševanju, in zagotavlja zanesljivost oskrbe;

| g) | vzpostavitev ustreznih mešanih družb, tudi z enim ali več upravljavci prenosnih omrežij, izmenjave plina, za doseganje cilja razvoja oblikovanja regionalnih trgov ali omogočanja procesa liberalizacije; |
| --- | --- |

g)

vzpostavitev ustreznih mešanih družb, tudi z enim ali več upravljavci prenosnih omrežij, izmenjave plina, za doseganje cilja razvoja oblikovanja regionalnih trgov ali omogočanja procesa liberalizacije;

| h) | vse storitve podjetja, vključno s pravnimi in računovodskimi storitvami ter storitvami informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

h)

vse storitve podjetja, vključno s pravnimi in računovodskimi storitvami ter storitvami informacijske tehnologije.

3.
     
  Upravljavci prenosnih omrežij se organizirajo v pravni obliki družbe z omejeno odgovornostjo iz člena 1 Direktive 68/151/EGS.

4.
     
  Upravljavec prenosnega omrežja v svoji pravni osebnosti, komunikacijah, trženju blagovne znamke in objektih ne ustvarja zmede v zvezi z ločeno osebnostjo vertikalno integriranega podjetja.

5.
     
  Računovodske izkaze upravljavcev prenosnih omrežij pregleduje revizor, ki ne pregleduje vertikalno integriranega podjetja ali katerega koli njegovega dela.

Člen 12c

Neodvisnost upravljavca prenosnega omrežja

1.
     
  Brez poseganja v pooblastila članov nadzornega organa, ki ga imenuje vertikalno integrirano podjetje iz člena 12f ima upravljavec prenosnih omrežij neodvisno od integriranega podjetja dejansko pravico, da sprejema odločitve glede sredstev, ki so potrebna za upravljanje, vzdrževanje ali razvoj omrežja. Upravljavec prenosnega omrežja ima pooblastilo pridobivati denar na trgu kapitala, zlasti prek posojil in dokapitalizacije v okviru letnega finančnega načrta iz člena 12f.

2.
     
  Hčerinska podjetja vertikalno integriranega podjetja, ki opravljajo dejavnosti proizvodnje ali dobave, nimajo neposredno ali posredno v lasti delnic upravljavca prenosnega omrežja. Upravljavec prenosnega omrežja nima neposredno ali posredno v lasti delnic katerega koli hčerinskega podjetja vertikalno integriranega podjetja, ki opravlja dejavnosti proizvodnje ali dobave, niti od njega ne prejema dividend ali drugih finančnih ugodnosti, razen prihodkov iz uporabe omrežja.

3.
     
  Splošna struktura upravljanja in statut družbe upravljavca prenosnega omrežja zagotavljata dejansko neodvisnost upravljavca prenosnega omrežja iz tega poglavja. Vertikalno integrirano podjetje niti neposredno niti posredno ne opredeljuje konkurenčnega obnašanja upravljavca prenosnega omrežja pri njegovih vsakodnevnih dejavnostih in pri upravljanju omrežja, ali pri dejavnostih, ki so potrebne za pripravo desetletnega naložbenega načrta iz člena 12h.

4.
     
  Vsi poslovni in finančni odnosi med vertikalno integriranim podjetjem in upravljavcem prenosnega omrežja, vključno s posojili upravljavca prenosnega omrežja vertikalno integriranemu podjetju, so v skladu s tržnimi pogoji. Upravljavec prenosnega omrežja vodi natančno evidenco o tovrstnih tržnih in finančnih razmerjih ter jih na zahtevo da na voljo nacionalnemu regulativnemu organu.

5.
     
  Upravljavec prenosnega omrežja nacionalnemu regulativnemu organu predloži vse poslovne in finančne sporazume z vertikalno integriranim podjetjem.

6.
     
  Upravljavec prenosnega omrežja obvesti nacionalni regulativni organ o razpoložljivih finančnih virih iz člena 12b(1)(d).

7.
     
  Zadevna država članica odobri in imenuje za upravljavca prenosnega omrežja podjetje, za katerega je nacionalni regulativni organ potrdil, da je skladno z zahtevami tega poglavja. Uporablja se certifikacijski postopek iz člena 7b.

8.
     
  Preglednost je obvezujoča za zagotavljanje nediskriminacije zlasti pri sklicevanjih v zvezi s tarifami, storitvami dostopa tretjih strani, dodeljevanjem zmogljivosti in izravnavo. Vertikalno integrirano podjetje ne sme opravljati nobenih dejavnosti, ki bi upravljavce prenosnih omrežij ovirale pri izpolnjevanju njihovih obveznosti.

Člen 12d

Neodvisnost osebja in vodenje upravljavca prenosnega omrežja

1.
     
  Odločitve v zvezi z imenovanjem in obnovitvijo, delovnimi pogoji, vključno z nadomestilom in prenehanjem mandata oseb, odgovornih za upravljanje, in/ali članov upravnih organov upravljavca prenosnega omrežja sprejema nadzorni organ upravljavca prenosnega omrežja, imenovan v skladu s členom 12f.

2.
     
  Identiteta in pogoji, ki veljajo za mandat, trajanje in prenehanje mandata oseb, ki jih nadzorni organ na novo ali ponovno določi kot osebe, odgovorne za upravljanje, in/ali članov upravnih organov upravljavca prenosnega omrežja, ter razlogi za vsako predlagano odločitev o prenehanju mandata, se sporočijo nacionalnemu regulativnemu organu. Navedeni pogoji in odločitve iz odstavka 1 postanejo zavezujoči le, če jim nacionalni regulativni organ v treh tednih po obvestilu ne nasprotuje. Nacionalni regulativni organ lahko nasprotuje, če se pojavijo resni dvomi o strokovni neodvisnosti imenovane osebe, odgovorne za upravljanje, in/ali člana/članice upravnih organov, ali v primeru predčasnega prenehanja njegovega/njenega mandata, če se pojavijo resni dvomi o njegovi upravičenosti.

3.
     
  Osebe, pristojne za upravljanje in/ali člani upravnih organov upravljavca prenosnega omrežja, ki jih imenuje nadzorni organ, v obdobju petih let pred svojim imenovanjem nimajo strokovne funkcije ali odgovornosti, neposrednega ali posrednega deleža ali poslovnega odnosa v vertikalno integriranem podjetju ali z njim ali s katerim koli njegovim delom ali njegovimi vodilnimi delničarji razen z upravljavcem prenosnega omrežja.

4.
     
  Pristojni za upravljanje in/ali člani upravnih organov ter uslužbenci upravljavca prenosnega omrežja nimajo nobene druge strokovne funkcije ali odgovornosti, neposrednega ali posrednega deleža ali poslovnega odnosa s katerim koli delom vertikalno integriranega podjetja ali njegovimi vodilnimi delničarji.

5.
     
  Pristojni za upravljanje in/ali člani upravnih organov ter uslužbenci upravljavca prenosnega omrežja nimajo nobenega interesa za pridobivanje oziroma ne pridobivajo finančnih koristi neposredno ali posredno od katerega koli dela vertikalno integriranega podjetja razen od upravljavca prenosnega omrežja. Njihovi osebni prejemki niso odvisni od dejavnosti ali rezultatov vertikalno integriranega podjetja, razen od dejavnosti upravljavca prenosnega omrežja.

6.
     
  Dejanske pravice do pritožbe nacionalnemu regulativnemu organu so zajamčene za vse pritožbe, ki jih vložijo osebe, odgovorne za upravljanje, in/ali člani upravnih organov upravljavca prenosnega omrežja, proti predčasnemu prenehanju njihovega mandata.

7.
     
  V obdobju najmanj petih let po zaključku njihovega mandata pri upravljavcu prenosnega omrežja osebe, odgovorne za upravljanje, in/ali člani njegovih upravnih organov nimajo strokovne funkcije ali odgovornosti, interesa ali, neposredno ali posredno, poslovnega odnosa s katerim koli delom vertikalno integriranega podjetja razen z upravljavcem prenosnega omrežja ali z njegovimi vodilnimi delničarji.

Člen 12e

Skrbnik

1.
     
  Nacionalni regulativni organ določi neodvisnega skrbnika na predlog vertikalno integriranega podjetja, ki za to plača tudi potrebne stroške. Skrbnik deluje izključno v upravičenem interesu vertikalno integriranega podjetja za ohranitev premoženjske vrednosti upravljavca prenosnega omrežja in hkrati za zaščito njegove neodvisnosti od vertikalno integriranega podjetja. Pri opravljanju svojih dejavnosti se skrbnik ne ukvarja z deležem pri proizvodnji in dobavi vertikalno integriranega podjetja.

2.
     
  Skrbnik v obdobju petih let pred svojim imenovanjem nima strokovne funkcije ali odgovornosti, interesa ali, neposredno ali posredno, poslovnega odnosa v vertikalno integriranem podjetju ali z njim ali katerim koli njegovim delom ali njegovimi vodilnimi delničarji ali s katerim koli podjetjem za proizvodnjo in dobavo.

Pogoje skrbnikovega mandata, vključno s trajanjem, pogoji prenehanja in finančnimi pogoji, odobri nacionalni regulativni organ.

Skrbnik med svojim mandatom ne sme imeti nobene druge strokovne funkcije ali odgovornosti, neposrednega ali posrednega deleža ali poslovnega odnosa v katerem koli delu vertikalno integriranega podjetja ali z njim poslovnega odnosa z njim ali njegovimi vodilnimi delničarji.

Skrbnik v obdobju najmanj petih let po zaključku svojega mandata nima strokovne funkcije ali odgovornosti, neposrednega ali posrednega deleža v katerem koli delu vertikalno integriranega podjetja ali poslovnega odnosa v njem ali z njim ali njegovimi vodilnimi delničarji.

3.
     
  Skrbnik je odgovoren za:

| a) | imenovanje, obnovitev mandata in razrešitev članov nadzornega organa upravljavca prenosnega omrežja, ki niso vključeni v člen 12f(2)(a); in |
| --- | --- |

a)

imenovanje, obnovitev mandata in razrešitev članov nadzornega organa upravljavca prenosnega omrežja, ki niso vključeni v člen 12f(2)(a); in

| b) | izvajanje svoje pravice glasovanja v nadzornem organu. |
| --- | --- |

b)

izvajanje svoje pravice glasovanja v nadzornem organu.

Člen 12f

Nadzorni organ

1.
     
  Upravljavec prenosnega omrežja ima nadzorni organ, ki je pristojen za sprejemanje sklepov, ki lahko občutno vplivajo na vrednost sredstev delničarjev upravljavca prenosnega omrežja, zlasti sklepe o odobritvi letnega finančnega načrta, ravni zadolženosti upravljavca prenosnega omrežja in znesku dividend, razdeljenih med delničarje.

2.
     
  Nadzorni odbor sestavljajo:

| a) | člani vertikalno integriranega podjetja, |
| --- | --- |

a)

člani vertikalno integriranega podjetja,

| b) | člani, ki predstavljajo delničarje tretjih strani, |
| --- | --- |

b)

člani, ki predstavljajo delničarje tretjih strani,

| c) | predstavniki upravljavca prenosnega omrežja, |
| --- | --- |

c)

predstavniki upravljavca prenosnega omrežja,

| d) | skrbnik in |
| --- | --- |

d)

skrbnik in

| e) | kjer to ustrezna zakonodaja države članice predvideva, predstavniki drugih zainteresiranih strani, kot so uslužbenci upravljavca prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

e)

kjer to ustrezna zakonodaja države članice predvideva, predstavniki drugih zainteresiranih strani, kot so uslužbenci upravljavca prenosnega omrežja.

3.
     
  Za člane nadzornega organa se uporabljajo člena 12d(2) do (7)
  .

4.
     
  Skrbnik ima pravico veta pri odločitvah, ki po njegovem/njenem mnenju lahko znatno znižajo vrednost sredstev upravljavca prenosnega omrežja. Pri ugotavljanju tega, ali odločitev lahko znatno zniža vrednost sredstev, sta zlasti pomembna letni finančni načrt in znesek dolgov upravljavca prenosnega omrežja. V primeru, da dve tretjini članov nadzornega organa razveljavi tak veto, se uporabi člen 12h(7).

Člen 12g

Program za doseganje skladnosti in nadzornik za skladnost

1.
     
  Države članice zagotovijo, da upravljavci prenosnih omrežij oblikujejo in izvajajo program za doseganje skladnosti, ki določa ukrepe, sprejete za preprečevanje diskriminatornega obnašanja ter primeren nadzor skladnosti s tem programom. Program določa posebne obveznosti, ki jih morajo zaposleni izpolniti za uresničitev tega cilja. Odobriti ga mora nacionalni regulativni organ. Brez poseganja v pristojnosti nacionalnega regulativnega organa spoštovanje programa neodvisno spremlja nadzornik za skladnost.

2.
     
  Nadzorni odbor imenuje nadzornika za skladnost. Nadzornik za skladnost je lahko fizična ali pravna oseba. Za nadzornika za skladnost se uporablja člen 12d(2) do (7). Nacionalni regulativni organ lahko nasprotuje imenovanju nadzornika za skladnost zaradi pomanjkanja neodvisnosti ali strokovne sposobnosti.

3.
     
  Nadzornik za skladnost je zadolžen za:

| a) | nadzor nad izvajanjem programa za skladnost, |
| --- | --- |

a)

nadzor nad izvajanjem programa za skladnost,

| b) | pripravo letnega poročila, v katerem so predstavljeni ukrepi za izvajanje programa za skladnost in njegovo predložitev nacionalnemu regulativnemu organu, |
| --- | --- |

b)

pripravo letnega poročila, v katerem so predstavljeni ukrepi za izvajanje programa za skladnost in njegovo predložitev nacionalnemu regulativnemu organu,

| c) | poročanje nadzornemu organu ter izdajanje priporočil za program za doseganje skladnosti in njegovo izvajanje, |
| --- | --- |

c)

poročanje nadzornemu organu ter izdajanje priporočil za program za doseganje skladnosti in njegovo izvajanje,

| d) | poročanje nacionalnemu regulativnemu organu o vseh poslovnih in finančnih odnosih med vertikalno integriranim podjetjem in upravljavcem prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

d)

poročanje nacionalnemu regulativnemu organu o vseh poslovnih in finančnih odnosih med vertikalno integriranim podjetjem in upravljavcem prenosnega omrežja.

4.
     
  Nadzornik za skladnost nacionalnemu regulativnemu organu predloži predloge sklepov o naložbenem načrtu ali o posameznih naložbah v omrežje. Takšne sklepe predloži najkasneje v času, ko jih uprava in/ali pristojno upravno telo upravljavca prenosnega omrežja predloži nadzornemu telesu.

5.
     
  Nadzornik za skladnost nacionalnemu regulativnemu organu sporoči, kadar vertikalno integrirano podjetje na generalni skupščini ali na glasovanju članov nadzornega telesa prepreči sprejetje sklepa, da bi preprečilo ali odložilo naložbe v omrežje.

6.
     
  Pogoje, ki urejajo mandat ali pogoje zaposlovanja nadzornika za skladnost, odobri nacionalni regulativni organ, ki zagotovi neodvisnost nadzornika.

7.
     
  Nadzornik za skladnost v ustni ali pisni obliki redno poroča nacionalnemu regulativnemu organu ter ima pravico do rednega poročanja v ustni ali pisni obliki nadzornemu organu upravljavca prenosnega omrežja.

8.
     
  Nadzornik za skladnost se lahko udeležuje vseh sej upravljalnih ali upravnih organov upravljavca prenosnega omrežja ter sej nadzornega telesa in generalne skupščine. Nadzornik za skladnost se udeležuje vseh sestankov, na katerih se obravnavajo naslednje zadeve:

| a) | pogoji za dostop do omrežja iz Uredbe (ES) št. 1775/2005, zlasti v zvezi s tarifami, storitvami dostopa tretjih strank, dodeljevanjem zmogljivosti in upravljanjem preobremenjenosti, preglednostjo, usklajevanjem in sekundarnimi trgi, |
| --- | --- |

a)

pogoji za dostop do omrežja iz Uredbe (ES) št. 1775/2005, zlasti v zvezi s tarifami, storitvami dostopa tretjih strank, dodeljevanjem zmogljivosti in upravljanjem preobremenjenosti, preglednostjo, usklajevanjem in sekundarnimi trgi,

| b) | projekti za delovanje, vzdrževanje ter razvoj prenosnega sistema, vključno z naložbami v nove prometne povezave, širitev zmogljivosti in optimizacijo obstoječe zmogljivosti, |
| --- | --- |

b)

projekti za delovanje, vzdrževanje ter razvoj prenosnega sistema, vključno z naložbami v nove prometne povezave, širitev zmogljivosti in optimizacijo obstoječe zmogljivosti,

| c) | nakupi ali prodaja energije, ki so potrebni za delovanje prenosnega omrežja. |
| --- | --- |

c)

nakupi ali prodaja energije, ki so potrebni za delovanje prenosnega omrežja.

9.
     
  Nadzornik za skladnost nadzoruje skladnost upravljavca prenosnega sistema s členom 10.

10.
     
  Nadzornik za skladnost ima dostop do vseh pomembnih podatkov in uradov upravljavca prenosnega omrežja ter do vseh informacij, potrebnih za izpolnitev svojih obveznosti.

11.
     
  Nadzorno telo lahko razreši nadzornika za skladnost po predhodni odobritvi nacionalnega regulativnega organa.

12.
     
  Obveznosti upravljavca prenosnega omrežja in vertikalno integriranega podjetja, še zlasti v zvezi s komercialnimi in finančnimi sporazumi med upravljavcem prenosnega omrežja in vertikalno integriranim podjetjem, bi bilo treba samo sporočiti nacionalnemu regulativnemu organu, ne pa mu jih tudi predložiti v odobritev. Imenovanje in delovni pogoji uprave in nadzornika za skladnost se sporočijo nacionalnemu regulativnemu organu, ne pa mu jih tudi predložiti v odobritev.

Člen 12h

Razvoj omrežja in pristojnosti glede naložbenih odločitev

1.
     
  Upravljavci prenosnih omrežij po posvetovanju z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi letno predložijo nacionalnemu regulativnemu organu desetletni načrt za razvoj omrežja, ki temelji na obstoječi in napovedani ponudbi in povpraševanju. Načrt vsebuje učinkovite ukrepe za zagotavljanje ustreznosti omrežja in zanesljivost oskrbe.

2.
     
  Desetletni načrt za razvoj omrežja zlasti:

| a) | za udeležence na trgu navede glavno infrastrukturo za prenos, ki jo je treba zgraditi v naslednjih desetih letih, |
| --- | --- |

a)

za udeležence na trgu navede glavno infrastrukturo za prenos, ki jo je treba zgraditi v naslednjih desetih letih,

| b) | vsebuje vse že sprejete naložbe in opredeli nove, ki jih je treba izvesti v naslednjih treh letih, |
| --- | --- |

b)

vsebuje vse že sprejete naložbe in opredeli nove, ki jih je treba izvesti v naslednjih treh letih,

| c) | zagotovi časovni okvir za vse naložbene projekte. |
| --- | --- |

c)

zagotovi časovni okvir za vse naložbene projekte.

3.
     
  Za pripravo tega desetletnega načrta za razvoj omrežja vsak upravljavec prenosnega omrežja določi razumna predvidevanja o razvoju proizvodnje, ponudbe, potrošnje in izmenjave z drugimi državami, pri tem pa upošteva regionalna in vseevropska omrežja ter načrte za shranjevanje ter naložbe v obrate za ponovno uplinjanje UZP.

4.
     
  Nacionalni regulativni organ se o desetletnem načrtu za razvoj omrežja odprto in pregledno posvetuje z vsemi obstoječimi ali morebitnimi uporabniki omrežja. Osebe ali podjetja, ki izjavijo, da so morebitni uporabniki bodo svoje izjave morda morali utemeljiti. Izide postopka posvetovanja se objavi, zlasti morebitne potrebe po naložbah.

5.
     
  Nacionalni regulativni organ preveri, ali desetletni načrt za omrežje pokriva potrebe po naložbah, ki so bile opredeljene med postopkom posvetovanja in ali je v skladu z desetletnim načrtom za razvoj omrežja po vsej Skupnosti iz člena 2c(1) Uredbe (ES) št. 1775/2005. Nacionalni regulativni organ se posvetuje z Agencijo v primeru, če se pojavi dvom o doslednosti desetletnega načrta za razvoj omrežja po vsej Skupnosti. Nacionalni regulativni organ lahko od upravljavca prenosnega omrežja zahteva, naj svoj načrt spremeni.

6.
     
  Nacionalni regulativni organ nadzoruje in ocenjuje izvajanje desetletnega načrta za razvoj omrežja.

7.
     
  V primeru, ko operater prenosnega sistema zaradi razlogov, ki niso višji razlogi in nad katerimi nima nadzora, ne izvede naložbe, katero bi bilo v skladu z desetletnim načrtom za razvoj omrežja treba izvesti v naslednjih treh letih, države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organ izvede vsaj enega od naslednjih ukrepov in tako zagotovi, da se zadevna naložba izvede:

| a) | zahteva od upravljavca prenosnega omrežja, naj izvede te naložbe skladno z letnim finančnim načrtom iz člena 12f, ali |
| --- | --- |

a)

zahteva od upravljavca prenosnega omrežja, naj izvede te naložbe skladno z letnim finančnim načrtom iz člena 12f, ali

| b) | pripravi javni razpis, odprt za vse investitorje za to naložbo. |
| --- | --- |

b)

pripravi javni razpis, odprt za vse investitorje za to naložbo.

Ko je nacionalni regulativni organ uporabil svoja pooblastila iz točke (b), lahko od upravljavca prenosnega sistema zahteva, da sprejme karkoli od naslednjega
  :

| a) | financiranje tretje strani, |
| --- | --- |

a)

financiranje tretje strani,

| b) | gradnjo, ki jo opravi tretja stran, |
| --- | --- |

b)

gradnjo, ki jo opravi tretja stran,

| c) | izgradnjo ustreznih novih sredstev, ali |
| --- | --- |

c)

izgradnjo ustreznih novih sredstev, ali

| d) | uporabo ustreznega novega sredstva. |
| --- | --- |

d)

uporabo ustreznega novega sredstva.

Upravljavec prenosnega omrežja priskrbi investitorjem vse potrebne informacije za izvedbo naložbe, poveže nova sredstva s prenosnim omrežjem in si na splošno prizadeva čim bolj olajšati izvajanje naložbenega projekta.

Zadevne finančne določbe odobri nacionalni regulativni organ.

8.
     
  Če nacionalni regulativni organ izkoristi svoja pooblastila iz odstavka 7, ustrezne tarifne uredbe pokrijejo stroške te naložbe.

Člen 12i

Pristojnosti odločanja glede priklopa novih elektrarn na prenosno omrežje, obratov za UZP ter industrijskih odjemalcev prenosnega omrežja

1.
     
  Upravljavci prenosnega omrežja morajo vzpostaviti in objaviti pregledne in učinkovite postopke ter tarife za nediskriminatoren priklop skladiščnih objektov, obratov UZP in industrijskih odjemalcev na omrežje. Postopke mora odobriti nacionalni regulativni organ.

2.
     
  Upravljavec prenosnega omrežja ne more zavrniti priklopa novega skladiščnega objekta, obrata UZP ali industrijskega odjemalca zaradi morebitnih prihodnjih omejitev razpoložljivih omrežnih zmogljivosti ali dodatnih stroškov, povezanih s potrebno rastjo omrežnih zmogljivosti. Upravljavec prenosnega omrežja zagotoviti zadostno vhodno in izhodno zmogljivost za nov priključek
  .

3.
     
  Upravljavci prenosnega sistema odobrijo in upravljajo dostop tretjih strani do omrežja, zlasti dostop novih tržnih udeležencev in proizvajalcev bioplina, skladno z varnostnimi pravili omrežja.

POGLAVJE IVb

Člen 12j

Klavzula o reviziji

1.
     
  Agencija do ... (21) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži podrobno poročilo, v katerem je opredeljeno, do katere mere so bile zahteve glede ločevanja iz te direktive uspešne pri zagotavljanju polne in dejanske neodvisnosti upravljavcev prenosnega omrežja.

2.
     
  Agencija pri ocenjevanju iz odstavka 1 upošteva zlasti naslednja merila: pravičen in nediskriminatoren dostop do omrežja, učinkovito zakonodajo, razvoj omrežja, naložbe in neizkrivljene spodbude za naložbe, razvoj infrastrukture za medsebojno povezanost in varnost razmer z oskrbo v Skupnosti.

3.
     
  Komisija do ... (21) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži podrobno poročilo, v katerem predstavi možnosti za vzpostavitev enotnega evropskega upravljavca prenosnega omrežja in analizira stroške in koristi, zlasti glede intelektualne lastnine, integracije trga ter učinkovitega in zanesljivega delovanja prenosnega omrežja. Poročilo se oblikuje po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, zlasti z upravljavci prenosnega omrežja in Agencijo.

4.
     
  Kadar je primerno in zlasti v primeru, ko podrobno poročilo iz odstavka 1 določi, da pogoji iz odstavka 2 v praksi niso bili zagotovljeni, Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do ... (22) predloži predloge za zagotovitev popolne in učinkovite neodvisnosti upravljavcev prenosnega omrežja.

| (13) | Člen 13 se spremeni:






  a) | v odstavku 2(c) se za prvim stavkom vstavi naslednji stavek:
  „Upravljavec distribucijskega omrežja mora imeti za izpolnjevanje teh nalog na voljo potrebne vire, tudi človeške, tehnične, finančne in fizične.“ |
| --- | --- | --- |

(13)

Člen 13 se spremeni:

a)

v odstavku 2(c) se za prvim stavkom vstavi naslednji stavek:

„Upravljavec distribucijskega omrežja mora imeti za izpolnjevanje teh nalog na voljo potrebne vire, tudi človeške, tehnične, finančne in fizične.“

| b) | odstavek 2(d) se spremeni:






  i) | zadnji stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Oseba ali organ, ki je odgovoren za nadzor nad programom za doseganje skladnosti (v nadaljevanju „nadzornik za skladnost“), pošlje nacionalnemu regulativnemu organu iz člena 24a(1) letno poročilo o sprejetih ukrepih, ki se objavi.“ |
| --- | --- | --- |

b)

odstavek 2(d) se spremeni:

i)

zadnji stavek se nadomesti z naslednjim:

„Oseba ali organ, ki je odgovoren za nadzor nad programom za doseganje skladnosti (v nadaljevanju „nadzornik za skladnost“), pošlje nacionalnemu regulativnemu organu iz člena 24a(1) letno poročilo o sprejetih ukrepih, ki se objavi.“

| ii) | doda se naslednji stavek:
  „Nadzornik za skladnost je popolnoma neodvisen in ima dostop do vseh informacij upravljavca distribucijskega omrežja in morebitnih povezanih podjetij, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog.“ |
| --- | --- |

ii)

doda se naslednji stavek:

„Nadzornik za skladnost je popolnoma neodvisen in ima dostop do vseh informacij upravljavca distribucijskega omrežja in morebitnih povezanih podjetij, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svojih nalog.“

| c) | dodata se naslednja odstavka ║:
  „3.   Če je upravljavec distribucijskega omrežja del vertikalno integriranega podjetja, države članice zagotovijo, da se dejavnosti upravljavca distribucijskega omrežja spremljajo, tako da svoje vertikalne integracije ne more izrabljati za izkrivljanje konkurence. Zlasti se vertikalno integrirani upravljavci distribucijskih omrežij izogibajo temu, da bi s svojimi dejavnostmi na področju komuniciranja in trženja blagovne znamke ustvarjali zmedo v zvezi z ločeno identiteto dela vertikalno integriranega podjetja, ki se ukvarja z dobavo.“ |
| --- | --- |

c)

dodata se naslednja odstavka ║:

„3.   Če je upravljavec distribucijskega omrežja del vertikalno integriranega podjetja, države članice zagotovijo, da se dejavnosti upravljavca distribucijskega omrežja spremljajo, tako da svoje vertikalne integracije ne more izrabljati za izkrivljanje konkurence. Zlasti se vertikalno integrirani upravljavci distribucijskih omrežij izogibajo temu, da bi s svojimi dejavnostmi na področju komuniciranja in trženja blagovne znamke ustvarjali zmedo v zvezi z ločeno identiteto dela vertikalno integriranega podjetja, ki se ukvarja z dobavo.“

▐

| (14) | Člen 15 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 15


  Kombinirani upravljavec


  Ta direktiva ne preprečuje delovanja kombiniranega upravljavca prenosnega in distribucijskega omrežja, obratov za UZP in skladišč, če za vse dejavnosti izpolnjuje veljavne določbe člena 7 ║ in člena 13(1).“ |
| --- | --- |

(14)

Člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Kombinirani upravljavec

Ta direktiva ne preprečuje delovanja kombiniranega upravljavca prenosnega in distribucijskega omrežja, obratov za UZP in skladišč, če za vse dejavnosti izpolnjuje veljavne določbe člena 7 ║ in člena 13(1).“

| (15) | Za členom 18 se vstavi naslednji člen:


  „Člen 18a


  Dostop do objektov UZP



  1.
     
  Za organizacijo dostopa do objektov UZP se uporabi postopek za reguliran dostop ali postopek za pogodbeni dostop iz odstavka 2. Ta postopka delujeta skladno z nepristranskimi, preglednimi in nediskriminatornimi merili. Nacionalni regulativni organi spremljajo spoštovanje teh meril.




  Države članice se odločijo o uporabljanemu postopku za dostop glede na določena in objavljena merila. Ta merila bodo predvsem namenjena vprašanju, ali na zadevnem trgu obstaja konkurenca med objekti za skladiščenje UZP in ali dostop do UZP izvaja neodvisni upravljavec infrastrukture, ki zagotavlja odprt dostop. Nacionalni regulativni organi spremljajo skladnost s temi merili in objavijo ali zahtevajo od upravljavcev UZP, da objavijo, kateri objekti za skladiščenje UZP ali njihovi deli se ponujajo po postopku pogajanj za dostop iz odstavka 2.




  2.
     
  Pri pogodbenem dostopu države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da podjetjem plinskega gospodarstva in upravičenim odjemalcem znotraj ali zunaj ozemlja, ki ga pokriva povezano omrežje, omogočijo pogajanja za dostop do obratov za UZP. Pogodbenice se morajo pogajati o dostopu do obratov za UZP v dobri veri.
  “ |
| --- | --- |

(15)

Za členom 18 se vstavi naslednji člen:

„Člen 18a

Dostop do objektov UZP

1.
     
  Za organizacijo dostopa do objektov UZP se uporabi postopek za reguliran dostop ali postopek za pogodbeni dostop iz odstavka 2. Ta postopka delujeta skladno z nepristranskimi, preglednimi in nediskriminatornimi merili. Nacionalni regulativni organi spremljajo spoštovanje teh meril.

Države članice se odločijo o uporabljanemu postopku za dostop glede na določena in objavljena merila. Ta merila bodo predvsem namenjena vprašanju, ali na zadevnem trgu obstaja konkurenca med objekti za skladiščenje UZP in ali dostop do UZP izvaja neodvisni upravljavec infrastrukture, ki zagotavlja odprt dostop. Nacionalni regulativni organi spremljajo skladnost s temi merili in objavijo ali zahtevajo od upravljavcev UZP, da objavijo, kateri objekti za skladiščenje UZP ali njihovi deli se ponujajo po postopku pogajanj za dostop iz odstavka 2.

2.
     
  Pri pogodbenem dostopu države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da podjetjem plinskega gospodarstva in upravičenim odjemalcem znotraj ali zunaj ozemlja, ki ga pokriva povezano omrežje, omogočijo pogajanja za dostop do obratov za UZP. Pogodbenice se morajo pogajati o dostopu do obratov za UZP v dobri veri.
  “

| (16) | Člen 19 se nadomesti z naslednjim
  :
  „Člen 19


  Dostop do skladiščnih objektov



  1.
     
  Za organiziranje dostopa do skladiščnih objektov, kadar je zagotovitev učinkovitega dostopa do omrežja nujna zaradi oskrbe odjemalcev iz tehničnih in/ali ekonomskih razlogov, se države članice odločijo, ali bodo izbrale postopek reguliranega dostopa iz odstavka 4 ali postopek pogajanj o dostopu iz odstavka 3. Ta postopka delujeta skladno z objektivnimi, preglednimi in nepristranskimi merili. Nacionalni regulativni organi spremljajo spoštovanje teh meril.




  Nacionalni regulativni organi
  opredelijo in objavijo merila, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti,
  kakšen je režim dostopa
  do objektov za skladiščenje
  in se zlasti posvetijo vprašanju, ali na zadevnem trgu obstaja konkurenca med objekti za skladiščenje in ali takšno organiziranost izvaja neodvisni upravljavec infrastrukture, ki omogoča odprt dostop. Nacionalni regulativni organi spremljajo skladnost s temi merili in
  objavijo ali zahtevajo od upravljavcev skladišč▐, da objavijo, kateri objekti za skladiščenje ali njihovi deli ▐ se ponujajo po različnih postopkih iz odstavkov 3 in 4.


  2.
     
  Določbe iz odstavka 1 ne veljajo za sistemske storitve in za prehodna skladišča, ki so povezana z obrati za UZP in se uporabljajo pri postopku ponovnega uplinjanja in pri kasnejšem dovajanju plina v prenosno omrežje.




  3.
     
  Pri pogodbenem dostopu države članice storijo vse potrebno, da podjetjem plinskega gospodarstva in upravičenim odjemalcem znotraj ali zunaj ozemlja, ki ga pokriva povezano omrežje, omogočijo pogajanja za dostop do skladišč, če to narekujejo tehnični in/ali ekonomski razlogi za zagotovitev učinkovitega dostopa do omrežja. Pogodbenice se morajo pogajati o dostopu do skladišč v dobri veri.




  O pogodbah za dostop do skladišč pogajanja potekajo z ustreznimi upravljavci skladišč. Nacionalni regulativni organi zahtevajo, da upravljavci skladišč objavijo glavne trgovske pogoje za uporabo skladišč v prvih šestih mesecih po uveljavitvi te direktive in nato vsako leto. Pri oblikovanju teh pogojev se upoštevajo mnenja uporabnikov sistema, ki imajo pravico nacionalnemu regulativnemu organu izraziti nestrinjanje z njimi.




  4.
     
  V primeru reguliranega dostopa nacionalni regulativni organi storijo vse potrebno, da imajo podjetja plinskega gospodarstva in upravičeni odjemalci znotraj ali zunaj ozemlja, ki ga pokriva povezano omrežje, pravico dostopa do skladišč, na podlagi objavljenih tarif in/ali drugih pogojev in obveznosti za uporabo takšnih skladišč, kadar to narekujejo tehnični in/ali ekonomski razlogi za zagotovitev dostopa do omrežja. Pri oblikovanju tarif in drugih pogojev in obveznosti se upoštevajo mnenja uporabnikov sistema, ki imajo pravico nacionalnemu regulativnemu organu izraziti nestrinjanje z njimi. Ta pravica dostopa za upravičene odjemalce lahko pomeni možnost sklenitve pogodb o dobavi s konkurenčnimi podjetji plinskega gospodarstva, ki niso lastnik in/ali operater sistema ali z njim povezanega podjetja.
  “ |
| --- | --- |

(16)

Člen 19 se nadomesti z naslednjim
  :

„Člen 19

Dostop do skladiščnih objektov

1.
     
  Za organiziranje dostopa do skladiščnih objektov, kadar je zagotovitev učinkovitega dostopa do omrežja nujna zaradi oskrbe odjemalcev iz tehničnih in/ali ekonomskih razlogov, se države članice odločijo, ali bodo izbrale postopek reguliranega dostopa iz odstavka 4 ali postopek pogajanj o dostopu iz odstavka 3. Ta postopka delujeta skladno z objektivnimi, preglednimi in nepristranskimi merili. Nacionalni regulativni organi spremljajo spoštovanje teh meril.

Nacionalni regulativni organi
  opredelijo in objavijo merila, na podlagi katerih je mogoče ugotoviti,
  kakšen je režim dostopa
  do objektov za skladiščenje
  in se zlasti posvetijo vprašanju, ali na zadevnem trgu obstaja konkurenca med objekti za skladiščenje in ali takšno organiziranost izvaja neodvisni upravljavec infrastrukture, ki omogoča odprt dostop. Nacionalni regulativni organi spremljajo skladnost s temi merili in
  objavijo ali zahtevajo od upravljavcev skladišč▐, da objavijo, kateri objekti za skladiščenje ali njihovi deli ▐ se ponujajo po različnih postopkih iz odstavkov 3 in 4.

2.
     
  Določbe iz odstavka 1 ne veljajo za sistemske storitve in za prehodna skladišča, ki so povezana z obrati za UZP in se uporabljajo pri postopku ponovnega uplinjanja in pri kasnejšem dovajanju plina v prenosno omrežje.

3.
     
  Pri pogodbenem dostopu države članice storijo vse potrebno, da podjetjem plinskega gospodarstva in upravičenim odjemalcem znotraj ali zunaj ozemlja, ki ga pokriva povezano omrežje, omogočijo pogajanja za dostop do skladišč, če to narekujejo tehnični in/ali ekonomski razlogi za zagotovitev učinkovitega dostopa do omrežja. Pogodbenice se morajo pogajati o dostopu do skladišč v dobri veri.

O pogodbah za dostop do skladišč pogajanja potekajo z ustreznimi upravljavci skladišč. Nacionalni regulativni organi zahtevajo, da upravljavci skladišč objavijo glavne trgovske pogoje za uporabo skladišč v prvih šestih mesecih po uveljavitvi te direktive in nato vsako leto. Pri oblikovanju teh pogojev se upoštevajo mnenja uporabnikov sistema, ki imajo pravico nacionalnemu regulativnemu organu izraziti nestrinjanje z njimi.

4.
     
  V primeru reguliranega dostopa nacionalni regulativni organi storijo vse potrebno, da imajo podjetja plinskega gospodarstva in upravičeni odjemalci znotraj ali zunaj ozemlja, ki ga pokriva povezano omrežje, pravico dostopa do skladišč, na podlagi objavljenih tarif in/ali drugih pogojev in obveznosti za uporabo takšnih skladišč, kadar to narekujejo tehnični in/ali ekonomski razlogi za zagotovitev dostopa do omrežja. Pri oblikovanju tarif in drugih pogojev in obveznosti se upoštevajo mnenja uporabnikov sistema, ki imajo pravico nacionalnemu regulativnemu organu izraziti nestrinjanje z njimi. Ta pravica dostopa za upravičene odjemalce lahko pomeni možnost sklenitve pogodb o dobavi s konkurenčnimi podjetji plinskega gospodarstva, ki niso lastnik in/ali operater sistema ali z njim povezanega podjetja.
  “

| (17) | Člen 22 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 22


  Nova infrastruktura

  1.   Pomembna nova plinska infrastruktura, na primer povezovalni plinovodi med državami članicami, obrati za UZP in skladiščni objekti, se lahko na prošnjo za
  določeno
  obdobje izvzamejo iz določb iz členov 7, 18, 19 in 20 ter člena 24c(4), (5) in (7) pod naslednjimi pogoji:






  a) | z investicijo se mora povečati konkurenca pri oskrbi s plinom in zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- | --- |

(17)

Člen 22 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 22

Nova infrastruktura

1.   Pomembna nova plinska infrastruktura, na primer povezovalni plinovodi med državami članicami, obrati za UZP in skladiščni objekti, se lahko na prošnjo za
  določeno
  obdobje izvzamejo iz določb iz členov 7, 18, 19 in 20 ter člena 24c(4), (5) in (7) pod naslednjimi pogoji:

a)

z investicijo se mora povečati konkurenca pri oskrbi s plinom in zanesljivost oskrbe;

| b) | raven tveganja, povezanega z investicijo, dopušča izvedbo investicije samo v primeru odobritve odstopanja; |
| --- | --- |

b)

raven tveganja, povezanega z investicijo, dopušča izvedbo investicije samo v primeru odobritve odstopanja;

| c) | lastnik infrastrukture je pravna ali fizična oseba, ki je vsaj glede svoje pravne oblike ločena od upravljavcev sistemov, v okviru katerih se bo gradila infrastruktura; |
| --- | --- |

c)

lastnik infrastrukture je pravna ali fizična oseba, ki je vsaj glede svoje pravne oblike ločena od upravljavcev sistemov, v okviru katerih se bo gradila infrastruktura;

| d) | stroški se zaračunajo uporabnikom zadevne infrastrukture; |
| --- | --- |

d)

stroški se zaračunajo uporabnikom zadevne infrastrukture;

| e) | izvzetje ne škoduje konkurenci ali učinkovitemu delovanju notranjega trga s plinom ali učinkovitemu obratovanju reguliranega omrežja, na katerega je infrastruktura priključena. |
| --- | --- |

e)

izvzetje ne škoduje konkurenci ali učinkovitemu delovanju notranjega trga s plinom ali učinkovitemu obratovanju reguliranega omrežja, na katerega je infrastruktura priključena.

| f) | gre za projekt v evropskem interesu, ki sega preko vsaj ene nacionalne meje znotraj Evropske unije. |
| --- | --- |

f)

gre za projekt v evropskem interesu, ki sega preko vsaj ene nacionalne meje znotraj Evropske unije.

2.   Odstavek 1 se uporablja tudi za
  vsa
  znatna povečanja zmogljivosti obstoječe infrastrukture in za spremembe infrastrukture, ki omogoča razvoj
  povečanih in dodatnih količin
  .

3.   Nacionalni regulativni organ iz poglavja VIa lahko za vsak primer posebej odloča o izvzetjih iz odstavkov 1 in 2. Če je zadevna infrastruktura na ozemlju več držav članic, izvaja naloge, ki jih nacionalnemu regulativnemu organu nalaga ta člen, Agencija.
  Agencija sprejme sklep po predhodnem posvetovanju z zadevnimi nacionalnimi regulativnimi organi in prosilcem.

Izvzetje lahko zajema vse ali
  samo nekatere posebne dele
  zmogljivosti nove infrastrukture ali obstoječe infrastrukture z znatno povečano zmogljivostjo.

Pri odločanju glede odobritve izvzetja se za vsak posamezni primer upošteva potreba, da se opredeli pogoje v zvezi s trajanjem izvzetja in nediskriminatoren dostop do infrastrukture. Pri določanju teh pogojev je treba upoštevati zlasti dodatno zmogljivost, ki bo zgrajena, ali spremembo obstoječe zmogljivosti, časovni vidik projekta in nacionalne razmere.

Pred odobritvijo izvzetja nacionalni regulativni organ določi pravila in mehanizme za upravljanje in dodeljevanje zmogljivosti
  , ki se lahko po potrebi spremenijo v obdobju, ko je infrastruktura izvzeta iz omenjenih določb, da bi se izvedle prilagoditve ekonomskim in tržnim potrebam
  . Pravila zahtevajo, da se vse potencialne uporabnike infrastrukture povabi, da navedejo svoje interese pri pridobivanju zmogljivosti, preden se zmogljivosti dodelijo, tudi če gre za lastno rabo. Nacionalni regulativni organ zahteva, da pravila upravljanja prezasedenosti vključujejo obveznost, da se neuporabljene zmogljivosti ponudijo na trgu in da so uporabniki naprav upravičeni do trgovanja s pridobljenimi zmogljivostmi na sekundarnem trgu. Nacionalni regulativni organ pri ocenjevanju meril iz odstavkov 1(a), (b) in (e) ║ upošteva rezultate postopka tega dodeljevanja zmogljivosti
  v primerih, ko tretje strani izrazijo trdno zavezanost
  .

Sklep o izvzetju, vključno z vsemi pogoji iz drugega pododstavka, mora biti ustrezno utemeljen in objavljen.

4.   Nacionalni regulativni organ Komisiji takoj po prejemu posreduje kopije vseh zahtev za izvzetje. Pristojni organ Komisijo nemudoma seznani z odločitvijo in z vsemi ustreznimi informacijami, ki se nanašajo nanjo. Ti podatki se lahko predložijo Komisiji v obliki povzetka, ki Komisiji omogoča sprejeti upravičeno odločitev. Podatki naj zlasti vsebujejo:

| a) | podroben opis razlogov, na podlagi katerih je nacionalni regulativni organ odobril
  ali zavrnil
  izvzetje
  skupaj s sklicevanjem na določen člen, na katerem temelji ta odločitev
  , vključno s finančnimi podatki, ki utemeljujejo potrebo po izvzetju; |
| --- | --- |

a)

podroben opis razlogov, na podlagi katerih je nacionalni regulativni organ odobril
  ali zavrnil
  izvzetje
  skupaj s sklicevanjem na določen člen, na katerem temelji ta odločitev
  , vključno s finančnimi podatki, ki utemeljujejo potrebo po izvzetju;

| b) | opravljeno analizo vpliva odobrenega izvzetja na konkurenco in učinkovito delovanje notranjega trga s plinom; |
| --- | --- |

b)

opravljeno analizo vpliva odobrenega izvzetja na konkurenco in učinkovito delovanje notranjega trga s plinom;

| c) | razloge za časovno obdobje in delež celotne zmogljivosti zadevne plinske infrastrukture, za katero se izvzetje odobri; |
| --- | --- |

c)

razloge za časovno obdobje in delež celotne zmogljivosti zadevne plinske infrastrukture, za katero se izvzetje odobri;

| d) | v primeru izvzetja za povezovalne plinovode, rezultat posvetovanja z zadevnimi regulativnimi organi; |
| --- | --- |

d)

v primeru izvzetja za povezovalne plinovode, rezultat posvetovanja z zadevnimi regulativnimi organi;

| e) | prispevek te infrastrukture k raznolikosti oskrbe s plinom. |
| --- | --- |

e)

prispevek te infrastrukture k raznolikosti oskrbe s plinom.

5.   V dveh mesecih od prejema uradnega obvestila se lahko Komisija odloči, da od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da spremeni ali prekliče sklep o odobritvi izvzetja. Ta rok začne teči na dan po prejemu uradnega obvestila. Dvomesečni rok se lahko podaljša za dva meseca, če Komisija potrebuje dodatne informacije. Navedeni dodatni rok začne teči na dan po prejemu popolnih dodatnih podatkov. Dvomesečni rok se lahko tudi podaljša s soglasjem Komisije in nacionalnega regulativnega organa. Če se zahtevani podatki ne predložijo v roku, predpisanem v zahtevku, se šteje, da je uradno obvestilo preklicano, razen če se pred iztekom ta rok podaljša s soglasjem Komisije in nacionalnega regulativnega organa ali če nacionalni regulativni organ Komisijo z ustrezno utemeljeno izjavo obvesti, da je po njegovem mnenju uradno obvestilo popolno.

Nacionalni regulativni organ ravna v skladu z odločitvijo Komisije o spremembi ali preklicu odločitve o izvzetju v roku štirih tednov in o tem obvesti Komisijo.

Komisija poskrbi za zaupnost komercialno občutljivih podatkov.

Odločitev
  o izvzetju s strani Komisije preneha veljati ▐, če infrastruktura do takrat še ne začne obratovati
  pet let po tem, ko so bile izdane vse nacionalne in regionalne odločitve in odobritve, razen če do zamude pride zaradi okoliščin, na katere oseba, ki ji je bilo izvzetje odobreno, ne more vplivati
  .

6.
     
  Izjeme iz odstavka 1 se avtomatično uporabljajo pri izjemah, odobrenih v skladu s tem členom do ... (23). Pogojev odobritve izjeme, ki se dovoli v skladu s tem členom, se ne spreminja retroaktivno brez dogovora vseh zadevnih strank.

| (18) | Za členom 24 se vstavi naslednje poglavje:
  „POGLAVJE VIa
  NACIONALNI REGULATIVNI ORGANI

  Člen 24a


  Imenovanje in neodvisnost regulativnih organov

  1.   Vsaka država članica imenuje samo en nacionalni regulativni organ.
  2.   Države članice jamčijo za neodvisnost nacionalnega regulativnega organa in zagotovijo, da svoja pooblastila izvaja nepristransko in pregledno. V ta namen države članice zagotovijo, da je nacionalni regulativni organ pri opravljanju svojih regulativnih nalog, ki mu jih
  nalagata
  ta direktiva
  in druga zadevna zakonodaja
  , pravno ločen in funkcijsko neodvisen od vseh drugih javnih ali zasebnih subjektov ter da njegovo osebje in osebe, odgovorne za njegovo upravljanje, delujejo neodvisno od kakršnih koli interesov na trgu ter ne zahtevajo ali sprejemajo
  neposrednih
  navodil od katere koli vlade ali drugega javnega ali zasebnega subjekta
  , kadar opravljajo regulativne naloge
  .
  3.   Da zavarujejo neodvisnost nacionalnega regulativnega organa, države članice zagotovijo zlasti:






  a) | da ima nacionalni regulativni organ pravno osebnost,
  finančno
  neodvisnost ter zadostne človeške in finančne vire za opravljanje svojih dolžnosti; |
| --- | --- | --- |

(18)

Za členom 24 se vstavi naslednje poglavje:

„POGLAVJE VIa

NACIONALNI REGULATIVNI ORGANI

Člen 24a

Imenovanje in neodvisnost regulativnih organov

1.   Vsaka država članica imenuje samo en nacionalni regulativni organ.

2.   Države članice jamčijo za neodvisnost nacionalnega regulativnega organa in zagotovijo, da svoja pooblastila izvaja nepristransko in pregledno. V ta namen države članice zagotovijo, da je nacionalni regulativni organ pri opravljanju svojih regulativnih nalog, ki mu jih
  nalagata
  ta direktiva
  in druga zadevna zakonodaja
  , pravno ločen in funkcijsko neodvisen od vseh drugih javnih ali zasebnih subjektov ter da njegovo osebje in osebe, odgovorne za njegovo upravljanje, delujejo neodvisno od kakršnih koli interesov na trgu ter ne zahtevajo ali sprejemajo
  neposrednih
  navodil od katere koli vlade ali drugega javnega ali zasebnega subjekta
  , kadar opravljajo regulativne naloge
  .

3.   Da zavarujejo neodvisnost nacionalnega regulativnega organa, države članice zagotovijo zlasti:

a)

da ima nacionalni regulativni organ pravno osebnost,
  finančno
  neodvisnost ter zadostne človeške in finančne vire za opravljanje svojih dolžnosti;

| b) | da mandat
  članov upravnega odbora nacionalnega regulativnega organa
  traja vsaj pet,
  vendar ne več kot sedem
  let, in ga ni mogoče obnoviti
  , vendar v prvem obdobju ta mandat traja dve leti in pol za polovico članov. Člane
  se ║ še pred koncem mandata razreši funkcije le, če ne izpolnjuje več pogojev iz tega člena ali če
  so po nacionalnem pravu storili
  hujšo kršitev
  ; ali |
| --- | --- |

b)

da mandat
  članov upravnega odbora nacionalnega regulativnega organa
  traja vsaj pet,
  vendar ne več kot sedem
  let, in ga ni mogoče obnoviti
  , vendar v prvem obdobju ta mandat traja dve leti in pol za polovico članov. Člane
  se ║ še pred koncem mandata razreši funkcije le, če ne izpolnjuje več pogojev iz tega člena ali če
  so po nacionalnem pravu storili
  hujšo kršitev
  ; ali

| c) | da se proračunske potrebe nacionalnega regulativnega organa krijejo z neposrednimi prihodki od delovanja energetskega trga. |
| --- | --- |

c)

da se proračunske potrebe nacionalnega regulativnega organa krijejo z neposrednimi prihodki od delovanja energetskega trga.

Člen 24b

Cilji politike nacionalnega regulativnega organa

Pri opravljanju regulativnih nalog, določenih v tej direktivi, sprejme nacionalni regulativni organ vse potrebne ukrepe, da se dosežejo naslednji cilji:

| a) | spodbujanje konkurenčnega, varnega in okoljsko trajnostnega notranjega trga s plinom v Skupnosti ter učinkovito odpiranje trga za vse odjemalce in dobavitelje v Skupnosti, v tesnem sodelovanju s Komisijo, z Agencijo in nacionalnimi regulativnimi organi drugih držav članic
  , in zagotavljanje, da omrežja za oskrbo z energijo delujejo učinkovito in zanesljivo ob upoštevanju dolgoročnih ciljev
  ; |
| --- | --- |

a)

spodbujanje konkurenčnega, varnega in okoljsko trajnostnega notranjega trga s plinom v Skupnosti ter učinkovito odpiranje trga za vse odjemalce in dobavitelje v Skupnosti, v tesnem sodelovanju s Komisijo, z Agencijo in nacionalnimi regulativnimi organi drugih držav članic
  , in zagotavljanje, da omrežja za oskrbo z energijo delujejo učinkovito in zanesljivo ob upoštevanju dolgoročnih ciljev
  ;

| b) | razvoj konkurenčnih in pravilno delujočih ▐ trgov v Skupnosti, da bi dosegli cilj iz točke (a); |
| --- | --- |

b)

razvoj konkurenčnih in pravilno delujočih ▐ trgov v Skupnosti, da bi dosegli cilj iz točke (a);

| c) | odprava
  vseh
  omejitev pri trgovanju z zemeljskim plinom med državami članicami, vključno z razvojem ustreznih zmogljivosti za čezmejni prenos, da bi zadostili povpraševanju
  in
  spodbujali integracijo nacionalnih trgov
  , da bi s tem olajšali
  neoviran pretok zemeljskega plina v Skupnosti; |
| --- | --- |

c)

odprava
  vseh
  omejitev pri trgovanju z zemeljskim plinom med državami članicami, vključno z razvojem ustreznih zmogljivosti za čezmejni prenos, da bi zadostili povpraševanju
  in
  spodbujali integracijo nacionalnih trgov
  , da bi s tem olajšali
  neoviran pretok zemeljskega plina v Skupnosti;

| d) | stroškovno najbolj učinkovito
  zagotavljanje razvoja varnih, zanesljivih in učinkovitih omrežij,
  usmerjenih k odjemalcem,
  spodbujanje ▐ ustreznosti sistema omrežij
  ter zagotavljanje energetske učinkovitosti in vključevanje obnovljive energije (npr. bioplina) ter porazdeljene proizvodnje v manjšem in večjem merilu v prenosna in distribucijska omrežja
  ; |
| --- | --- |

d)

stroškovno najbolj učinkovito
  zagotavljanje razvoja varnih, zanesljivih in učinkovitih omrežij,
  usmerjenih k odjemalcem,
  spodbujanje ▐ ustreznosti sistema omrežij
  ter zagotavljanje energetske učinkovitosti in vključevanje obnovljive energije (npr. bioplina) ter porazdeljene proizvodnje v manjšem in večjem merilu v prenosna in distribucijska omrežja
  ;

| e) | poenostavitev dostopa do omrežja, zlasti odstranjevanje ovir, ki bi lahko onemogočile dostop novim udeležencem na trgu in obnovljivim energijam; |
| --- | --- |

e)

poenostavitev dostopa do omrežja, zlasti odstranjevanje ovir, ki bi lahko onemogočile dostop novim udeležencem na trgu in obnovljivim energijam;

| f) | zagotavljanje ustreznih spodbud za upravljavce omrežij, kratkoročno in dolgoročno, da bi povečali učinkovitost omrežij in spodbujali integracijo trgov; |
| --- | --- |

f)

zagotavljanje ustreznih spodbud za upravljavce omrežij, kratkoročno in dolgoročno, da bi povečali učinkovitost omrežij in spodbujali integracijo trgov;

| g) | zagotavljanje
  koristi odjemalcev prek
  učinkovitega delovanja njihovega nacionalnega trga
  , zagotavljanje varstva potrošnikov in
  spodbujanje učinkovite konkurence v sodelovanju z organi, pristojnimi za konkurenco
  ; |
| --- | --- |

g)

zagotavljanje
  koristi odjemalcev prek
  učinkovitega delovanja njihovega nacionalnega trga
  , zagotavljanje varstva potrošnikov in
  spodbujanje učinkovite konkurence v sodelovanju z organi, pristojnimi za konkurenco
  ;

| h) | prispevanje k visokim standardom javnih storitev za zemeljski plin, varstvu ranljivih odjemalcev in pomoč pri zagotavljanju učinkovitosti ukrepov za varstvo potrošnikov iz Priloge A; |
| --- | --- |

h)

prispevanje k visokim standardom javnih storitev za zemeljski plin, varstvu ranljivih odjemalcev in pomoč pri zagotavljanju učinkovitosti ukrepov za varstvo potrošnikov iz Priloge A;

| i) | usklajevanje potrebnih postopkov izmenjave podatkov
  . |
| --- | --- |

i)

usklajevanje potrebnih postopkov izmenjave podatkov
  .

Člen 24c

Naloge in pooblastila nacionalnega regulativnega organa

1.   Nacionalni regulativni organ ima naslednje naloge,
  ki jih po potrebi izvede v tesnem posvetovanju z drugimi ustreznimi organi Skupnosti ali nacionalnimi organi, upravljavci prenosnega omrežja in drugimi zainteresiranimi stranmi na trgu brez poseganja v posebne pristojnosti takšnih organov Skupnosti ali nacionalnih organov
  :

| a) | zagotavlja, da upravljavci prenosnih
  ,
  distribucijskih omrežij ter, kjer je primerno, lastniki omrežij, pa tudi podjetja plinskega gospodarstva, izpolnjujejo obveznosti, ki jim jih nalagata ta direktiva in druga zadevna zakonodaja Skupnosti, vključno s čezmejnimi vprašanji; |
| --- | --- |

a)

zagotavlja, da upravljavci prenosnih
  ,
  distribucijskih omrežij ter, kjer je primerno, lastniki omrežij, pa tudi podjetja plinskega gospodarstva, izpolnjujejo obveznosti, ki jim jih nalagata ta direktiva in druga zadevna zakonodaja Skupnosti, vključno s čezmejnimi vprašanji;

| b) | sodeluje z nacionalnim regulativnim organom ali organi drugih držav članic
  in z Agencijo
  pri čezmejnih vprašanjih
  in med drugim zagotavlja zadostne zmogljivosti za povezovanje med prenosnimi infrastrukturami, da se lahko opravi učinkovita celostna ocena trga in se izpolnjujejo merila zanesljivosti oskrbe brez razlikovanja med dobavitelji v različnih državah članicah
  ; |
| --- | --- |

b)

sodeluje z nacionalnim regulativnim organom ali organi drugih držav članic
  in z Agencijo
  pri čezmejnih vprašanjih
  in med drugim zagotavlja zadostne zmogljivosti za povezovanje med prenosnimi infrastrukturami, da se lahko opravi učinkovita celostna ocena trga in se izpolnjujejo merila zanesljivosti oskrbe brez razlikovanja med dobavitelji v različnih državah članicah
  ;

| c) | izpolnjuje in izvaja
  vse zadevne zavezujoče
  odločitve Komisije in Agencije ║; |
| --- | --- |

c)

izpolnjuje in izvaja
  vse zadevne zavezujoče
  odločitve Komisije in Agencije ║;

| d) | enkrat letno poroča Komisiji, zadevnim organom držav članic in Agenciji ║ o svojih dejavnostih in izpolnjevanju svojih nalog. Takšna poročila se nanaša na sprejete ukrepe in dosežene rezultate kar zadeva naloge iz tega člena; |
| --- | --- |

d)

enkrat letno poroča Komisiji, zadevnim organom držav članic in Agenciji ║ o svojih dejavnostih in izpolnjevanju svojih nalog. Takšna poročila se nanaša na sprejete ukrepe in dosežene rezultate kar zadeva naloge iz tega člena;

| e) | spremlja izpolnjevanje zahtev glede ločevanja iz te direktive in druge zadevne zakonodaje Skupnosti in
  preprečuje navzkrižno subvencioniranje med dejavnostmi prenosa, distribucije, skladiščenja, UZP in dobave
  ter zagotavlja, da se tarife za distribucijo in prenos določijo dolgo pred začetkom obdobij, za katera veljajo
  ; |
| --- | --- |

e)

spremlja izpolnjevanje zahtev glede ločevanja iz te direktive in druge zadevne zakonodaje Skupnosti in
  preprečuje navzkrižno subvencioniranje med dejavnostmi prenosa, distribucije, skladiščenja, UZP in dobave
  ter zagotavlja, da se tarife za distribucijo in prenos določijo dolgo pred začetkom obdobij, za katera veljajo
  ;

| f) | preverja naložbene načrte upravljavcev prenosnega omrežja in v letnem poročilu zagotavlja oceno naložbenega načrta upravljavcev prenosnega omrežja glede skladnosti z vseevropskim 10-letnim načrtom za razvoj omrežja iz člena 2c Uredbe (ES) št. 1775/2005;
  naložbeni načrti upravljavcev prenosnega omrežja zagotovijo, da usposobljenost in število zaposlenih zadostujeta za izpolnjevanje storitvenih obveznosti; za neizpolnjevanje naložbenega načrta se upravljavce prenosnega omrežja kaznuje s primernimi sankcijami v skladu s smernicami, ki jih sprejme Agencija; |
| --- | --- |

f)

preverja naložbene načrte upravljavcev prenosnega omrežja in v letnem poročilu zagotavlja oceno naložbenega načrta upravljavcev prenosnega omrežja glede skladnosti z vseevropskim 10-letnim načrtom za razvoj omrežja iz člena 2c Uredbe (ES) št. 1775/2005;
  naložbeni načrti upravljavcev prenosnega omrežja zagotovijo, da usposobljenost in število zaposlenih zadostujeta za izpolnjevanje storitvenih obveznosti; za neizpolnjevanje naložbenega načrta se upravljavce prenosnega omrežja kaznuje s primernimi sankcijami v skladu s smernicami, ki jih sprejme Agencija;

| g) | odobri letne naložbene načrte upravljavcev prenosnega omrežja; |
| --- | --- |

g)

odobri letne naložbene načrte upravljavcev prenosnega omrežja;

| h) | spremlja
  izpolnjevanja zahtev glede
  varnost in zanesljivost omrežja
  , določanje ali potrjevanje standardov in zahtev glede kakovosti storitev in oskrbe
  ter pregledovanje doseganja kakovosti storitev in oskrbe ter pravil glede varnosti in zanesljivosti omrežja; |
| --- | --- |

h)

spremlja
  izpolnjevanja zahtev glede
  varnost in zanesljivost omrežja
  , določanje ali potrjevanje standardov in zahtev glede kakovosti storitev in oskrbe
  ter pregledovanje doseganja kakovosti storitev in oskrbe ter pravil glede varnosti in zanesljivosti omrežja;

| i) | spremlja raven preglednosti in zagotavlja, da
  upravljavci omrežij
  izpolnjujejo obveznosti glede preglednosti; |
| --- | --- |

i)

spremlja raven preglednosti in zagotavlja, da
  upravljavci omrežij
  izpolnjujejo obveznosti glede preglednosti;

| j) | spremlja raven odprtosti trga in konkurence pri veleprodaji in maloprodaji, vključno z izmenjavo zemeljskega plina, cenami za gospodinjstva, deležem odjemalcev, ki zamenjajo dobavitelja, deležem odklopov in pritožbami gospodinjstev v standardni obliki, ter morebitno izkrivljanje ali omejevanje konkurence v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, pri čemer tem organom zagotavlja potrebne informacije in jim posreduje zadevne primere; |
| --- | --- |

j)

spremlja raven odprtosti trga in konkurence pri veleprodaji in maloprodaji, vključno z izmenjavo zemeljskega plina, cenami za gospodinjstva, deležem odjemalcev, ki zamenjajo dobavitelja, deležem odklopov in pritožbami gospodinjstev v standardni obliki, ter morebitno izkrivljanje ali omejevanje konkurence v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, pri čemer tem organom zagotavlja potrebne informacije in jim posreduje zadevne primere;

| k) | spremlja pojav restriktivnih pogodbenih praks, vključno z določbami o ekskluzivnosti, ki lahko negospodinjskim odjemalcem preprečijo, da bi sklenili pogodbe z več kot enim dobaviteljem hkrati ali jih pri tem omejujejo, in nacionalne organe za varstvo konkurence obvestijo o takšnih praksah; |
| --- | --- |

k)

spremlja pojav restriktivnih pogodbenih praks, vključno z določbami o ekskluzivnosti, ki lahko negospodinjskim odjemalcem preprečijo, da bi sklenili pogodbe z več kot enim dobaviteljem hkrati ali jih pri tem omejujejo, in nacionalne organe za varstvo konkurence obvestijo o takšnih praksah;

| l) | v skladu z določbami Pogodbe podpira dolgoročne sporazume med odjemalci energije in dobavitelji, ki prispevajo k izboljšanju proizvodnje in distribucije energije, hkrati pa odjemalcem omogoča, da si delijo s tem povezane koristi, če ti sporazumi lahko prispevajo k čim večjim naložbam v energetski sektor; |
| --- | --- |

l)

v skladu z določbami Pogodbe podpira dolgoročne sporazume med odjemalci energije in dobavitelji, ki prispevajo k izboljšanju proizvodnje in distribucije energije, hkrati pa odjemalcem omogoča, da si delijo s tem povezane koristi, če ti sporazumi lahko prispevajo k čim večjim naložbam v energetski sektor;

| m) | spremlja čas, ki ga podjetja za prenos in distribucijo rabijo za priključitve in popravila,
  ter uvede sankcije v skladu s smernicami, ki jih oblikuje Agencija, če se dela brez utemeljenega razloga podaljšajo
  ; |
| --- | --- |

m)

spremlja čas, ki ga podjetja za prenos in distribucijo rabijo za priključitve in popravila,
  ter uvede sankcije v skladu s smernicami, ki jih oblikuje Agencija, če se dela brez utemeljenega razloga podaljšajo
  ;

| n) | spremlja ▐ pogoje za dostop do skladišč║ in drugih sistemskih storitev, kot predvideva člen 19; |
| --- | --- |

n)

spremlja ▐ pogoje za dostop do skladišč║ in drugih sistemskih storitev, kot predvideva člen 19;

| o) | brez poseganja v pristojnosti drugih nacionalnih regulativnih organov zagotavlja visoke standarde javnih storitev za zemeljski plin, varstvo ranljivih odjemalcev in učinkovitost
  ter izvrševanje
  ukrepov za varstvo odjemalcev iz Priloge A; |
| --- | --- |

o)

brez poseganja v pristojnosti drugih nacionalnih regulativnih organov zagotavlja visoke standarde javnih storitev za zemeljski plin, varstvo ranljivih odjemalcev in učinkovitost
  ter izvrševanje
  ukrepov za varstvo odjemalcev iz Priloge A;

| p) | vsaj enkrat letno objavi priporočila o skladnosti tarif za dobavo z določbami člena 3;
  v teh priporočilih posebno pozornost nameni učinku reguliranih cen (veleprodajnih cen in cen za končne odjemalce) na delovanje trga; |
| --- | --- |

p)

vsaj enkrat letno objavi priporočila o skladnosti tarif za dobavo z določbami člena 3;
  v teh priporočilih posebno pozornost nameni učinku reguliranih cen (veleprodajnih cen in cen za končne odjemalce) na delovanje trga;

| q) | zagotavlja
  učinkovit in enak
  dostop do podatkov o porabi posameznih odjemalcev
  , med drugim o cenah in drugih odhodkih za vse udeležence na trgu
  , uporabo
  lahko razumljive
  usklajene oblike za predstavljanje
  tovrstnih
  podatkov o porabi,
  ustrezno predplačilo, ki odraža dejansko porabo,
  in
  hiter
  dostop do
  tovrstnih
  podatkov
  za vse odjemalce
  v skladu
  s točko
  (h) Priloge A; |
| --- | --- |

q)

zagotavlja
  učinkovit in enak
  dostop do podatkov o porabi posameznih odjemalcev
  , med drugim o cenah in drugih odhodkih za vse udeležence na trgu
  , uporabo
  lahko razumljive
  usklajene oblike za predstavljanje
  tovrstnih
  podatkov o porabi,
  ustrezno predplačilo, ki odraža dejansko porabo,
  in
  hiter
  dostop do
  tovrstnih
  podatkov
  za vse odjemalce
  v skladu
  s točko
  (h) Priloge A;

| r) | spremlja izvajanje pravil v zvezi z vlogo in odgovornostjo upravljavcev prenosnih omrežij, upravljavcev distribucijskih omrežij, dobaviteljev in odjemalcev ter drugih tržnih akterjev v skladu s členom 8b Uredbe (ES) št. 1775/2005; |
| --- | --- |

r)

spremlja izvajanje pravil v zvezi z vlogo in odgovornostjo upravljavcev prenosnih omrežij, upravljavcev distribucijskih omrežij, dobaviteljev in odjemalcev ter drugih tržnih akterjev v skladu s členom 8b Uredbe (ES) št. 1775/2005;

| s) | določa in potrjuje tarife za dostop do omrežja ter objavlja metodologijo za določanje tarif; |
| --- | --- |

s)

določa in potrjuje tarife za dostop do omrežja ter objavlja metodologijo za določanje tarif;

| t) | zagotavlja preglednost nad nihanji veleprodajnih cen; |
| --- | --- |

t)

zagotavlja preglednost nad nihanji veleprodajnih cen;

| u) | spremlja pravilno uporabo meril, na podlagi katerih se odloča, ali objekti za skladiščenje spadajo na področje člena 19(3) ali ║(4).
  ║ |
| --- | --- |

u)

spremlja pravilno uporabo meril, na podlagi katerih se odloča, ali objekti za skladiščenje spadajo na področje člena 19(3) ali ║(4).

║

2.   Države članice zagotovijo, da se nacionalni regulativni organi pooblastijo za učinkovito in hitro izvajanje nalog iz odstavka 1. V ta namen imajo nacionalni regulativni organi med drugim naslednja pooblastila:

| a) | izdajajo zavezujoče odločitve v zvezi z podjetji plinskega gospodarstva; |
| --- | --- |

a)

izdajajo zavezujoče odločitve v zvezi z podjetji plinskega gospodarstva;

| b) | v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, preverjajo delovanje trgov s plinom in se ▐ odločajo o kakršnih koli ustreznih ukrepih, ki so potrebni in sorazmerni za spodbujanje učinkovite konkurence in zagotavljanje pravilnega delovanja trga, vključno z programi za sprostitev plina; |
| --- | --- |

b)

v sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, preverjajo delovanje trgov s plinom in se ▐ odločajo o kakršnih koli ustreznih ukrepih, ki so potrebni in sorazmerni za spodbujanje učinkovite konkurence in zagotavljanje pravilnega delovanja trga, vključno z programi za sprostitev plina;

| c) | od podjetij plinskega gospodarstva lahko zahtevajo kakršne koli informacije, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- |

c)

od podjetij plinskega gospodarstva lahko zahtevajo kakršne koli informacije, ki jih potrebujejo za izvajanje svojih nalog;

| d) | podjetjem plinskega gospodarstva, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti iz te direktive ali katere koli odločitve nacionalnega regulativnega organa ali Agencije, naložijo učinkovite, primerne in odvračilne sankcije
  , ali pristojnemu organu predlagajo naložitev takšnih sankcij
  ;
  poleg tega naložijo ali predlagajo naložitev kazni, ki znašajo do 10 % letnega prometa upravljavca prenosnega omrežja, upravljavcu prenosnega omrežja ali vertikalno integriranemu podjetju, ki morda ne izpolnjujeta svojih obveznosti iz te direktive
  ; |
| --- | --- |

d)

podjetjem plinskega gospodarstva, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti iz te direktive ali katere koli odločitve nacionalnega regulativnega organa ali Agencije, naložijo učinkovite, primerne in odvračilne sankcije
  , ali pristojnemu organu predlagajo naložitev takšnih sankcij
  ;
  poleg tega naložijo ali predlagajo naložitev kazni, ki znašajo do 10 % letnega prometa upravljavca prenosnega omrežja, upravljavcu prenosnega omrežja ali vertikalno integriranemu podjetju, ki morda ne izpolnjujeta svojih obveznosti iz te direktive
  ;

| e) | imajo ustrezno pravico do izvajanja preiskav in potrebna pooblastila za dajanje navodil pri reševanju sporov v okviru odstavkov 8 in 9; |
| --- | --- |

e)

imajo ustrezno pravico do izvajanja preiskav in potrebna pooblastila za dajanje navodil pri reševanju sporov v okviru odstavkov 8 in 9;

| f) | odobrijo zaščitne ukrepe iz člena 26. |
| --- | --- |

f)

odobrijo zaščitne ukrepe iz člena 26.

3.
     
  Ko je bil upravljavec prenosnega omrežja imenovan v skladu s Poglavjem IVa, ima nacionalni regulativni organ, poleg nalog in pooblastil iz odstavkov 1 in 2, med drugim tudi naslednje naloge in pooblastila:

| a) | naložiti sankcije, vključno s kaznimi, v skladu z odstavkom 2(d) za diskriminatorno ravnanje v prid vertikalno integriranemu podjetju; |
| --- | --- |

a)

naložiti sankcije, vključno s kaznimi, v skladu z odstavkom 2(d) za diskriminatorno ravnanje v prid vertikalno integriranemu podjetju;

| b) | spremlja komunikacijo med upravljavcem prenosnega omrežja in vertikalno integriranim podjetjem, da bi tako zagotovil, da upravljavec prenosnega omrežja deluje v skladu s svojimi obveznostmi; |
| --- | --- |

b)

spremlja komunikacijo med upravljavcem prenosnega omrežja in vertikalno integriranim podjetjem, da bi tako zagotovil, da upravljavec prenosnega omrežja deluje v skladu s svojimi obveznostmi;

| c) | deluje kot organ za poravnavo sporov med vertikalno integriranim podjetjem in upravljavcem prenosnega omrežja v zvezi z morebitno pritožbo, ki je vložena v skladu z odstavkom 8; |
| --- | --- |

c)

deluje kot organ za poravnavo sporov med vertikalno integriranim podjetjem in upravljavcem prenosnega omrežja v zvezi z morebitno pritožbo, ki je vložena v skladu z odstavkom 8;

| d) | spremlja komercialne in finančne odnose med vertikalno integriranim podjetjem in upravljavcem prenosnega omrežja, vključno s posojili; |
| --- | --- |

d)

spremlja komercialne in finančne odnose med vertikalno integriranim podjetjem in upravljavcem prenosnega omrežja, vključno s posojili;

| e) | spremlja vse komercialne in finančne sporazume glede njihove skladnosti s tržnimi pogoji; |
| --- | --- |

e)

spremlja vse komercialne in finančne sporazume glede njihove skladnosti s tržnimi pogoji;

| f) | zahteva utemeljitev s strani vertikalno integriranega podjetja, ko ga glede tega v skladu s členom 12g(4) obvesti nadzornik za skladnost. Taka utemeljitev vsebuje zlasti dokaze, da ni prišlo do diskriminatornega ravnanja v prid vertikalno integriranemu podjetju; |
| --- | --- |

f)

zahteva utemeljitev s strani vertikalno integriranega podjetja, ko ga glede tega v skladu s členom 12g(4) obvesti nadzornik za skladnost. Taka utemeljitev vsebuje zlasti dokaze, da ni prišlo do diskriminatornega ravnanja v prid vertikalno integriranemu podjetju;

| g) | izvaja inšpekcije v objektih vertikalno integriranega podjetja in upravljavca prenosnega omrežja; |
| --- | --- |

g)

izvaja inšpekcije v objektih vertikalno integriranega podjetja in upravljavca prenosnega omrežja;

| h) | od upravljavca prenosnega omrežja upravičeno zahteva kakršne koli informacije in ima neposreden stik z vsem njegovim osebjem; v dvomih veljajo iste pravice za vertikalno integrirano podjetje in njegova hčerinska podjetja; |
| --- | --- |

h)

od upravljavca prenosnega omrežja upravičeno zahteva kakršne koli informacije in ima neposreden stik z vsem njegovim osebjem; v dvomih veljajo iste pravice za vertikalno integrirano podjetje in njegova hčerinska podjetja;

| i) | opravi vse potrebne inšpekcije pri upravljavcu prenosnega omrežja in v dvomih v vertikalno integriranem podjetju in njegovih hčerinskih podjetjih; uporabljajo se določbe člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (24). |
| --- | --- |

i)

opravi vse potrebne inšpekcije pri upravljavcu prenosnega omrežja in v dvomih v vertikalno integriranem podjetju in njegovih hčerinskih podjetjih; uporabljajo se določbe člena 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (24).

| j) | naloži učinkovite, primerne in odvračilne sankcije upravljavcu prenosnega omrežja in/ali elektroenergetskemu podjetju, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz tega člena ali katere koli odločitve regulativnega organa; ta pristojnost vključuje pravico do:










  i) | naložitve učinkovitih, primernih in odvračilnih kazni v sorazmerju s prometom upravljavca prenosnega omrežja ali vertikalno integriranega podjetja; |
| --- | --- | --- |

j)

naloži učinkovite, primerne in odvračilne sankcije upravljavcu prenosnega omrežja in/ali elektroenergetskemu podjetju, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz tega člena ali katere koli odločitve regulativnega organa; ta pristojnost vključuje pravico do:

i)

naložitve učinkovitih, primernih in odvračilnih kazni v sorazmerju s prometom upravljavca prenosnega omrežja ali vertikalno integriranega podjetja;

| ii) | izdaje odredb, ki odpravljajo diskriminatorno vedenje; |
| --- | --- |

ii)

izdaje odredb, ki odpravljajo diskriminatorno vedenje;

| iii) | odvzema vsaj delne licence upravljavca prenosnega omrežja v primeru večkratne kršitve določb o ločevanju lastništva iz tega člena. |
| --- | --- |

iii)

odvzema vsaj delne licence upravljavca prenosnega omrežja v primeru večkratne kršitve določb o ločevanju lastništva iz tega člena.

4.   Nacionalni regulativni organi so pristojni za to, da pred začetkom njihove veljavnosti določijo ali potrdijo pogoje za:

| a) | povezavo in dostop do nacionalnih omrežij, vključno s tarifami za prenos in distribucijo
  in metodologijami za njihov izračun ali metodologijami potrjevanja tarif za prenos in distribucijo ter spremljanjem izvajanja teh metodologij
  , ter pogoji in tarifami za dostop do naprav za UZP
  , vključno z metodologijami za njihov izračun ali metodologijami za določanje ali potrjevanje tarif za dostop do naprav za UZP in spremljanjem izvajanja teh metodologij
  . Te tarife
  odražajo dejanske stroške, primerljive s stroški učinkovitega upravljavca, in so pregledne. Omogočajo
  potrebne naložbe v omrežja in naprave za UZP, tako da se zagotovi pozitivno poslovanje omrežja in naprav za UZP.
  Te tarife niso diskriminatorne do novih udeležencev
  ; |
| --- | --- |

a)

povezavo in dostop do nacionalnih omrežij, vključno s tarifami za prenos in distribucijo
  in metodologijami za njihov izračun ali metodologijami potrjevanja tarif za prenos in distribucijo ter spremljanjem izvajanja teh metodologij
  , ter pogoji in tarifami za dostop do naprav za UZP
  , vključno z metodologijami za njihov izračun ali metodologijami za določanje ali potrjevanje tarif za dostop do naprav za UZP in spremljanjem izvajanja teh metodologij
  . Te tarife
  odražajo dejanske stroške, primerljive s stroški učinkovitega upravljavca, in so pregledne. Omogočajo
  potrebne naložbe v omrežja in naprave za UZP, tako da se zagotovi pozitivno poslovanje omrežja in naprav za UZP.
  Te tarife niso diskriminatorne do novih udeležencev
  ;

| b) | zagotavljanje izravnave odstopanj in z njo povezanih storitev
  , ki kolikor je mogoče odražajo stroške in so nevtralne do prihodkov, obenem pa uporabnikom omrežja zagotavljajo ustrezne spodbude za izravnavo dobave in odjema; so pravične in nediskriminatorne ter temeljijo na stvarnih merilih
  . |
| --- | --- |

b)

zagotavljanje izravnave odstopanj in z njo povezanih storitev
  , ki kolikor je mogoče odražajo stroške in so nevtralne do prihodkov, obenem pa uporabnikom omrežja zagotavljajo ustrezne spodbude za izravnavo dobave in odjema; so pravične in nediskriminatorne ter temeljijo na stvarnih merilih
  .

| c) | dostop do čezmejne infrastrukture, vključno s postopki dodeljevanja zmogljivosti in uravnavanja prezasedenosti. Imajo pravico, da od upravljavcev prenosnega omrežja zahtevajo, naj spremenijo navedene pogoje. |
| --- | --- |

c)

dostop do čezmejne infrastrukture, vključno s postopki dodeljevanja zmogljivosti in uravnavanja prezasedenosti. Imajo pravico, da od upravljavcev prenosnega omrežja zahtevajo, naj spremenijo navedene pogoje.

5.   Pri določanju ali potrjevanju
  pogojev ali metodologij za izračun
  tarif
  ter storitev izravnave nacionalni regulativni organi zagotovijo, da imajo upravljavci omrežij zadostne spodbude, kratkoročno in dolgoročno, za povečevanje učinkovitosti, spodbujanje integracije trgov
  , zagotovitev zanesljivosti oskrbe
  in podporo zadevnim raziskovalnim dejavnostim.

6.
     
  Nacionalni regulativni organi spremljajo upravljanje prezasedenosti v nacionalnih prenosnih omrežjih plina.

Upravljavci prenosnih omrežij svoje postopke upravljanja prezasedenosti, vključno z dodeljevanjem zmogljivosti, predložijo v odobritev nacionalnim regulativnim organom. Ti lahko zahtevajo spremembe omenjenih postopkov, preden jih odobrijo.

7.   Nacionalni regulativni organi so pristojni za to, da od upravljavcev prenosnih in distribucijskih omrežij ▐ in obratov za UZP zahtevajo, da po potrebi spremenijo pogoje, vključno s tarifami iz tega člena, da zagotovijo njihovo sorazmernost in nediskriminatorno uporabo.

8.   Če se želi katera koli stranka pritožiti zoper upravljavca prenosnega ali distribucijskega omrežja,
  skladišča
  ali obratov za UZP, lahko pošlje pritožbo nacionalnemu regulativnemu organu, ki v vlogi organa za poravnavo sporov v dveh mesecih po prejemu pritožbe izda svojo odločitev. Navedeno obdobje se lahko podaljša za dva meseca, če nacionalni regulativni organ zahteva dodatne informacije. Rok se lahko dodatno podaljša s soglasjem pritožnika. Odločitev nacionalnega regulativnega organa je zavezujoča, dokler se ne ovrže s pritožbo.

9.   Vsaka stranka, ki utrpi škodo in ki ima pravico vložiti pritožbo na odločitev o metodologijah za izračun, sprejeto skladno s tem členom, ali če za nacionalni regulativni organ velja obveznost posvetovanja glede predlaganih
  tarif in
  metodologij za izračun, lahko najkasneje v dveh mesecih po objavi odločitve ali njenega predloga ali v krajšem roku, če to predvidijo države članice, vloži pritožbo za pregled. Ta pritožba nima odložilnega učinka.

10.   Države članice oblikujejo ustrezne in učinkovite mehanizme za ▐ nadzor in preglednost v izogib zlorabam prevladujočega položaja, zlasti v škodo odjemalcev, in plenilskemu ravnanju. Ti mehanizmi morajo upoštevati določbe Pogodbe, zlasti člena 82.

11.
     
  Nacionalni regulativni organi vzpostavijo neodvisne službe za pritožbe in nadomestne sisteme za reševanje sporov kot je neodvisni varuh pravic odjemalcev energije ali organ za zaščito odjemalcev. Te službe ali sistemi so odgovorni za učinkovito obravnavo pritožb in izpolnjujejo merila najboljše prakse. Nacionalni regulativni organi določijo standarde in smernice o tem, kako proizvajalci in upravljavci omrežij obravnavajo pritožbe.

12.   Države članice zagotovijo sprejetje ustreznih ukrepov, vključno z upravnimi ukrepi ali kazenskimi postopki v skladu s svojim nacionalnim pravom, zoper fizične ali pravne osebe, ki so odgovorne v primeru nespoštovanja pravil o zaupnosti, ki jih nalaga ta direktiva.

13.   Pritožbe iz odstavkov 8 in 9 ne vplivajo na uveljavljanje pravic do pritožbe po zakonodaji Skupnosti in nacionalni zakonodaji.

14.   Odločitve nacionalnih regulativnih organov morajo biti
  ustrezno osnovane in na voljo javnosti, da se omogoči pravni nadzor
  .

15.   Države članice zagotovijo ustrezne mehanizme na nacionalni ravni, v okviru katerih se lahko stran, ki jo zadeva odločitev nacionalnega regulativnega organa, pritoži
  nacionalnemu sodnemu
  telesu, ki je
  neodvisen
  od vpletenih strani
  in katere koli vlade
  .

▐

Člen 24d

Ureditveni režim za čezmejna vprašanja

1.   Nacionalni regulativni organi tesno sodelujejo in se posvetujejo med seboj ter drug drugemu in Agenciji zagotavljajo podatke, ki so potrebni za izpolnjevanje njihovih nalog iz te direktive. Pri izmenjavi informacij organ, ki informacije prejme, zagotovi raven zaupnosti, ki je enaka tisti, ki se zahteva od organa, ki je informacije izdal.

2.   
  Da bi zagotovili, da bi se v primeru regionalnih trgov s plinom njihova integracija odražala v ustreznih regulativnih strukturah, morajo zadevni nacionalni regulativni organi v tesnem sodelovanju z Agencijo in pod njenim vodstvom zagotoviti, da se glede njihovih regionalnih trgov opravijo vsaj te regulativne naloge:

| a) | sodelovanje
  vsaj na regionalni ravni za spodbujanje uvajanja operativnih dogovorov, da bi zagotovili optimalno upravljanje omrežja, razvili skupno izmenjavo plina in dodeljevanje čezmejnih zmogljivosti, ter zagotovili
  ustrezno
  raven zmogljivosti za medsebojno povezovanje v regiji
  in med regijami
  ,
  vključno z novimi medsebojnimi povezavami
  , da se omogoči razvoj učinkovite konkurence
  in izboljša zanesljivost oskrbe; |
| --- | --- |

a)

sodelovanje
  vsaj na regionalni ravni za spodbujanje uvajanja operativnih dogovorov, da bi zagotovili optimalno upravljanje omrežja, razvili skupno izmenjavo plina in dodeljevanje čezmejnih zmogljivosti, ter zagotovili
  ustrezno
  raven zmogljivosti za medsebojno povezovanje v regiji
  in med regijami
  ,
  vključno z novimi medsebojnimi povezavami
  , da se omogoči razvoj učinkovite konkurence
  in izboljša zanesljivost oskrbe;

| b) | uskladitev vseh tehničnih in tržnih kodeksov za zadevne upravljavce prenosnih omrežij in druge udeležence na trgu vsaj na ustrezni regionalni ravni; |
| --- | --- |

b)

uskladitev vseh tehničnih in tržnih kodeksov za zadevne upravljavce prenosnih omrežij in druge udeležence na trgu vsaj na ustrezni regionalni ravni;

| c) | uskladitev pravil za upravljanje prezasedenosti; |
| --- | --- |

c)

uskladitev pravil za upravljanje prezasedenosti;

| d) | sprejetje pravil, da se lastnikom in/ali upravljavcem izmenjav plina, ki upravljajo zadevne regionalne trge združenih proizvajalcev plina, zagotovi popolna neodvisnost od lastnikov in/ali upravljavcev proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

d)

sprejetje pravil, da se lastnikom in/ali upravljavcem izmenjav plina, ki upravljajo zadevne regionalne trge združenih proizvajalcev plina, zagotovi popolna neodvisnost od lastnikov in/ali upravljavcev proizvodnih zmogljivosti.

Nacionalni regulativni organi imajo pravico sklepati sporazume med seboj, da bi pospešili regulativno sodelovanje, in ukrepi iz prvega pododstavka se po potrebi izvajajo ob tesnem posvetovanju z drugimi zadevnimi nacionalnimi organi in brez poseganja v njihove posebne pristojnosti.

3.   Agencija sprejme odločitev glede ureditvenega režima za zmogljivosti, ki povezujejo vsaj dve državi:

| a) | na skupno zahtevo pristojnih nacionalnih regulativnih organov; ali |
| --- | --- |

a)

na skupno zahtevo pristojnih nacionalnih regulativnih organov; ali

| b) | če se pristojni nacionalni regulativni organi v šestih mesecih od datuma, ko spis prejmejo še zadnji izmed navedenih regulativnih organov, ne morejo sporazumeti o ustreznem upravnem režimu. |
| --- | --- |

b)

če se pristojni nacionalni regulativni organi v šestih mesecih od datuma, ko spis prejmejo še zadnji izmed navedenih regulativnih organov, ne morejo sporazumeti o ustreznem upravnem režimu.

▐

Člen 24e

Skladnost s smernicami

1.   Komisij ali katerikoli nacionalni regulativni organ ║ lahko zahtevajo mnenje Agencije o tem, ali je odločitev nacionalnega regulativnega organa skladna s smernicami iz te direktive ali Uredbe (ES) št.1775/2005.

2.   Agencija v
  dveh mesecih
  posreduje svoje mnenje Komisiji ali regulativnemu organu, ki ga je zahteval, ║ ter nacionalnemu regulativnemu organu, ki je sprejel zadevno odločitev.

3.   Če nacionalni regulativni organ, ki je sprejel sporno odločitev, ne upošteva mnenja Agencije v štirih mesecih od datuma njegovega prejema, Agencija o tem obvesti Komisijo.

4.   Vsak nacionalni regulativni organ lahko obvesti Komisijo, če meni, da odločitev nacionalnega regulativnega organa ni skladna s smernicami iz te direktive ali iz Uredbe (ES) št. 1775/2005, in sicer v dveh mesecih od datuma, ko je bila ta odločitev sprejeta.

5.   Komisija lahko sproži postopek, če v dveh mesecih po tem, ko jo je Agencija obvestila ║ v skladu s odstavkom 3 ali jo je obvestil nacionalni regulativni organ v skladu z odstavkom 4, ali v treh mesecih od datuma sprejetja sporne odločitve ║, če ravna na lastno pobudo, ugotovi, da obstaja resen sum, da ta odločitev nacionalnega regulativnega organa ni skladna s smernicami iz te direktive ali iz Uredbe (ES) št. 1775/2005. V takem primeru Komisija nacionalni regulativni organ in stranke v postopku pred nacionalnim regulativnim organom povabi, da predložijo pripombe.

6.   Če se Komisija odloči za sprožitev postopka, ║ v štirih mesecih od datuma te odločitve sprejme končno odločitev, in sicer:

| a) | ne nasprotuje odločitvi nacionalnega regulativnega organa; ali |
| --- | --- |

a)

ne nasprotuje odločitvi nacionalnega regulativnega organa; ali

| b) | od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da spremeni ali prekliče svojo odločitev, če meni, da ni skladna s smernicami. |
| --- | --- |

b)

od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da spremeni ali prekliče svojo odločitev, če meni, da ni skladna s smernicami.

7.   Če Komisija ne sproži postopka ali ne sprejme končne odločitve v roku iz odstavkov 5 in 6, se šteje, da ne nasprotuje odločitvi nacionalnega regulativnega organa.

8.   Nacionalni regulativni organ izpolni zahtevo Komisije po spremembi ali preklicu svoje odločitve v roku dveh mesecev in o tem obvesti Komisijo.

9.   Komisija sprejme smernice, ki podrobno določajo postopek, ki mu je treba slediti za uporabo tega člena. Ta ukrep za spremembo nebistvenih elementov te direktive z njeno dopolnitvijo se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 30(3).

Člen 24f

Vodenje evidence

1.   Države članice od podjetij za dobavo zahtevajo, da najmanj pet let
  pristojnim organom za izpolnjevanje njihovih nalog
  hranijo ▐ zadevne podatke v zvezi z vsemi transakcijami pogodb o oskrbi s plinom in z izvedenimi finančnimi instrumenti za trgovanje s plinom, ki so jih imeli s trgovci na debelo in upravljavci prenosnih omrežij ter upravljavci skladišč in obratov za UZP.

2.   Podatki
  lahko
  vključujejo podrobnosti o značilnostih, kot so trajanje, pravila za dostavo in poravnavo ustreznih transakcij, količina, datumi in ure izvedbe, cene transakcij in način identifikacije zadevnega trgovca na debelo, pa tudi določene podrobnosti o vseh neporavnanih pogodbah o oskrbi s plinom in izvedenih finančnih instrumentih za trgovanje s plinom.

3.   Nacionalni regulativni organ se lahko odloči, da nekatere od teh informacij da na razpolago udeležencem na trgu, pod pogojem, da se ne objavijo poslovno občutljivi podatki o posameznih udeležencih na trgu ali posameznih transakcijah. Ta odstavek se ne uporablja za podatke o finančnih instrumentih, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2004/39/ES.

▐

4.   Določbe tega člena ne pomenijo dodatnih obveznosti za organe iz odstavka 1 za subjekte, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2004/39/ES.

5.   Če organi iz odstavka 1 potrebujejo dostop do podatkov, ki jih hranijo subjekti, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2004/39/ES, organi, ki so odgovorni za to v skladu z navedeno direktivo, organom iz odstavka 1 posredujejo zahtevane podatke.

| (19) | Člen 25 se črta. |
| --- | --- |

(19)

Člen 25 se črta.

| (20) | Po členu 26 se vstavi naslednji člen:



  „Člen 26a


  Izjeme od industrijskih območij



  1.
     
  Države članice lahko iz členov 4 in 7, člena 8(1) in (2), člena 9, člena 12(5), členov 13, 17 in 18, člena 23(1) in/ali člena 24 te direktive izvzamejo industrijska območja.




  2.
     
  Izjeme iz odstavka 1 ne vplivajo na dostop tretjih oseb. Odjemalci na industrijskih območjih svobodno izberejo svojega dobavitelja plina, v primeru spora z upravljavcem omrežja pa se obrnejo na nacionalne regulativne organe.
  “ |
| --- | --- |

(20)

Po členu 26 se vstavi naslednji člen:

„Člen 26a

Izjeme od industrijskih območij

1.
     
  Države članice lahko iz členov 4 in 7, člena 8(1) in (2), člena 9, člena 12(5), členov 13, 17 in 18, člena 23(1) in/ali člena 24 te direktive izvzamejo industrijska območja.

2.
     
  Izjeme iz odstavka 1 ne vplivajo na dostop tretjih oseb. Odjemalci na industrijskih območjih svobodno izberejo svojega dobavitelja plina, v primeru spora z upravljavcem omrežja pa se obrnejo na nacionalne regulativne organe.
  “

| (21) | Člen 30 se nadomesti z naslenjim:

  „Člen 30


  Odbor

  1.   Komisiji pomaga odbor.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“ |
| --- | --- |

(21)

Člen 30 se nadomesti z naslenjim:

„Člen 30

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

| (22) | Priloga A
  se
  nadomesti z naslednjim
  :
  „
  Ne da bi to posegalo v pravila Skupnosti o varstvu potrošnikov, zlasti v Direktivo 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktivo Sveta 93/13/EGS, je namen ukrepov iz člena 3 zagotoviti odjemalcem:










  a) | pravico do pogodbe z njihovim dobaviteljem plina, ki določa:
  :






  — | identiteto in naslov dobavitelja; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Priloga A
  se
  nadomesti z naslednjim
  :

„
  Ne da bi to posegalo v pravila Skupnosti o varstvu potrošnikov, zlasti v Direktivo 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktivo Sveta 93/13/EGS, je namen ukrepov iz člena 3 zagotoviti odjemalcem:

a)

pravico do pogodbe z njihovim dobaviteljem plina, ki določa:
  :

—

identiteto in naslov dobavitelja;

| — | zagotovljene storitve, raven kakovosti ponujenih storitev in rok za prvo priključitev; |
| --- | --- |

—

zagotovljene storitve, raven kakovosti ponujenih storitev in rok za prvo priključitev;

| — | vrste ponujenih vzdrževalnih storitev; |
| --- | --- |

—

vrste ponujenih vzdrževalnih storitev;

| — | sredstva, prek katerih je mogoče pridobiti najnovejše podatke o vseh veljavnih tarifah in stroških vzdrževanja; |
| --- | --- |

—

sredstva, prek katerih je mogoče pridobiti najnovejše podatke o vseh veljavnih tarifah in stroških vzdrževanja;

| — | trajanje pogodbe, pogoje za podaljšanje in prenehanje storitev in pogodbe, obstoj pravice do brezplačne odpovedi; |
| --- | --- |

—

trajanje pogodbe, pogoje za podaljšanje in prenehanje storitev in pogodbe, obstoj pravice do brezplačne odpovedi;

| — | morebitne ureditve odškodnin in nadomestil, ki se uporabljajo, če v pogodbi predvidena raven kakovosti storitev ni dosežena, vključno z nenatančnim in zapoznelim obračunavanjem; |
| --- | --- |

—

morebitne ureditve odškodnin in nadomestil, ki se uporabljajo, če v pogodbi predvidena raven kakovosti storitev ni dosežena, vključno z nenatančnim in zapoznelim obračunavanjem;

| — | način za sprožitev postopkov za reševanje sporov v skladu s točko (f); |
| --- | --- |

—

način za sprožitev postopkov za reševanje sporov v skladu s točko (f);

| — | informacije o pravicah potrošnikov, vključno z navedenimi podatki, ki se pregledno sporočajo v obliki obračunov in prek spletnih stranipodjetij plinskega gospodarstva; in |
| --- | --- |

—

informacije o pravicah potrošnikov, vključno z navedenimi podatki, ki se pregledno sporočajo v obliki obračunov in prek spletnih stranipodjetij plinskega gospodarstva; in

| — | podrobnosti o organu, pristojnem za pritožbe, in postopek, ki ga morajo potrošniki uporabiti v primeru spora. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o organu, pristojnem za pritožbe, in postopek, ki ga morajo potrošniki uporabiti v primeru spora.

| b) | pravočasen prejem obvestila o kakršni koli nameravani spremembi pogodbenih pogojev in hkrati s prejemom tega obvestila tudi obvestila o pravici do odpovedi. Izvajalci storitev morajo svoje naročnike neposredno in pravočasno ter na pregleden in razumljiv način obvestiti o vsakršnem povečanju stroškov najkasneje eno običajno obračunsko obdobje potem, ko povečanje začne veljati. Države članice morajo potrošnikom zagotoviti možnost odstopa od pogodb, če le-ti ne sprejmejo novih pogojev, o katerih jih obvesti njihov dobavitelj plina; |
| --- | --- |

b)

pravočasen prejem obvestila o kakršni koli nameravani spremembi pogodbenih pogojev in hkrati s prejemom tega obvestila tudi obvestila o pravici do odpovedi. Izvajalci storitev morajo svoje naročnike neposredno in pravočasno ter na pregleden in razumljiv način obvestiti o vsakršnem povečanju stroškov najkasneje eno običajno obračunsko obdobje potem, ko povečanje začne veljati. Države članice morajo potrošnikom zagotoviti možnost odstopa od pogodb, če le-ti ne sprejmejo novih pogojev, o katerih jih obvesti njihov dobavitelj plina;

| c) | pregledne informacije o veljavnih cenah in tarifah ter splošno veljavnih pogojih v zvezi z dostopom do teh storitev in njihovo uporabo; |
| --- | --- |

c)

pregledne informacije o veljavnih cenah in tarifah ter splošno veljavnih pogojih v zvezi z dostopom do teh storitev in njihovo uporabo;

| d) | možnost velike izbire načinov plačevanja, ki ne diskriminira odjemalcev. Vse razlike v splošnih pogojih morajo upoštevati stroške izvajalca različnih plačilnih sistemov. Splošni pogoji morajo biti pošteni in pregledni. Objavljeni morajo biti v jasnem in razumljivem jeziku. Potrošnike se zavaruje pred nepoštenimi in zavajajočimi načini prodaje, vključno z nepogodbenimi ovirami, ki jih ustvarja trgovec, npr. preobsežno pogodbeno dokumentacijo; |
| --- | --- |

d)

možnost velike izbire načinov plačevanja, ki ne diskriminira odjemalcev. Vse razlike v splošnih pogojih morajo upoštevati stroške izvajalca različnih plačilnih sistemov. Splošni pogoji morajo biti pošteni in pregledni. Objavljeni morajo biti v jasnem in razumljivem jeziku. Potrošnike se zavaruje pred nepoštenimi in zavajajočimi načini prodaje, vključno z nepogodbenimi ovirami, ki jih ustvarja trgovec, npr. preobsežno pogodbeno dokumentacijo;

| e) | da se jim zamenjava dobavitelja ne zaračuna; |
| --- | --- |

e)

da se jim zamenjava dobavitelja ne zaračuna;

| f) | pravico do preglednih, enostavnih in poceni postopkov pri obravnavi svojih pritožb. Zlasti imajo vsi odjemalci pravico, da njihov dobavitelj plina zanje opravlja storitve in obravnava pritožbe. Takšni postopki omogočajo pošteno in hitro reševanje sporov v roku treh mesecev in zagotovijo sistem povračil in/ali odškodnin, če je to upravičeno. Pri teh postopkih bi morali, kjer je to mogoče, upoštevati načela, ki jih določa Priporočilo Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za telesa, odgovorna za izvensodno porovnavo potrošniških sporov

   (25)

  ; |
| --- | --- |

f)

pravico do preglednih, enostavnih in poceni postopkov pri obravnavi svojih pritožb. Zlasti imajo vsi odjemalci pravico, da njihov dobavitelj plina zanje opravlja storitve in obravnava pritožbe. Takšni postopki omogočajo pošteno in hitro reševanje sporov v roku treh mesecev in zagotovijo sistem povračil in/ali odškodnin, če je to upravičeno. Pri teh postopkih bi morali, kjer je to mogoče, upoštevati načela, ki jih določa Priporočilo Komisije 98/257/ES z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za telesa, odgovorna za izvensodno porovnavo potrošniških sporov

   (25)

  ;

| g) | če so že priključeni na plinsko omrežje, so obveščeni o svojih pravicah do dobave zemeljskega plina določene kakovosti po razumnih cenah, kar je v skladu z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

g)

če so že priključeni na plinsko omrežje, so obveščeni o svojih pravicah do dobave zemeljskega plina določene kakovosti po razumnih cenah, kar je v skladu z veljavno zakonodajo;

| (h) | da lahko na preprost način zamenjajo dobavitelja in
  da so jim na voljo podatki o njihovi porabi in da lahko z izrecnim soglasjem in brezplačno kateremu koli
  pooblaščenemu
  podjetju ▐ za dobavo dovolijo dostop do svojih podatkov o porabi. Stran, ki je odgovorna za upravljanje s podatki, mora te podatke posredovati podjetju. Države članice določijo, v kakšni obliki se predstavijo podatki, ter postopek, s katerim se dobaviteljem in odjemalcem zagotovi dostop do podatkov. Te storitve odjemalcem ni mogoče dodatno zaračunati; |
| --- | --- |

(h)

da lahko na preprost način zamenjajo dobavitelja in
  da so jim na voljo podatki o njihovi porabi in da lahko z izrecnim soglasjem in brezplačno kateremu koli
  pooblaščenemu
  podjetju ▐ za dobavo dovolijo dostop do svojih podatkov o porabi. Stran, ki je odgovorna za upravljanje s podatki, mora te podatke posredovati podjetju. Države članice določijo, v kakšni obliki se predstavijo podatki, ter postopek, s katerim se dobaviteljem in odjemalcem zagotovi dostop do podatkov. Te storitve odjemalcem ni mogoče dodatno zaračunati;

| i) | da so
  vsaj vsako četrtletje
  ustrezno obveščeni o dejanski porabi plina in stroških. Te storitve odjemalcem ni mogoče dodatno zaračunati;
  Države članice zagotovijo, da bodo do ... (26) s čim manj motnjami uvedle inteligentne števce, za kar so odgovorna podjetja za distribucijo ali dobavo plina. Nacionalni regulativni organi so odgovorni za spremljanje procesa tega razvoja in za določanje skupnih standardov v ta namen. Države članice zagotovijo, da so pri standardih glede minimalnih tehničnih in obratovalnih zahtev za števce upoštevana vprašanja interoperabilnosti, da bi odjemalcem zagotovili največje koristi po najnižjih cenah
  . |
| --- | --- |

i)

da so
  vsaj vsako četrtletje
  ustrezno obveščeni o dejanski porabi plina in stroških. Te storitve odjemalcem ni mogoče dodatno zaračunati;
  Države članice zagotovijo, da bodo do ... (26) s čim manj motnjami uvedle inteligentne števce, za kar so odgovorna podjetja za distribucijo ali dobavo plina. Nacionalni regulativni organi so odgovorni za spremljanje procesa tega razvoja in za določanje skupnih standardov v ta namen. Države članice zagotovijo, da so pri standardih glede minimalnih tehničnih in obratovalnih zahtev za števce upoštevana vprašanja interoperabilnosti, da bi odjemalcem zagotovili največje koristi po najnižjih cenah
  .

| j) | da prejmejo zaključni račun po vsaki zamenjavi podjetja za dobavo plina najkasneje mesec dni po obvestitvi ustreznega podjetja za dobavo
  . |
| --- | --- |

j)

da prejmejo zaključni račun po vsaki zamenjavi podjetja za dobavo plina najkasneje mesec dni po obvestitvi ustreznega podjetja za dobavo
  .

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje ... (27) ║. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te določbe uporabljajo od ... (27) ║.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

3.
     
  Države članice razveljavijo zakone in druge predpise, ki bi kateremu koli podjetju plinskega gospodarstva, regulativnemu ali drugemu organu preprečili izvajanje nalog ali izpolnjevanje pristojnosti ali obveznosti iz te direktive.

4.
     
  Komisija o formalnem in praktičnem izvajanju te direktive v vseh državah članicah letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

5.
     
  Če je subjekt pod javnim nadzorom neposredno ali posredno udeležen pri prevzemu delov vertikalno integriranega podjetja, se o ceni v zvezi s postopkom tega prenosa obvesti Komisijo. To obvestilo vsebuje potrdilo mednarodne revizorske hiše o premoženjski vrednosti. Komisija te podatke uporabi izključno za namene nadzora državne pomoči.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 211, 19.8.2008, str. 23
  .

1

19.8.2008, str. 23

(2)  
  UL C 172, 5.7.2008, str. 55
  .

2

UL C 172, 5.7.2008, str. 55

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008.

(4)  UL L 176, 15.7.2003, str. 57.

4

(5)  
  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 206.

5

UL C 175 E, 10.7.2008, str. 206.

(6)  
  UL L ...
  .

6

UL L ...

(7)  

  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

7

UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(8)  

  UL L 127, 29.4.2004, str. 92.

8

UL L 127, 29.4.2004, str. 92.

(9)  UL L 289, 3.11.2005, str. 1.

9

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

10

(11)  
  UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

11

UL L 200, 22.7.2006, str. 11.

(12)  
  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.“

12

UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(13)  
  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

13

UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

(14)  UL L ...“

14

(15)  Eno leto po datumu za prenos Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga za zemeljski plin].

15

Eno leto po datumu za prenos Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga za zemeljski plin]

(16)  Dve leti po datumu za prenos Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga za zemeljski plin].

16

Dve leti po datumu za prenos Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga za zemeljski plin]

(17)  
  Datum zacetka veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]
  .“

17

Datum zacetka veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]

(18)  
  Eno leto po zacetku veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]
  .

18

Eno leto po zacetku veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]

(19)  
  Deset let po zacetku veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]

19

Deset let po zacetku veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]

(20)  
  Dve leti po zacetku veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]
  .“

20

Dve leti po zacetku veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]

(21)  
  Pet let po zacetku veljavnosti Direktive.../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom].

21

Pet let po zacetku veljavnosti Direktive.../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom].

(22)  
  Sedem let po zacetku veljavnosti Direktive.../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom].
  “

22

Sedem let po zacetku veljavnosti Direktive.../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom].

(23)  
  Dan začetka veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom].
  “

23

Dan začetka veljavnosti Direktive .../.../ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom].

(24)  

  UL L 1, 4.1.2003, str. 1

  .“

24

UL L 1, 4.1.2003, str. 1

(25)  

  UL L 115, 17.4.1998, str. 31.

25

UL L 115, 17.4.1998, str. 31.

(26)  
  Deset let po zacetku veljavnosti Direktive .../...ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]
  .“

26

Deset let po zacetku veljavnosti Direktive .../...ES [o spremembi Direktive 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom]

(27)  18 mesecev po začetku veljavnosti Direktive.

27

18 mesecev po začetku veljavnosti Direktive

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/181 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/181

---

Sreda, 9. julij 2008Koordinacija sistemov socialne varnosti ***I

P6_TA(2008)0348

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (KOM(2006)0016 — C6-0037/2006 — 2006/0006(COD))

2009/C 294 E/49

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0016),

ob upoštevanju člena 251(2) in členov 42 in 308 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0037/2006),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0251/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC1-COD(2006)0006

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in o rezveljavitvi Uredbe (EGS) št. 574/72

(Besedilo velja za EGP in Švico)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 42 in 308 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 883/2004 ║ z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (1) in zlasti člena 89 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 883/2004 posodablja pravila za koordinacijo nacionalnih sistemov socialne varnosti držav članic z določitvijo ukrepov in postopkov, potrebnih za njihovo izvajanje, ter poenostavitvijo zadnjih v korist vseh zadevnih akterjev. Treba je določiti podrobna pravila za njeno izvajanje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 883/2004 posodablja pravila za koordinacijo nacionalnih sistemov socialne varnosti držav članic z določitvijo ukrepov in postopkov, potrebnih za njihovo izvajanje, ter poenostavitvijo zadnjih v korist vseh zadevnih akterjev. Treba je določiti podrobna pravila za njeno izvajanje.

| (2) | Organizacija učinkovitejšega in tesnejšega sodelovanja med nosilci socialne varnosti je bistveni dejavnik, ki osebam, ki jih zajema Uredba (ES) št. 883/2004, omogoča, da koristijo svoje pravice v najugodnejših rokih in pod najboljšimi možnimi pogoji. |
| --- | --- |

(2)

Organizacija učinkovitejšega in tesnejšega sodelovanja med nosilci socialne varnosti je bistveni dejavnik, ki osebam, ki jih zajema Uredba (ES) št. 883/2004, omogoča, da koristijo svoje pravice v najugodnejših rokih in pod najboljšimi možnimi pogoji.

| (3) | Uporaba elektronskih sredstev je prilagojena hitri in zanesljivi izmenjavi podatkov med nosilci držav članic. Elektronska obdelava teh podatkov mora prispevati k pospešitvi postopkov za zadevne osebe. Te morajo biti poleg tega deležne vseh jamstev, ki jih predvidevajo določbe Skupnosti glede varstva fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov in prostem pretoku takšnih podatkov
  , zato bi morale države članice sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da so podatki, ki so povezani z nacionalno zakonodajo na področju socialne varnosti, zajeto v Uredbi (ES) št. 883/2004, ustrezno obravnavani v skladu z varstvom posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in njihovi izmenjavi na podlagi te uredbe
  . |
| --- | --- |

(3)

Uporaba elektronskih sredstev je prilagojena hitri in zanesljivi izmenjavi podatkov med nosilci držav članic. Elektronska obdelava teh podatkov mora prispevati k pospešitvi postopkov za zadevne osebe. Te morajo biti poleg tega deležne vseh jamstev, ki jih predvidevajo določbe Skupnosti glede varstva fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov in prostem pretoku takšnih podatkov
  , zato bi morale države članice sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev, da so podatki, ki so povezani z nacionalno zakonodajo na področju socialne varnosti, zajeto v Uredbi (ES) št. 883/2004, ustrezno obravnavani v skladu z varstvom posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in njihovi izmenjavi na podlagi te uredbe
  .

| (4) | Razpolaganje s podatki, tudi elektronskimi, o subjektih držav članic, ki bi utegnili biti vključeni v izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004, v obliki, ki omogoča njihovo posodobitev v realnem času, mora olajšati izmenjave med nosilci držav članic. Ta pristop, ki daje prednost pomenu čisto stvarnih podatkov in njihovi neposredni razpoložljivosti za državljane, je pomembna poenostavitev, ki jo je treba s to uredbo uvesti. |
| --- | --- |

(4)

Razpolaganje s podatki, tudi elektronskimi, o subjektih držav članic, ki bi utegnili biti vključeni v izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004, v obliki, ki omogoča njihovo posodobitev v realnem času, mora olajšati izmenjave med nosilci držav članic. Ta pristop, ki daje prednost pomenu čisto stvarnih podatkov in njihovi neposredni razpoložljivosti za državljane, je pomembna poenostavitev, ki jo je treba s to uredbo uvesti.

| (5) | Da bi dosegli čim bolj nemoteno delovanje in učinkovito vodenje zapletenih postopkov, s katerimi se izvajajo pravila za koordinacijo sistemov socialne varnosti, je potreben sistem za takojšnjo posodobitev Priloge IV. Za pripravo in uporabo določb v ta namen je potrebno tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, zaradi posledic, ki jih imajo zamude za državljane in upravne organe, pa jih je treba izvesti hitro. Zaradi tega bi morala biti Komisija pooblaščena, da vzpostavi in upravlja podatkovno bazo ter zagotovi njeno delovanje vsaj od dneva začetka veljavnosti te uredbe. Komisija bi morala predvsem storiti vse potrebno, da se v to podatkovno bazo vključijo podatki iz Priloge IV
  . |
| --- | --- |

(5)

Da bi dosegli čim bolj nemoteno delovanje in učinkovito vodenje zapletenih postopkov, s katerimi se izvajajo pravila za koordinacijo sistemov socialne varnosti, je potreben sistem za takojšnjo posodobitev Priloge IV. Za pripravo in uporabo določb v ta namen je potrebno tesno sodelovanje med državami članicami in Komisijo, zaradi posledic, ki jih imajo zamude za državljane in upravne organe, pa jih je treba izvesti hitro. Zaradi tega bi morala biti Komisija pooblaščena, da vzpostavi in upravlja podatkovno bazo ter zagotovi njeno delovanje vsaj od dneva začetka veljavnosti te uredbe. Komisija bi morala predvsem storiti vse potrebno, da se v to podatkovno bazo vključijo podatki iz Priloge IV
  .

| (6) | Krepitev nekaterih postopkov mora uporabnikom Uredbe (ES) št. 883/2004 prinesti več pravne varnosti in preglednosti. Zlasti določitev skupnih rokov za izpolnjevanje nekaterih obveznosti ali nekaterih upravnih faz mora prispevati k jasnosti in strukturiranosti odnosov med zavarovanimi osebami in nosilci. |
| --- | --- |

(6)

Krepitev nekaterih postopkov mora uporabnikom Uredbe (ES) št. 883/2004 prinesti več pravne varnosti in preglednosti. Zlasti določitev skupnih rokov za izpolnjevanje nekaterih obveznosti ali nekaterih upravnih faz mora prispevati k jasnosti in strukturiranosti odnosov med zavarovanimi osebami in nosilci.

| (7) | Države članice, njihovo pristojni organi ali nosilci socialne varnosti morajo imeti možnost, da se dogovorijo o poenostavljenih postopkih in upravnih dogovorih, za katere menijo, da so učinkovitejši in bolje prilagojeni stanju njihovih sistemov socialne varnosti. Vendar taki dogovori ne smejo vplivati na pravice oseb, ki jih pokriva Uredba (ES) št. 883/2004. |
| --- | --- |

(7)

Države članice, njihovo pristojni organi ali nosilci socialne varnosti morajo imeti možnost, da se dogovorijo o poenostavljenih postopkih in upravnih dogovorih, za katere menijo, da so učinkovitejši in bolje prilagojeni stanju njihovih sistemov socialne varnosti. Vendar taki dogovori ne smejo vplivati na pravice oseb, ki jih pokriva Uredba (ES) št. 883/2004.

| (8) | Zapletenost področja socialne varnosti od vseh nosilcev držav članic zahteva, da namenijo posebno pozornost zavarovanim osebam, da ne bi postavili v neugoden položaj tistih oseb, ki svojega zahtevka ali nekaterih podatkov ne bi predložile nosilcu, pooblaščenemu za obravnavo tega zahtevka po pravilih in postopkih, ki jih določata Uredba (ES) št. 883/2004 in ta uredba. |
| --- | --- |

(8)

Zapletenost področja socialne varnosti od vseh nosilcev držav članic zahteva, da namenijo posebno pozornost zavarovanim osebam, da ne bi postavili v neugoden položaj tistih oseb, ki svojega zahtevka ali nekaterih podatkov ne bi predložile nosilcu, pooblaščenemu za obravnavo tega zahtevka po pravilih in postopkih, ki jih določata Uredba (ES) št. 883/2004 in ta uredba.

| (9) | Pri določitvi pristojnega nosilca, torej tistega, katerega zakonodaja se uporablja ali ki je dolžan izplačati nekatere dajatve, morajo nosilci ene ali več držav članic proučiti objektivni položaj zavarovane osebe in položaj njenih družinskih članov. Za zagotavljanje zaščite zadevne osebe v času teh nujno potrebnih izmenjav podatkov med nosilci je treba predvideti njeno začasno zavarovanje v okviru ene zakonodaje o socialni varnosti. |
| --- | --- |

(9)

Pri določitvi pristojnega nosilca, torej tistega, katerega zakonodaja se uporablja ali ki je dolžan izplačati nekatere dajatve, morajo nosilci ene ali več držav članic proučiti objektivni položaj zavarovane osebe in položaj njenih družinskih članov. Za zagotavljanje zaščite zadevne osebe v času teh nujno potrebnih izmenjav podatkov med nosilci je treba predvideti njeno začasno zavarovanje v okviru ene zakonodaje o socialni varnosti.

| (10) | Države članice bi morale v medsebojnem sodelovanju določiti stalno prebivališče oseb, za katere veljata ta uredba in Uredba (ES) št. 883/2004, v primeru spora pa bi morale upoštevati vse ustrezne kriterije za njegovo razrešitev. Države članice lahko upoštevajo ustrezne določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale v medsebojnem sodelovanju določiti stalno prebivališče oseb, za katere veljata ta uredba in Uredba (ES) št. 883/2004, v primeru spora pa bi morale upoštevati vse ustrezne kriterije za njegovo razrešitev. Države članice lahko upoštevajo ustrezne določbe te uredbe.

| (11) | Namen številnih ukrepov in postopkov, predvidenih s to uredbo, je povečati preglednost glede meril, ki so jih nosilci držav članic dolžni uporabljati v okviru Uredbe (ES) št. 883/2004. Te ugotovitve izhajajo iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti, odločitev Upravne komisije in več kot tridesetletnih izkušenj pri izvajanju koordinacije sistemov socialne varnosti v okviru temeljnih svoboščin, določenih s Pogodbo. |
| --- | --- |

(11)

Namen številnih ukrepov in postopkov, predvidenih s to uredbo, je povečati preglednost glede meril, ki so jih nosilci držav članic dolžni uporabljati v okviru Uredbe (ES) št. 883/2004. Te ugotovitve izhajajo iz sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti, odločitev Upravne komisije in več kot tridesetletnih izkušenj pri izvajanju koordinacije sistemov socialne varnosti v okviru temeljnih svoboščin, določenih s Pogodbo.

| (12) | Ta uredba določa ukrepe in postopke za spodbujanje mobilnosti zaposlenih in brezposelnih oseb. Obmejni delavci, ki so postali popolnoma brezposelni, se lahko prijavijo na zavodu za zaposlovanje v državi članici stalnega prebivališča in v državi članici, kjer so bili nazadnje zaposleni. Vendar morajo biti upravičeni do denarnega nadomestila le v državi članici stalnega prebivališča. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba določa ukrepe in postopke za spodbujanje mobilnosti zaposlenih in brezposelnih oseb. Obmejni delavci, ki so postali popolnoma brezposelni, se lahko prijavijo na zavodu za zaposlovanje v državi članici stalnega prebivališča in v državi članici, kjer so bili nazadnje zaposleni. Vendar morajo biti upravičeni do denarnega nadomestila le v državi članici stalnega prebivališča.

| (13) | Razširitev področja uporabe Uredbe (ES) št. 883/2004 na vse zavarovane osebe, tudi delovno neaktivne osebe, zahteva sprejetje določenih posebnih pravil in postopkov za te osebe, zlasti z namenom določiti veljavno zakonodajo, ki upošteva dobe, namenjene za vzgojo otrok, ki jo izvajajo osebe, ki niso nikoli izvajale zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti v različnih državah članicah, kjer so stalno prebivale. |
| --- | --- |

(13)

Razširitev področja uporabe Uredbe (ES) št. 883/2004 na vse zavarovane osebe, tudi delovno neaktivne osebe, zahteva sprejetje določenih posebnih pravil in postopkov za te osebe, zlasti z namenom določiti veljavno zakonodajo, ki upošteva dobe, namenjene za vzgojo otrok, ki jo izvajajo osebe, ki niso nikoli izvajale zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti v različnih državah članicah, kjer so stalno prebivale.

| (14) | Nekateri postopki morajo izražati zahtevo po uravnoteženi porazdelitvi bremen med državami članicami. Zlasti na področju dajatev za bolezen morajo ti postopki na eni strani upoštevati položaj držav članic, ki poravnajo stroške sprejema zavarovanih oseb s tem, da jim omogočijo dostop do svojega zdravstvenega sistema, in na drugi strani držav članic, katerih nosilci krijejo stroške storitev, ki so jih njihovi zavarovanci deležni v drugi državi kot v tej, v kateri prebivajo. |
| --- | --- |

(14)

Nekateri postopki morajo izražati zahtevo po uravnoteženi porazdelitvi bremen med državami članicami. Zlasti na področju dajatev za bolezen morajo ti postopki na eni strani upoštevati položaj držav članic, ki poravnajo stroške sprejema zavarovanih oseb s tem, da jim omogočijo dostop do svojega zdravstvenega sistema, in na drugi strani držav članic, katerih nosilci krijejo stroške storitev, ki so jih njihovi zavarovanci deležni v drugi državi kot v tej, v kateri prebivajo.

| (15) | V posebnem okviru Uredbe (ES) št. 883/2004 je treba pojasniti pogoje kritja stroškov za zdravstvene storitve za bolezni v okviru „načrtovanega zdravljenja“, torej zdravstvene oskrbe, zaradi katere gre zavarovana oseba v državo članico, ki ni država članica, v kateri je ta oseba zavarovana ali v kateri prebiva. Določene so obveznosti zavarovane osebe v zvezi z zahtevkom za predhodno dovoljenje in tudi obveznosti nosilca do bolnika v zvezi s pogoji izdaje dovoljenja. Treba je določiti tudi posledice za kritje stroškov za oskrbo, opravljeno v drugi državi članici na podlagi dovoljenja. |
| --- | --- |

(15)

V posebnem okviru Uredbe (ES) št. 883/2004 je treba pojasniti pogoje kritja stroškov za zdravstvene storitve za bolezni v okviru „načrtovanega zdravljenja“, torej zdravstvene oskrbe, zaradi katere gre zavarovana oseba v državo članico, ki ni država članica, v kateri je ta oseba zavarovana ali v kateri prebiva. Določene so obveznosti zavarovane osebe v zvezi z zahtevkom za predhodno dovoljenje in tudi obveznosti nosilca do bolnika v zvezi s pogoji izdaje dovoljenja. Treba je določiti tudi posledice za kritje stroškov za oskrbo, opravljeno v drugi državi članici na podlagi dovoljenja.

| (16) | Bolj obvezujoči postopki za skrajšanje rokov za plačilo teh terjatev med nosilci držav članic so zelo pomembni za ohranjanje zaupanja v izmenjave in za izpolnitev potrebe po dobrem upravljanju, ki so ju sistemi socialne varnosti držav članic dolžni upoštevati. Primerno je torej okrepiti postopke za obdelavo terjatev v okviru dajatev za bolezen in brezposelnost. |
| --- | --- |

(16)

Bolj obvezujoči postopki za skrajšanje rokov za plačilo teh terjatev med nosilci držav članic so zelo pomembni za ohranjanje zaupanja v izmenjave in za izpolnitev potrebe po dobrem upravljanju, ki so ju sistemi socialne varnosti držav članic dolžni upoštevati. Primerno je torej okrepiti postopke za obdelavo terjatev v okviru dajatev za bolezen in brezposelnost.

| (17) | Ker sistemi socialne varnosti, ki jih zajema Uredba (ES) št 883/2004, temeljijo na solidarnosti vseh zavarovancev, je treba predvideti mehanizme za učinkovitejšo izterjavo terjatev, ki se nanašajo na neupravičene dajatve ali na neizplačane prispevke slednjih. Treba je določiti postopke vzajemne pomoči med nosilci po zgledu določb, ki jih predvideva Direktiva Sveta 2008/55/ES z dne 26. maja 2008 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe
   (4) za boljšo zaščito finančnih interesov držav članic z organiziranjem sodelovanja zlasti na ravni davčnih uprav. |
| --- | --- |

(17)

Ker sistemi socialne varnosti, ki jih zajema Uredba (ES) št 883/2004, temeljijo na solidarnosti vseh zavarovancev, je treba predvideti mehanizme za učinkovitejšo izterjavo terjatev, ki se nanašajo na neupravičene dajatve ali na neizplačane prispevke slednjih. Treba je določiti postopke vzajemne pomoči med nosilci po zgledu določb, ki jih predvideva Direktiva Sveta 2008/55/ES z dne 26. maja 2008 o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev za določene prelevmane, carine, davke in druge ukrepe
   (4) za boljšo zaščito finančnih interesov držav članic z organiziranjem sodelovanja zlasti na ravni davčnih uprav.

| (18) | Obveščanje zavarovanih oseb o njihovih pravicah in obveznostih je najpomembnejši element zaupanja v odnosih s pristojnimi organi in nosilci socialne varnosti držav članic. |
| --- | --- |

(18)

Obveščanje zavarovanih oseb o njihovih pravicah in obveznostih je najpomembnejši element zaupanja v odnosih s pristojnimi organi in nosilci socialne varnosti držav članic.

| (19) | Ker države članice cilja te uredbe, in sicer sprejetja usklajevalnih ukrepov za zagotavljanje dejanskega izvajanja prostega pretoka oseb, ne morejo zadovoljivo uresničiti ter se torej cilj ║ lahko bolje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost ukrepe sprejme v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z navedenim načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za dosego cilja. |
| --- | --- |

(19)

Ker države članice cilja te uredbe, in sicer sprejetja usklajevalnih ukrepov za zagotavljanje dejanskega izvajanja prostega pretoka oseb, ne morejo zadovoljivo uresničiti ter se torej cilj ║ lahko bolje doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost ukrepe sprejme v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z navedenim načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega okvira, ki je potreben za dosego cilja.

| (20) | Ta uredba mora nadomestiti Uredbo Sveta (EGS) št. 574/72 z dne 21. marca 1972 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene delavce in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (5) — |
| --- | --- |

(20)

Ta uredba mora nadomestiti Uredbo Sveta (EGS) št. 574/72 z dne 21. marca 1972 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene delavce in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (5) —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Poglavje I

Opredelitve

Člen 1

Opredelitve

1.   V tej uredbi:

| a) | „osnovna uredba“ pomeni Uredbo (ES) št. 883/2004; |
| --- | --- |

a)

„osnovna uredba“ pomeni Uredbo (ES) št. 883/2004;

| a) | „izvedbena uredba“ pomeni to uredbo; in |
| --- | --- |

a)

„izvedbena uredba“ pomeni to uredbo; in

| c) | se uporabljajo opredelitve iz
  osnovne uredbe ▐. |
| --- | --- |

c)

se uporabljajo opredelitve iz
  osnovne uredbe ▐.

2.   Poleg opredelitev iz odstavka 1 naslednji pojmi pomenijo za namene te uredbe:

| (a) | „točka dostopa“ pomeni
  kateri koli organ, določen za elektronsko kontaktno točko s strani pristojnega organa države članice, za eno ali več področij socialne varnosti iz člena 3 osnovne uredbe, namenjena pa je elektronskemu pošiljanju in prejemanju
  podatkov, potrebnih za uporabo osnovne uredbe
  in
  izvedbene
  uredbe prek skupnega omrežja ▐ med ▐ državami članicami; |
| --- | --- |

(a)

„točka dostopa“ pomeni
  kateri koli organ, določen za elektronsko kontaktno točko s strani pristojnega organa države članice, za eno ali več področij socialne varnosti iz člena 3 osnovne uredbe, namenjena pa je elektronskemu pošiljanju in prejemanju
  podatkov, potrebnih za uporabo osnovne uredbe
  in
  izvedbene
  uredbe prek skupnega omrežja ▐ med ▐ državami članicami;

| (b) | „organ za zvezo“ pomeni
  vsak organ, ki ga določi pristojni organ ║države članice za eno ali več področij socialne varnosti iz člena 3
  osnovne uredbe
  , odgovarja pa na zahteve po podatkih in pomoči
  za uporabo osnovne in izvedbene uredbe
  ter
  mora opravljati naloge, ki so mu dodeljene
  v okviru naslova IV
  izvedbene
  uredbe; |
| --- | --- |

(b)

„organ za zvezo“ pomeni
  vsak organ, ki ga določi pristojni organ ║države članice za eno ali več področij socialne varnosti iz člena 3
  osnovne uredbe
  , odgovarja pa na zahteve po podatkih in pomoči
  za uporabo osnovne in izvedbene uredbe
  ter
  mora opravljati naloge, ki so mu dodeljene
  v okviru naslova IV
  izvedbene
  uredbe;

| (c) | „dokument“ pomeni skupek podatkov ne glede na uporabljeni medij, ki
  so oblikovani tako, da se lahko izmenjujejo
  po elektronski poti, njihovo sporočanje pa je potrebno za izvajanje
  osnovne
  in
  izvedbene
  uredbe; |
| --- | --- |

(c)

„dokument“ pomeni skupek podatkov ne glede na uporabljeni medij, ki
  so oblikovani tako, da se lahko izmenjujejo
  po elektronski poti, njihovo sporočanje pa je potrebno za izvajanje
  osnovne
  in
  izvedbene
  uredbe;

| (d) | „standardizirano elektronsko sporočilo“ pomeni vsak dokument, oblikovan v formatu,
  zasnovanem
  za izmenjavo podatkov med
  državami članicami
  ; |
| --- | --- |

(d)

„standardizirano elektronsko sporočilo“ pomeni vsak dokument, oblikovan v formatu,
  zasnovanem
  za izmenjavo podatkov med
  državami članicami
  ;

| (e) | „elektronski prenos“ pomeni prenos z elektronsko opremo za obdelavo podatkov (vključno z digitalno kompresijo), z žičnim prenosom, z uporabo radijskega sistema prenosa, optične tehnologije ali drugih elektromagnetnih sredstev; |
| --- | --- |

(e)

„elektronski prenos“ pomeni prenos z elektronsko opremo za obdelavo podatkov (vključno z digitalno kompresijo), z žičnim prenosom, z uporabo radijskega sistema prenosa, optične tehnologije ali drugih elektromagnetnih sredstev;

| (f) | „tehnična komisija“ pomeni komisijo iz člena 73 osnovne uredbe; |
| --- | --- |

(f)

„tehnična komisija“ pomeni komisijo iz člena 73 osnovne uredbe;

| (g) | „revizijski odbor“ pomeni odbor iz člena 74 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(g)

„revizijski odbor“ pomeni odbor iz člena 74 osnovne uredbe.

Poglavje II

Določbe o sodelovanju in izmenjavi podatkov

Člen 2

Obseg in načini izmenjave podatkov med nosilci

1.
     
  Za namene izvedbene uredbe izmenjave med organi in nosilci držav članic ter osebami, zajetimi v osnovni uredbi, temeljijo na načelih javne uprave, objektivnosti, sodelovanja, dejavne pomoči, učinkovitosti, dostopnosti za invalide in hitre dostave.

2.   Nosilci
  v rokih, določenih z zakonodajo zadevne države članice na področju socialne varnosti, zagotovijo ali
  si
  izmenjajo
  vse podatke, potrebne za ugotovitev in določitev pravic in obveznosti oseb,
  za katere se uporablja osnovna uredba. Sporočanje teh podatkov med državami članicami poteka bodisi neposredno prek nosilcev samih bodisi posredno prek organov za zvezo
  .

3.   Če je zavarovana oseba po pomoti predložila podatke, dokumente ali zahtevke ║nosilcu
  na ozemlju države članice
  , ki ni država članica
  ,
  v kateri ima sedež
  nosilec, imenovan v skladu
  z izvedbeno
  uredbo, ▐ prvi nosilec te podatke, dokumente ali zahtevke nemudoma
  pošlje
  nosilcu, imenovanemu v skladu
  z izvedbeno
  uredbo, in pri tem
  navede
  datum, ko so bili prvič predloženi. Ta datum je obvezen za zadnjega navedenega nosilca.
  Vendar nosilci države članice niso odgovorni niti ne velja, da so sprejeli odločitev, če niso mogli ukrepati zato, ker so nosilci drugih držav članic z zamudo posredovali podatke, dokumente ali zahtevke.

▐

4.   Kadar sporočanje podatkov poteka prek točke dostopa ali organa za zvezo, za to točko dostopa ali za organ za zvezo velja, da ima vlogo in funkcijo pristojnega nosilca v tej državi članici za izpolnjevanje rokov za odgovor na zahtevke, ki so mu predloženi.

Člen 3

Obseg in načini izmenjave podatkov med upravičenci in nosilci

1.   
  Osebe, za katere velja osnovna uredba, so ustreznemu
  nosilcu dolžne poslati podatke, dokumente
  ali ustrezna dokazila
  , ki
  so potrebni
  za ugotovitev
  njihovega
  stanja ali stanja
  njihovih družin, za določitev in ohranitev
  njihovih
  pravic in obveznosti ter tudi za določitev veljavne zakonodaje in
  njihovih
  obveznosti ║ z vidika te zakonodaje.

▐

2.   
  Vsaka država članica pri zbiranju, posredovanju ali obdelavi osebnih podatkov
  v okviru svoje zakonodaje
  zaradi izvajanja osnovne uredbe zadevnim osebam zagotovi, da lahko v celoti uveljavljajo svoje pravice v zvezi z varovanjem osebnih podatkov,
  ob upoštevanju določb Skupnosti na področju varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in prostem pretoku
  teh
  podatkov.

Države članice zlasti zagotovijo, da ti osebni podatki niso uporabljeni za namene, ki niso nameni socialne varnosti, razen kadar je zadevna oseba to izrecno dovolila. Poleg tega države članice zadevnim osebam na zahtevo zagotovijo posebne in ustrezne informacije o obdelavi njihovih osebnih podatkov, zahtevanih za namene te uredbe.

Osebe, na katere se nanašajo podatki, lahko uveljavljajo svoje pravice na področjih, ki jih zajema ta uredba, prek pristojnega nosilca, ne glede na izvor podatkov.

Seznam odgovornih oseb za varstvo osebnih podatkov, ki so v posameznih državah članicah imenovane v skladu s členom 18 Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov

   (6)

  in ki obravnavajo podatke, povezane z zakonodajo o socialni varnosti iz osnovne uredbe, ter njihovi kontaktni podatki so del Priloge IV izvedbene uredbe.

3.   
  Ustrezni nosilci zadevnim osebam v rokih, določenih z zakonodajo zadevne države članice na področju socialne varnosti,
  ▐ posredujejo podatke in izdajo dokumente,
  če je to potrebno za uporabo osnovne in izvedbene uredbe
  .

4.   Pristojni nosilec države članice, ki neposredno pošlje dokument z odločitvijo o pravicah osebe, ki stalno ali začasno prebiva na ozemlju druge države članice, zahteva potrdilo o njegovem prejemu ne glede na medij ali način pošiljanja. Potrdilo o prejemu se lahko sporoči po katerem koli mediju ali na kateri koli način.

5.   Če dokaza o poslani odločitvi, predvidenega v odstavku 4, ni na razpolago, rokov za izgubo ali zastaranje pravic, ki se pridobijo v skladu z osnovno uredbo, ni mogoče uporabiti za upravičence.

6.   Kadar je datum pošiljanja odločitve iz odstavka 4 pravilno ugotovljen, se odločitev pristojnega nosilca upošteva kot veljavna za zainteresirano osebo v roku enega meseca po tem datumu. Vendar pa se, če zakonodaja države članice, ki je odločitev sprejela, predvideva daljši rok, uporablja le-ta.

7.   Vsekakor ima zadevna oseba na razpolago pravna sredstva in postopke, določene v zakonodaji, ki jo uporablja nosilec, ki je sprejel odločitev.

▐

Člen 4

Format in način izmenjave podatkov

1.   Upravna komisija določi
  zgradbo,
  vsebino
  , obliko in način izmenjve
  dokumentov in ▐ standardiziranih elektronskih sporočil.

2.   Prenos podatkov med nosilci, točkami dostopa ali organi za zvezo poteka po elektronski poti v skupnem varovanem okviru, ki lahko zagotovi zaupnost in zaščito izmenjave podatkov.

3.   Pri komuniciranju z
  zadevnimi osebami ustrezni
  nosilci
  uporabijo ustrezen način za vsak posamezen primer, pri čemer dajo
  prednost elektronskim načinom komuniciranja
  , kolikor je le mogoče. Upravna komisija določi podrobna praktična pravila za pošiljanje informacij, dokumentov ali odločitev zadevni osebi po elektronski poti.

Člen 5

Pravna vrednost dokumentov in dokazil, izdanih v drugi državi članici

1.   Dokumenti, ki jih izda nosilec države članice in ki potrjujejo položaj neke osebe za namen izvajanja osnovne uredbe in izvedbene uredbe, ter dokazila, ki jih izdajo organi druge države članice, vključno z davčnimi organi, so za nosilce drugih držav članic veljavni tako dolgo, dokler teh dokumentov ali dokazil pristojni organ ali nosilec države članice, kjer so bili izdelani, ne umakne ali razglasi za neveljavne.

2.   V primeru dvoma o utemeljenosti dokumenta ali točnosti podatkov, na katerih temeljijo v njem navedene navedbe, se nosilec ║, ki prejme dokument, obrne na nosilca, ki je izdal dokument, ter od njega zahteva potrebna pojasnila in po potrebi umik navedenega dokumenta.
  Nosilec, ki je izdal dokument, ponovno pretehta razloge za izdajo dokumenta in ga po potrebi prekliče.

3.   Če se zadevna nosilca v obdobju enega meseca po datumu, ko jo bil vložen zahtevek nosilca, ki je prejel dokument, ne dogovorita, lahko zadevo v skladu s členom 76(6) osnovne uredbe predložita Upravni komisiji, da ta v šestih mesecih po navedeni predložitvi uskladi stališča.

Člen 6

Začasna uporaba zakonodaje in začasno izplačilo dajatev

1.   
  Če v izvedbeni uredbi ni določeno drugače, potem v primeru različnih stališč nosilcev ali organov dveh ali več držav članic
  glede opredelitve ║zakonodaje, ki se uporablja, ▐ za zadevno osebo začasno velja ▐ zakonodaja
  ene od teh držav članic, in sicer v prednostnem vrstnem redu, kot sledi:

| a) | zakonodaja države članice, kjer oseba dejansko izvaja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, če se te zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti izvajajo samo v eni državi članici; ali |
| --- | --- |

a)

zakonodaja države članice, kjer oseba dejansko izvaja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, če se te zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti izvajajo samo v eni državi članici; ali

| b) | zakonodaja države članice stalnega prebivališča, kadar oseba tam opravlja del svoje (svojih) dejavnosti ali kadar ne opravlja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti
  ; ali |
| --- | --- |

b)

zakonodaja države članice stalnega prebivališča, kadar oseba tam opravlja del svoje (svojih) dejavnosti ali kadar ne opravlja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti
  ; ali

| c) | zakonodaja države članice, v kateri je bil zahtevek za
  uporabo njene zakonodaje
  najprej predložen,
  kadar oseba dejavnost oziroma dejavnosti izvaja v dveh ali več državah članicah
  . |
| --- | --- |

c)

zakonodaja države članice, v kateri je bil zahtevek za
  uporabo njene zakonodaje
  najprej predložen,
  kadar oseba dejavnost oziroma dejavnosti izvaja v dveh ali več državah članicah
  .

2.   Če se stališča pristojnih nosilcev ali organov dveh ali več držav članic o določitvi nosilca, pristojnega za zagotavljanje dajatev, razlikujejo, je zainteresirana oseba, ki bi se lahko za ta izplačila potegovala, če se tega ne bi izpodbijalo, začasno upravičena do dajatev, določenih v zakonodaji, ki jo uporablja nosilec v kraju stalnega prebivališča, ali, če zainteresirana oseba ne prebiva na ozemlju ene od zadevnih držav članic, do dajatev, določenih v zakonodaji, ki jo uporablja nosilec, kateremu je bil zahtevek najprej predložen.

3.
     
  Če zadevni nosilci ali organi ne dosežejo dogovora, se lahko zadeva prek pristojnih organov predloži Upravni komisiji, in sicer šele po preteku enega meseca po datumu, ko so bila izražena različna stališča, omenjena v odstavku 1 ali 2. Upravna komisija skuša uskladiti stališča v šestih mesecih po datumu, ko ji je bila zadeva predložena.

4.   Kadar se ugotovi, da zakonodaja, ki se uporablja, ne pripada državi članici, v kateri je bila oseba začasno zavarovana, ali da nosilec, ki je začasno
  dodelil
  dajatve, ni pristojni nosilec, se nosilec, določen za pristojnega, kot tak upošteva
  za nazaj, in sicer najkasneje
  od datuma začasnega zavarovanja osebe ali od
  prve začasne dodelitve
  zadevnih dajatev
  , kot da te razlike v stališčih ne bi bile obstajale
  .

5.   Če je potrebno, pristojni nosilec uredi finančni položaj zadevne osebe z vidika prispevkov in
  začasno izplačane denarne pomoči, če je to ustrezno, na podlagi podrobnih pravilih iz členov od 71
  do 81 izvedbene uredbe
  .

Začasne dajatve v naravi, ki jih je nosilec odobril v skladu z odstavkom 2, povrne pristojni nosilec v skladu z naslovom IV izvedbene uredbe.

Člen 7

Obveznost začasne dodelitve dajatev

1.   
  Če v izvedbeni uredbi ni določeno drugače, v primeru, ko je oseba upravičena do dajatve ali dolžna plačevati prispevek v skladu z osnovno uredbo, pristojni nosilec pa
  nima ║vseh informacij v zvezi s stanjem v drugi državi članici, ki jih potrebuje za dokončen izračun zneska
  te
  dajatve ali prispevka
  , ta nosilec
  to dajatev dodeli
  na zahtevo zadevne osebe
  ali
  ta
  prispevek
  izračuna
  začasno
  , če je tak izračun mogoč na podlagi informacij, ki jih ima nosilec na voljo
  .

2.   Novi izračun zadevne dajatve ali prispevka se opravi takoj, ko zadevni prosilec prejme dokazila.

Poglavje III

Druge splošne določbe za izvajanje osnovne uredbe

Člen 8

Upravni dogovori med dvema ali več državami članicami

1.   Določbe te uredbe nadomestijo določbe dogovorov o izvajanju konvencij iz člena 8(1) osnovne uredbe, razen določb dogovorov o konvencijah iz Priloge II k osnovni uredbi, če so določbe omenjenih dogovorov navedene v Prilogi I k izvedbeni uredbi.

2.   Države članice lahko po potrebi sklenejo dogovore o uporabi konvencij iz člena 8(2)
  osnovne uredbe
  , če ti dogovori ne posegajo v pravice
  in obveznosti zadevnih oseb in so navedeni v Prilogi I k izvedbeni uredbi
  .

Člen 9

Drugi postopki med nosilci

1.   Dve ali več držav članic ali njihovi pristojni organi ▐ se lahko dogovorijo o drugih postopkih, ki niso predvideni v
  izvedbeni uredbi
  , če ti postopki ne posegajo v pravice
  ali obveznosti zadevnih oseb
  .

2.   Dogovori, sklenjeni v ta namen, se sporočijo Upravni komisiji in navedejo v Prilogi 1 k tej uredbi.

Člen 10

Preprečevanje prekrivanja dajatev

Kadar se dajatve, izplačljive po zakonodaji dveh ali več držav članic, vzajemno zmanjšajo, začasno ustavijo ali odpravijo, se neizplačani zneski ob dosledni uporabi določb o zmanjšanju, začasni ustavitvi ali odpravi, ki jih določa zakonodaja zadevnih držav članic, delijo s številom zmanjšanih, začasno opuščenih ali odpravljenih dajatev.

Člen 11

Elementi za določitev stalnega prebivališča

1.   
  Če se stališča nosilcev dveh ali
  več držav članic
  o določitvi
  stalnega prebivališča osebe
  , za katero se uporablja osnovna uredba, razlikujejo
  , ti nosilci soglasno določijo središče interesov zadevne osebe
  , in sicer na podlagi celostne ocene vseh razpoložljivih informacij v zvezi z ustreznimi dejstvi, ki lahko po potrebi vključujejo:
  :

| (a) | trajanje in neprekinjenost
  prisotnosti na ozemlju zadevnih držav članic
  ; |
| --- | --- |

(a)

trajanje in neprekinjenost
  prisotnosti na ozemlju zadevnih držav članic
  ;

| (b) | osebne okoliščine osebe, vključno z:










  i) | značajem in posebnimi značilnostmi vsake dejavnosti, ki jo opravlja, zlasti krajem, kjer se ta dejavnost običajno opravlja, stabilnostjo dejavnosti ter trajanjem vsake pogodbe o delu; |
| --- | --- | --- |

(b)

osebne okoliščine osebe, vključno z:

i)

značajem in posebnimi značilnostmi vsake dejavnosti, ki jo opravlja, zlasti krajem, kjer se ta dejavnost običajno opravlja, stabilnostjo dejavnosti ter trajanjem vsake pogodbe o delu;

| ii) | njenim družinskim položajem in družinskimi vezmi; |
| --- | --- |

ii)

njenim družinskim položajem in družinskimi vezmi;

| iii) | opravljanjem nepridobitne dejavnosti; |
| --- | --- |

iii)

opravljanjem nepridobitne dejavnosti;

| iv) | virom dohodka, kadar gre za študente; |
| --- | --- |

iv)

virom dohodka, kadar gre za študente;

| v) | njenim stanovanjskim položajem, zlasti tem, kako trajen je; |
| --- | --- |

v)

njenim stanovanjskim položajem, zlasti tem, kako trajen je;

| vi) | državo članico
  , za katero se za davčne namene šteje, da
  je oseba
  njen rezident
  . |
| --- | --- |

vi)

državo članico
  , za katero se za davčne namene šteje, da
  je oseba
  njen rezident
  .

2.   Kadar uporaba različnih meril
  na podlagi ustreznih dejstev
  iz odstavka 1 nosilcem ne omogoča, da dosežejo soglasje, se namen
  osebe, kot je razviden iz teh dejstev in okoliščin, zlasti razlogov, ki so jo pripeljali do selitve,
  upošteva kot odločilen za določitev njenega
  dejanskega
  stalnega prebivališča.

Člen 12

Seštevanje dob

1.   Za uporabo člena 6
  osnovne uredbe
  se pristojni nosilec obrne na
  nosilce držav članic
  ,
  katerih
  zakonodaji je ║bila
  zadevna
  oseba
  tudi
  zavezana, da bi ugotovil vse
  ▐ dobe, ▐ dopolnjene v skladu s to zakonodajo.

2.   Zavarovalne dobe,
  dobe zaposlitve, samozaposlitve
  ali prebivanja, dopolnjene po zakonodaji ║države članice, se prištejejo k dobam, dopolnjenim po zakonodaji katere koli druge države članice, če ▐ je to potrebno zaradi uporabe člena 6 osnovne uredbe
  , pod pogojem, da se navedene dobe ne prekrivajo.

3.   Kadar obvezna zavarovalna doba ali doba bivanja ║ po zakonodaji ene države članice sovpada z dobo ║ prostovoljnega ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja po zakonodaji druge države članice, se pri tem upošteva samo doba ║ obveznega zavarovanja.

4.   Kadar zavarovalna doba ali obdobje bivanja, ki ni enakovredna doba, dopolnjena po zakonodaji države članice, sovpada z enakovredno dobo po zakonodaji druge države članice, se upošteva samo doba, ki ni enakovredna doba.

5.   Vsako enakovredno dobo po zakonodaji dveh ali več držav članic upošteva samo nosilec države članice, katere zakonodaja je za zavarovano osebo nazadnje veljala pred navedeno dobo. Če za zavarovano osebo pred navedeno dobo ni obvezno veljala zakonodaja neke države članice, navedeno dobo upošteva nosilec države članice, katere zakonodaja je za zavarovano osebo po navedeni dobi prvič obvezno veljala.

6.   Če obdobja, v katerem so bile dopolnjene nekatere zavarovalne dobe ali dobe prebivanja po zakonodaji države članice, ni mogoče natančno določiti, velja domneva, da se te dobe ne prekrivajo z zavarovalnimi dobami ali dobami prebivanja, dopolnjenimi po zakonodaji druge države članice; te dobe se prištejejo seštevku,
  če je to ugodno za zadevne osebe
  in če se ║lahko utemeljeno upoštevajo.

7.
     
  Če se zavarovalne dobe ali dobe prebivanja v skladu s tem členom ne upoštevajo, ker imajo prednost druge dobe, ki ne izpolnjujejo pogojev za zadevne dajatve, potem dobe, ki niso bile upoštevane, ne izgubijo učinka, ki ga imajo po nacionalni zakonodaji, kar zadeva pridobitev, ohranitev ali ponovno pridobitev pravice do dajatev.

Člen 13

Pravila za pretvorbo zavarovalnih dob

Kadar se zavarovalne dobe, dopolnjene po zakonodaji države članice, izrazijo v enotah, ki se razlikujejo od enot ║ druge države članice, se pretvorba, potrebna za seštevanje dob, opravi po naslednjih pravilih:

| (a) | en dan je enakovreden osmim uram in obratno; |
| --- | --- |

(a)

en dan je enakovreden osmim uram in obratno;

| (b) | pet dni je enakovrednih enemu tednu in obratno; |
| --- | --- |

(b)

pet dni je enakovrednih enemu tednu in obratno;

| (c) | dvaindvajset dni je enakovrednih enemu mesecu in obratno; |
| --- | --- |

(c)

dvaindvajset dni je enakovrednih enemu mesecu in obratno;

| (d) | trije meseci ali trinajst tednov ali šestinšestdeset dni je enakovrednih četrtletju in obratno; |
| --- | --- |

(d)

trije meseci ali trinajst tednov ali šestinšestdeset dni je enakovrednih četrtletju in obratno;

| (e) | pri pretvorbi tednov v mesece in obratno se tedni in meseci pretvorijo v dneve; |
| --- | --- |

(e)

pri pretvorbi tednov v mesece in obratno se tedni in meseci pretvorijo v dneve;

| (f) | uporaba točk a) do e) ne more imeti za posledico, da bi se za celoto zavarovalnih dob, dopolnjenih v enem koledarskem letu, upošteval skupni seštevek, ki bi presegal dvesto štiriinšestdeset dni ali dvainpetdeset tednov ali dvanajst mesecev ali štiri četrtletja. |
| --- | --- |

(f)

uporaba točk a) do e) ne more imeti za posledico, da bi se za celoto zavarovalnih dob, dopolnjenih v enem koledarskem letu, upošteval skupni seštevek, ki bi presegal dvesto štiriinšestdeset dni ali dvainpetdeset tednov ali dvanajst mesecev ali štiri četrtletja.

Kadar so zavarovalne dobe, dopolnjene po zakonodaji neke države članice, izražene v mesecih, se dnevi, ki ustrezajo delu meseca, po pravilih za pretvorbo iz prvega pododstavka upoštevajo kot celoten mesec.

NASLOV II

DOLOČITEV VELJAVNE ZAKONODAJE

Člen 14

Podrobnosti v zvezi s členoma 12 in 13 osnovne uredbe

1.
     
  Za uporabo člena 12(1) osnovne uredbe „oseba, ki opravlja dejavnost zaposlene oseba v državi članici v imenu delodajalca ... in jo ta delodajalec napoti v drugo državo članico“ pomeni tudi osebo, ki se jo zaposli z namenom, da bo napotena v drugo državo članico, če za zadevno osebo takoj pred začetkom njene zaposlitve velja zakonodaja države članice, v kateri ima njen delodajalec sedež.

2.
     
  Za uporabo člena 12(1) osnovne uredbe besede „ki tam običajno opravlja dejavnosti“ pomenijo delodajalca, ki običajno opravlja pomembne dejavnosti, ne le notranjih upravljavskih dejavnosti, na ozemlju države članice, v kateri ima sedež, ob upoštevanju vseh meril za opredelitev dejavnosti, ki jih opravlja zadevno podjetje; relevantna merila morajo ustrezati posebnim značilnostim posameznega delodajalca in pravemu značaju dejavnosti, ki se opravljajo.

3.
     
  Za uporabo člena 12(2) osnovne uredbe se besede „ki običajno opravlja dejavnost samozaposlene osebe“ nanašajo na osebo, ki običajno opravlja znatne dejavnosti na ozemlju države članice, v kateri ima sedež. Zlasti je nujno, da je ta oseba opravljala dejavnost že nekaj časa pred datumom, ko želi izkoristiti določbe tega člena, in da v vsakem obdobju, ko v drugi državi članici začasno opravlja dejavnost, v državi, v kateri je ustanovljena, še naprej izpolnjuje zahteve za opravljanje dejavnosti, da bo ob vrnitvi z njo lahko nadaljevala.

4.   Za uporabo člena 12(2) osnovne uredbe je merilo za ugotavljanje, ali je dejavnost, ki jo samozaposlena oseba namerava opravljati v drugi državi članici, „podobna“ običajno izvajani samozaposlitveni dejavnosti, merilo dejanskega značaja dejavnosti in ne morebitne opredelitve te zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jo določi druga država članica.

5.
     
  Za uporabo člena 13(1) osnovne uredbe „oseba, ki običajno opravlja dejavnost zaposlene osebe v dveh ali več državah članicah“ pomeni zlasti osebo, ki:

| a) | medtem ko ohranja dejavnost v eni državi članici, hkrati opravlja ločeno dejavnost v eni ali več drugih državah članicah, ne glede na trajanje ali značaj te ločene dejavnosti; |
| --- | --- |

a)

medtem ko ohranja dejavnost v eni državi članici, hkrati opravlja ločeno dejavnost v eni ali več drugih državah članicah, ne glede na trajanje ali značaj te ločene dejavnosti;

| b) | nepretrgano opravlja izmenične dejavnosti, z izjemo postranskih dejavnosti, v dveh ali več državah članicah, ne glede na pogostost ali rednost menjavanja. |
| --- | --- |

b)

nepretrgano opravlja izmenične dejavnosti, z izjemo postranskih dejavnosti, v dveh ali več državah članicah, ne glede na pogostost ali rednost menjavanja.

6.
     
  Za uporabo člena 13(2) osnovne uredbe „oseba, ki običajno opravlja dejavnost samozaposlene osebe v dveh ali več državah članicah“ pomeni zlasti osebo, ki hkrati ali izmenično opravlja eno ali dve ločeni samozaposlitveni dejavnosti v dveh ali več državah članicah, ne glede na značaj teh dejavnosti.

7.
     
  Za razlikovanje med dejavnostmi iz odstavka 5 in 6 od statusov iz člena 12(1) in (2) osnovne uredbe je odločilno trajanje dejavnosti v eni ali več drugih državah članicah (če je dejavnost stalna ali ad hoc ali začasna). Za te namene se opravi splošna ocena vseh ustreznih dejstev, vključno – kadar gre za zaposlene osebe – zlasti s krajem dela, kot je opredeljen v pogodbi o zaposlitvi.

8.   Za uporabo člena 13(1) in (2)
  osnovne uredbe
  „znaten del zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti“,
  ki se izvaja v državi članici,
  pomeni, da
  se tam izvaja količinsko obsežnejši del vseh dejavnosti zaposlene ali samozaposlene osebe, ki pa ni nujno ║glavni del teh dejavnosti. ▐

Za določitev, ali se znaten del dejavnosti izvaja v državi članici, se upošteva naslednji okvirni seznam meril:

| a) | v primeru zaposlitvene dejavnosti delovni čas in/ali osebni prejemki; in |
| --- | --- |

a)

v primeru zaposlitvene dejavnosti delovni čas in/ali osebni prejemki; in

| b) | v primeru samozaposlitvene dejavnosti promet, delovni čas, število opravljenih storitev in/ali prihodki od dela
  ; |
| --- | --- |

b)

v primeru samozaposlitvene dejavnosti promet, delovni čas, število opravljenih storitev in/ali prihodki od dela
  ;

Manj kot 25 % delež zgoraj navedenih meril je v okviru celostne ocene pokazatelj, da se znaten del dejavnosti ne izvaja v ustrezni državi članici.

9.   Za uporabo člena 13(2)(b) osnovne uredbe se „središče interesa“ dejavnosti samozaposlene osebe določi ob upoštevanju vseh elementov, ki sestavljajo njegove poklicne dejavnosti, zlasti kraja, v katerem je stalni sedež dejavnosti zadevne osebe, običajnega značaja ali trajanja izvajanih dejavnosti, države članice, v kateri je zadevna oseba zavezana za plačevanje davka od vseh prihodkov ne glede na njihov izvor, ter namena zadevne osebe, kot je razviden iz vseh okoliščin.

10.
     
  Za določitev zakonodaje, ki se uporablja v skladu z odstavkoma 8 in 9, zadevni nosilci upoštevajo stanje, pričakovano za naslednjih 12 koledarskih mesecev.

11.   Če zadevna oseba svojo zaposlitveno dejavnost izvaja v dveh ali več državah članicah v imenu delodajalca, ki ima sedež zunaj ozemlja Unije, in kadar ta oseba stalno prebiva v državi članici, ne da bi tam izvajala večji del dejavnosti, za to osebo velja zakonodaja države članice stalnega prebivališča.

▐

Člen 15

Postopki za uporabo člena 11(3)(b) in (d) ter (4) in člena 12 osnovne uredbe (obveščanje zadevnih nosilcev)

1.
     
  Če v členu 16 izvedbene uredbe ni določeno drugače, delodajalec za osebo, ki izvaja svojo dejavnost v državi članici, ki ni pristojna država članica v skladu z naslovom II osnovne uredbe, oziroma zadevna oseba sama, če ne izvaja dejavnosti kot zaposlena oseba, glede tega obvesti pristojnega nosilca v državi članici, katere zakonodaja se uporablja; če je le mogoče, se to obveščanje izvede vnaprej. Ta nosilec da informacije v zvezi z zakonodajo, ki se v skladu s členom 11(3)(b) ali členom 12 osnovne uredbe uporablja za zadevno osebo, nemudoma na voljo nosilcu, ki ga imenuje pristojni organ države članice, v kateri se izvaja dejavnost.

2.
     
  Določbe odstavka 1 se smiselno uporabljajo za osebe, ki jih zajema člen 11(3)(d) osnovne uredbe.

3.
     
  Delodajalec v smislu člena 11(4) osnovne uredbe, za katerega delavec opravlja dejavnost na krovu plovila, ki pluje pod zastavo druge države članice, o tem obvesti pristojnega nosilca v državi članici, katere zakonodaja se uporablja; če je le mogoče, se to obveščanje izvede vnaprej. Ta nosilec da informacije v zvezi z zakonodajo, ki se v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe uporablja za zadevno osebo, nemudoma na voljo nosilcu, ki ga imenuje pristojni organ države članice, pod zastavo katerega pluje plovilo, na katerem bo delavec opravljal dejavnost.

▐

Člen 16

Postopek za uporabo člena 13 osnovne uredbe

1.   Oseba, ki svoje dejavnosti opravlja v dveh ali več državah članicah, o tem obvesti imenovanega nosilca pristojnega organa države članice, v kateri ima stalno prebivališče. Ta nosilec ta podatek sporoči imenovanemu nosilcu vsake države članice, v kateri se dejavnost opravlja.

2.   
  Nosilec, imenovan s strani pristojnega organa države članice, v kateri prebiva oseba, nemudoma določi
  zakonodajo, ki se uporablja za zadevno osebo, ob upoštevanju določb
  člena 13 osnovne uredbe in člena 14 izvedbene uredbe. Sprva je ta določitev začasna. Ta nosilec o tej začasni določitvi obvesti nosilce, imenovane s strani pristojnih organov vseh držav članic, v katerih se dejavnost opravlja
  .

3.   
  Začasna določitev zakonodaje, ki se uporablja,
  kakor to določa odstavek 2, postane dokončna v dveh mesecih po tem, ko je bil nosilec, ki ga je imenoval pristojni organ zadevne države članice, obveščen o začasni določitvi, razen če je zakonodaja že dokončno določena v skladu z odstavkom 4 ali če vsaj eden od zadevnih nosilcev do konca tega dvomesečnega obdobja obvesti nosilca, ki ga je imenoval pristojni organ države članice stalnega prebivališča, da zaenkrat ne more sprejeti določitve ali da ima o tem drugačno stališče.
  .

4.
     
  Kadar obstaja negotovost glede opredelitve zakonodaje, ki naj se uporablja, in morajo zato nosilci ali organi dveh ali več držav članic vzpostaviti stike, se na zahtevo enega ali več nosilcev, ki so jih imenovali pristojni organ zadevnih držav članic, ali pristojnih organov samih zakonodaja, ki naj se uporablja za zadevno osebo, določi soglasno, ob tem pa se upoštevajo določbe člena 13 osnovne uredbe in ustrezne določbe člena 14 izvedbene uredbe.

Če se stališča zadevnih nosilcev ali pristojnih organov razlikujejo, se ti organi skušajo dogovoriti v skladu z zgoraj določenimi pogoji, ob tem pa se uporabijo določbe člena 6 izvedbene uredbe.

5.
     
  Pristojni nosilec države članice, zakonodaja katere se določi za začasno ali dokončno uporabo, o tej odločitvi nemudoma obvesti zadevno osebo.

6.
     
  Če zadevna oseba ne zagotovi informacij iz odstavka 1, se določbe tega člena uporabijo na pobudo nosilca, ki ga imenuje pristojni organ v državi članici stalnega prebivališča, takoj ko ta izve za okoliščine navedene osebe, po možnosti prek drugega zadevnega nosilca.

Člen 17

Postopek za uporabo člena 15 osnovne uredbe

Pomožni uslužbenec uporabi pravico do izbire iz člena 15 osnovne uredbe med sklenitvijo pogodbe o zaposlitvi. Organ, pooblaščen za sklenitev te pogodbe, obvesti imenovanega nosilca države članice o zakonodaji, za katero se je odločil pomožni uslužbenec.

Člen 18

Postopek za uporabo člena 16(1) osnovne uredbe

Delodajalec ali zadevna oseba zahtevo za uporabo izjem od členov 11 do 15 osnovne uredbe predloži – če je le mogoče, vnaprej – pristojnemu organu ali organu, ki ga pristojni organ imenuje, v državi članici zakonodaje, za katero zadevna oseba prosi, naj se uporablja.

Člen 19

Obveščanje
  zadevnih
  oseb
  in delodajalcev

1.   Pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja se
  določi za uporabo na podlagi naslova II osnovne uredbe
  , zadevno osebo in po potrebi tudi njenega (njene) delodajalca(-ce) obvesti o obveznostih, ki izhajajo iz te zakonodaje. Za izpolnitev formalnosti, ki jih narekuje ta zakonodaja, jim nudi potrebno pomoč.

2.   Pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja se uporablja v skladu z določbo naslova II osnovne uredbe,
  izda zadevni osebi potredilo o veljavni zakonodaji
  ║ ter po potrebi navede datum, do katerega se uporablja in pod katerimi pogoji.
  V izjavi se navedejo plače, ki jih je določil delodajalec.

Člen 20

Sodelovanje med nosilci

1.   
  Ustrezni nosilci ▐ pristojnemu nosilcu države članice, katere zakonodaja se
  na podlagi naslova II osnovne uredbe
  uporablja za neko osebo, sporočijo
  potrebne
  informacije, ki se zahtevajo za določitev
  datuma, ko naj se ta zakonodaja začne uporabljati, in
  prispevkov, ki so jih ta oseba in njen(-i) delodajalec(-lci) dolžni plačati po tej zakonodaji.

2.   Pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja se začne uporabljati za neko osebo, o tem obvesti nosilca države članice, katere zakonodaja je za zadevno osebo nazadnje veljala, in pri tem navede datum, s katerim se ta zakonodaja začne uporabljati.

Člen 21

Obveznosti delodajalca

1.   Delodajalec ║,
  ki ima svoj statutarni sedež ali poslovno enoto zunaj pristojne države članice, je dolžan izpolnjevati vse obveznosti iz zakonodaje, ki se uporablja za delavca, zlasti obveznost plačevanja prispevkov, ki jih ta zakonodaja določa
  , kot če bi imel svoj statutarni sedež ali poslovno enoto v pristojni državi članici
  .

2.   Delodajalec, ki nima
  poslovne enote
  v državi članici, katere zakonodaja se uporablja, ║in zaposleni delavec ║se lahko dogovorita, da slednji v imenu delodajalca izpolnjuje njegove obveznosti v zvezi s plačevanjem prispevkov
  , kar pa ne posega v osnovne obveznosti delodajalca
  . Delodajalec je o takem dogovoru dolžan obvestiti pristojnega nosilca te države članice.

NASLOV III

POSEBNE DOLOČBE ZA RAZLIČNE VRSTE DAJATEV

Poglavje I

Dajatve za bolezen, materinstvo in enakovredne dajatve za očetovstvo

Člen 22

Splošne izvedbene določbe

1.   Pristojni organi
  ali nosilci
  zagotavljajo, da so
  zavarovanim osebam na voljo vse potrebne informacije
  o postopkih in pogojih
  za odobritev
  storitev, kadar so te storitve zagotovljene na ozemlju države članice, ki ni država članica pristojnega nosilca ▐.

2.   Člena 25 in 26 izvedbene uredbe ne vplivata na uporabo nacionalnih določb države članice, ki omogočajo kritje stroškov storitev v razmerah iz odstavka 1, ugodnejše od tistega, ki izhaja iz osnovne uredbe.

3.   Dve ali več držav članic ali njihovi pristojni organi se med seboj lahko dogovorijo o drugih postopkih in podrobnih pravilih za uporabo členov 25, 26 in 27 izvedbene uredbe. Vendar pa v ta namen sklenjeni dogovori ne smejo imeti nezaželenih učinkov na pogoje in zneske kritja stroškov storitev za zadevne osebe, kot bi lahko izhajali iz izvajanja te uredbe. O takih dogovorih je obveščena Upravna komisija.

4.   
  Ne glede na člen 5(a) osnovne uredbe lahko država članica postane odgovorna za stroške storitev v skladu s členom 22 osnovne uredbe samo, če je zavarovana oseba vložila zahtevek za pokojnino v skladu z zakonodajo te države članice ali skladno s členi od 23 do 30 osnovne uredbe, če zavarovana oseba prejema pokojnino v skladu z zakonodajo
  te države članice.

Člen 23

Sistem, ki se uporablja v primeru pluralnosti sistemov v državi članici stalnega ali začasnega prebivališča

Če zakonodaja kraja stalnega ali začasnega prebivališča vsebuje več sistemov zavarovanj za primere bolezni, materinstva ali očetovstva, se v skladu s členi 17, 19(1), 20, 22, 24, 26 in 27 osnovne uredbe uporabljajo določbe zakonodaje o splošnem sistemu za zaposlene delavce.

Člen 24

Stalno prebivališče v državi članici, ki ni pristojna država članica

1.   Za uporabo člena 17 osnovne uredbe se morajo zavarovana oseba ali njeni družinski člani prijaviti pri nosilcu kraja stalnega prebivališča, tako da predložijo dokument, ki potrjuje njihovo pravico do storitev v breme pristojne države članice.

Ta dokument pripravi pristojni nosilec po potrebi na podlagi podatkov, ki jih da na razpolago delodajalec. Če zavarovana oseba ali njeni družinski člani ne predložijo navedenega dokumenta, se nosilec kraja stalnega prebivališča, da bi pridobil potrebne podatke, obrne na pristojnega nosilca.

2.   
  Dokument iz odstavka 1 ostane veljaven, dokler pristojni nosilec ne obvesti nosilca v kraju stalnega prebivališča o njegovem preklicu.

Nosilec kraja stalnega prebivališča pristojnega nosilca obvesti o vsaki prijavi v skladu z določbami iz odstavka 1
  in o vsaki spremembi ali preklicu te prijave
  .

3.   Ta člen se smiselno uporablja za osebe iz členov 22, 24, 25 in 26 osnovne uredbe.

Člen 25

Začasno bivanje v državi članici, ki ni pristojna država članica

1.   Za uporabo člena 19
  osnovne uredbe zavarovana oseba
  izvajalcu zdravstvene oskrbe v državi članici začasnega prebivališča predloži
  dokument
  , ki ga je izdal njen pristojni nosilec in ki potrjuje njeno pravico do storitev.
  Če zavarovana oseba nima takega dokumenta, se nosilec na zahtevo ali sicer po potrebi v kraju začasnega prebivališča za njegovo pridobitev obrne na pristojnega nosilca.

▐

2.   
  Iz tega dokumenta mora biti razvidno, da ima zavarovana oseba pravico do storitev v skladu z merili, določenimi v členu 19 osnovne uredbe, in sicer pod enakimi pogoji, ki veljajo za osebe, zavarovane v skladu z zakonodajo države članice
  začasnega prebivališča.

▐

3.   Storitve iz člena 19(1)
  osnovne uredbe ▐ obsegajo storitve, ki se
  zagotavljajo
  v državi članici začasnega prebivališča v skladu z njeno zakonodajo
  in ki postanejo potrebne iz zdravstvenih razlogov, z namenom,
  da
  se
  zavarovana oseba pred predvidenim koncem začasnega bivanja ne bi bila prisiljena vrniti
  v pristojno državo članico
  , da bi bila deležna potrebnega zdravljenja ║.

▐

4.   Če je zavarovana oseba dejansko nosila
  stroške vseh ali dela
  storitev, zagotovljenih v okviru člena 19
  osnovne uredbe ▐,
  in če zakonodaja, ki jo uporablja nosilec v kraju začasnega prebivališča, predvideva možnost povračila teh stroškov zavarovani osebi, lahko zavarovana oseba
  svoj zahtevek za povračilo naslovi na nosilca kraja začasnega prebivališča.
  V tem primeru
  ji ta nosilec neposredno povrne znesek stroškov, ki ustreza zadevnim storitvam v mejah in pod pogoji stopenj
  povračil
  , ki jih določa njegova zakonodaja.

5.   Če zahtevek za povračilo teh stroškov ni bil neposredno naslovljen na nosilca v kraju začasnega prebivališča, nastale stroške zadevni osebi povrne pristojni nosilec
  v skladu s stopnjami
  povračil, ki jih uporablja nosilec v kraju začasnega prebivališča,
  ali zneski, ki bi se povrnili nosilcu v kraju začasnega prebivališča, če bi se v zadevnem primeru uporabil člen 61 izvedbene uredbe
  .

Nosilec v kraju začasnega prebivališča je pristojnemu nosilcu, ki to zahteva, dolžan zagotoviti potrebne podatke o teh stopnjah
  ali zneskih
  .

6.   Z odstopanjem od
  odstavka 5
  lahko pristojni nosilec nastale stroške povrne v mejah in v skladu s stopenjami, ki jih določa njegova zakonodaja, in sicer
  pod pogojem, da se je zavarovana oseba strinja, da se zanjo uporabi ta določba ▐.

7.
     
  Povračilo, ki ga prejme zavarovana oseba, v nobenem primeru ne sme presegati zneska stroškov, ki jih je ta oseba dejansko imela.

8.   Kadar so stroški veliki, lahko pristojni nosilec zavarovani osebi izplača ustrezen predujem takoj, ko zadevna oseba pri tem nosilcu vloži zahtevek za povračilo.

9.
     
  Odstavki 1–8 se smiselno uporabljajo za družinske člane zavarovane osebe.

Člen 26

Načrtovano zdravljenje

1.   
  Za namene uporabe člena 20(1) osnovne uredbe zavarovana oseba nosilcu v kraju začasnega prebivališča predloži dokument, ki ga izda pristojni nosilec. V tem členu pristojni nosilec pomeni nosilca, ki krije stroške načrtovanega zdravljenja; v primerih iz člena 20(4) in člena 27(5) osnovne uredbe, v katerih se stroški zdravstvenih storitev, ki se zagotovijo v državi članici stalnega prebivališča, povrnejo v pavšalnih zneskih, za pristojnega nosilca velja nosilec v kraju stalnega prebivališča.

2.   
  Če zavarovana
  oseba v pristojni državi članici nima stalnega prebivališča, za dovoljenje
  zaprosi nosilca iz kraja stalnega prebivališča
  , ki to nemudoma posreduje pristojnemu nosilcu
  .

V tem primeru nosilec v kraju stalnega prebivališča z izjavo potrdi, da so pogoji iz drugega stavka člena 20(2) osnovne uredbe v državi stalnega prebivališča izpolnjeni.

Pristojni nosilec lahko dovoljenje zavrne le, če v skladu z oceno nosilca v kraju stalnega prebivališča pogoji iz drugega stavka člena 20(2) osnovne uredbe v državi članici stalnega prebivališča zavarovane osebe niso izpolnjeni ali če se lahko enako zdravljenje zagotovi v pristojni državi članici, in sicer v roku, ki je sprejemljiv z zdravniškega vidika, ob upoštevanju trenutnega zdravstvenega stanja in verjetnega poteka bolezni zadevne osebe.

Pristojni nosilec obvesti nosilca v državi članici stalnega prebivališča o sprejeti odločitvi
  .

Če odgovor ne prispe v petnajstih „koledarskih dneh“ od datuma pošiljanja, se šteje, da je pristojni nosilec dovoljenje izdal.

▐

3.   
  Če zavarovana oseba, ki nima stalnega prebivališča v pristojni državi članici, nujno potrebuje zdravljenje
  življenjskega pomena,
  dovoljenja ni mogoče zavrniti v skladu z drugim stavkom člena 20(2) osnovne uredbe. V takih okoliščinah
  dovoljenje ▐ v imenu pristojnega nosilca
  izda nosilec v kraju stalnega prebivališča
  , ki ║o tem nemudoma obvesti pristojnega nosilca.

Pristojni nosilec je dolžan sprejeti ugotovitve in možnosti zdravljenja v primeru potrebe po nujnem zdravljenju življenjskega pomena, ki jih opredelijo zdravniki, ki jih pooblasti nosilec iz kraja stalnega prebivališča, ki izda dovoljenje.

4.
     
  Med celotnim potekom postopka za izdajo dovoljenja si pristojni nosilec pridržuje pravico, da zavarovano osebo napoti na zdravniški pregled, ki ga opravi zdravnik po njegovi lastni izbiri v državi članici začasnega ali stalnega prebivališča.

5.   
  Nosilec v kraju začasnega prebivališča brez
  poseganja v odločitev glede dovoljenja obvesti pristojnega
  nosilca,
  če
  je z zdravstvenega vidika
  primerno
  dodatno zdravljenje
  , ki ga zajema obstoječe dovoljenje
  .

6.
     
  Brez poseganja v odstavek 7 se smiselno uporablja člen 25(5) in (6) izvedbene uredbe.

7.   
  Če je zavarovana oseba dejansko sama krila stroške ali del stroškov za dovoljene zdravstvene storitve in so stroški, ki jih je pristojni nosilec obvezan povrniti nosilcu v kraju začasnega prebivališča ali zavarovani osebi v skladu z odstavkom 6 (dejanski stroški), nižji od stroškov, ki bi jih moral prevzeti za enako zdravljenje v pristojni državi članici (teoretični stroški), pristojni nosilec na zahtevo zavarovani osebi povrne stroške zdravljenja, ki jih je ta imela, do višine, za katero teoretični stroški presegajo dejanske stroške. Vendar povrnjeni znesek ne sme presegati stroškov, ki jih je zavarovana oseba dejansko imela; lahko se upošteva znesek, ki bi ga zavarovana oseba morala plačati, če bi bila zdravstvena storitev opravljena v pristojni državi članici.

8.   Potne stroške in stroške bivanja
  zavarovane osebe
  , ki so neločljivo povezani z zdravljenjem
  zavarovane
  osebe,
  in po potrebi stroške za osebo,
  ki ga/jo spremlja
  ,
  krije ta
  nosilec,
  kadar je dano dovoljenje v primeru zdravljenja v drugi državi članici. V primeru, da je zavarovanec invalid, bodo za potrebne veljali potni stroški in stroški bivanja za njegovega spremljevalca.

9.   Določbe odstavkov 1-8 se smiselno uporabljajo za družinske člane zavarovane osebe.

Člen 27

Denarne dajatve za nezmožnost za delo v primeru začasnega ali stalnega prebivališča v državi članici, ki ni pristojna država članica.

1.   
  Če zakonodaja pristojne države članice zahteva, da zavarovana oseba predloži potrdilo
  , da bi se ji priznale denarne dajatve v zvezi z nezmožnostjo za delo na podlagi člena 21(1)
  osnovne
  uredbe, zavarovana oseba zdravnika v državi članici stalnega prebivališča, ki je ugotovil njeno zdravstveno stanje, zaprosi za potrditev njene nezmožnosti za delo
  in verjetno trajanje nezmožnosti.

2.   Zavarovana oseba pošlje
  potrdilo
  pristojnemu nosilcu
  v roku, ki ga določa zakonodaja pristojne države članice.

3.
     
  Če lečeči zdravniki v državi članici stalnega prebivališča ne izdajajo potrdil o nezmožnosti za delo in če so le-ta zahtevana v skladu z zakonodajo pristojne države članice, zadevna oseba vloži zahtevek neposredno pri nosilcu v kraju stalnega prebivališča. Ta nosilec nemudoma poskrbi, da se nezmožnost za delo zdravstveno oceni in da se sestavi potrdilo iz odstavka 1. Potrdilo se takoj posreduje pristojnemu nosilcu.

4.   Predložitev dokumenta iz odstavkov
  1, 2 in 3
  zavarovane osebe ne odvezuje od izpolnjevanja obveznosti, določenih z veljavno zakonodajo, zlasti obveznosti do njenega delodajalca.
  Delodajalec in/ali pristojni nosilec lahko po potrebi zaposlenega pozove k dejavnostim, namenjenim spodbujanju in podpiranju vrnitve zavarovane osebe v delovno okolje.

▐

5.   Na zahtevo pristojnega nosilca ali v primerih iz odstavka 3 nosilec kraja stalnega prebivališča po potrebi zavarovano osebo napoti na zdravniški pregled, kot če bi bila ta zavarovana pri njem. Podatki iz poročila zdravnika, ki je opravil pregled, navajajo zlasti verjetno trajanje nezmožnosti za delo; nosilec kraja stalnega prebivališča jih pošlje pristojnemu nosilcu v treh delovnih dneh po datumu pregleda.

▐

6.
     
  Pristojni nosilec ohrani možnost, da zavarovanca napoti na zdravniški pregled k zdravniku po svoji izbiri.

7.   
  Brez poseganja v drugi stavek člena 21(1) osnovne uredbe pristojni nosilec izplača denarne dajatve neposredno zadevni osebi in
  po potrebi
  o tem obvesti nosilca v kraju stalnega prebivališča. ▐

8.   Za uporabo člena 21(1) osnovne uredbe so navedbe potrdila o nezmožnosti za delo zavarovane osebe, ki je bilo izdelano v drugi državi članici na podlagi zdravniških ugotovitev zdravnika, ki je opravil pregled,, obvezne za pristojnega nosilca, s pridržkom, če obstajajo zlorabe.

9.   Če ║pristojni nosilec sklene zavrniti izplačilo denarnih dajatev,
  o tej odločitvi obvesti zavarovano osebo
  , hkrati pa še nosilca v kraju stalnega prebivališča.

10.   Določbe odstavkov 1-9 se smiselno uporabljajo, kadar zavarovana oseba začasno prebiva v državi članici, ki ni pristojna država članica.

Člen 28

Denarne dajatve za dolgotrajno oskrbo v primeru stalnega ali začasnega prebivanja v državi članici, ki ni pristojna država članica.

1.
     
  Da bi zavarovani osebi lahko bile priznane denarne dajatve v zvezi z dolgotrajno oskrbo na podlagi člena 21(1) osnovne uredbe, ta vloži zahtevek pri pristojnemu nosilcu. Pristojni nosilec o tem po potrebi obvesti nosilca v kraju stalnega prebivališča.

2.
     
  Nosilec v kraju stalnega prebivališča na zahtevo pristojnega nosilca preuči zdravstveno stanje zavarovane osebe s stališča njene potrebe po dolgotrajni oskrbi. Pristojni nosilec posreduje nosilcu v kraju stalnega prebivališča vse potrebne informacije za zadevno preučitev.

3.
     
  Da bi opredelil stopnjo potrebe po dolgotrajni oskrbi, ima pristojni nosilec pravico, da zavarovano osebo napoti na zdravniški pregled k zdravniku ali drugemu strokovnjaku po svoji lastni izbiri.

4.
     
  Pri tem se smiselno uporablja člen 27(7) izvedbene uredbe.

5.
     
  Odstavki 1 do 4 se smiselno uporabljajo, če zavarovana oseba začasno prebiva v državi članici, ki ni pristojna država članica.

6.
     
  Odstavki 1 do 5 se smiselno uporabljajo za družinske člane zavarovane osebe.

Člen 29

Uporaba člena 28 osnovne uredbe

Če država članica, v kateri je bil bivši obmejni delavec nazadnje zaposlen, ni več pristojna država članica in če bivši obmejni delavec ali njegov družinski član potuje v to državo, da bi prejel storitve v skladu s členom 28 osnovne uredbe, bivši obmejni delavec ali njegov družinski član nosilcu v kraju začasnega prebivališča predloži dokument, ki ga je izdal pristojni nosilec.

Člen 30

Prispevki upokojencev

▐

Če oseba pokojnino prejema od več kot ene države članice
  , znesek prispevkov, ki se odtegnejo od
  vseh izplačanih
  pokojnin, nikakor ne sme presegati zneska, ki bi ga bila dolžna plačati oseba z
  enakim zneskom pokojnin
  ,
  prejetim od pristojne države članice
  .

Člen 31

Uporaba člena 34 osnovne uredbe

1.   
  Pristojni nosilec ▐ zadevno osebo obvesti o
  določbi iz člena 34 osnovne uredbe glede preprečitve prekrivanja dajatev
  . Uporaba takšnih pravil
  mora
  osebi, ki nima stalnega prebivališča
  v pristojni državi članici
  , zagotavljati pravico do
  dajatev v obsegu, ki je najmanj enak
  celotnemu obsegu ali vrednosti
  , do katere bi bila upravičena, če bi imela v tej državi stalno prebivališče.

2.
     
  Pristojni nosilec o izplačilu denarnih dajatev za dolgotrajno oskrbo obvesti tudi nosilca v kraju stalnega ali začasnega prebivališča, če zakonodaja, ki jo uporablja slednji nosilec, predvideva storitve dolgotrajne oskrbe, ki so navedene na seznamu iz člena 34(2) osnovne uredbe.

3.
     
  Po prejemu podatkov iz odstavka 2 nosilec v kraju stalnega ali začasnega prebivališča nemudoma obvesti pristojnega nosilca o storitvah dolgotrajne oskrbe, ki so predvidene za enak namen, za katerega jih odobri zadevni osebi v skladu s svojo zakonodajo, ter o stopnji povračila.

4.   Upravna komisija po potrebi sprejme ukrepe za uporabo tega člena.

Člen 32

Posebni izvedbeni ukrepi

1.   
  Za države članice iz Priloge II določbe poglavja 1 naslova III
  osnovne uredbe
  , ki se nanašajo na zdravstvene storitve, ▐ veljajo za osebe, ki so do storitev upravičene izključno v skladu s posebnim sistemom, ki se uporablja za javne uslužbence
  , in sicer le v tam določenem obsegu. Nosilec v drugi državi članici zgolj na podlagi tega ni odgovoren za kritje stroškov storitev ali denarnih dajatev, ki so bile zagotovljene tem osebam ali njihovim družinskim članom
  .

2.   Ne glede na določbe odstavka 1 se člen 23 osnovne uredbe uporablja za vse osebe, ki prejemajo hkrati pokojnino v skladu s sistemom, ki velja za javne uslužbence države članice, omenjene v Prilogi II, in pokojnino v skladu z zakonodajo druge države članice.

3.   Ukrepe za praktično uporabo odstavkov 1 in 2 sprejme Upravna komisija.

Poglavje II

Dajatve za nezgode pri delu in poklicne bolezni

Člen 33

Pravica do storitev in denarnih dajatev v primeru stalnega ali začasnega bivanja v državi članici, ki ni pristojna država članica

Za namen uporabe člena 36(1) osnovne uredbe se smiselno uporabljajo postopki, določeni v členih od 24 do 27 izvedbeneuredbe.

▐

Člen 34

Sodelovanje med nosilci v primeru nezgode pri delu ali poklicne bolezni, ki nastopi v državi članici, ki ni pristojna država članica

1.   Kadar se nezgoda pri delu zgodi ali poklicna bolezen zdravniško ugotovi prvič na ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica, je treba nezgodo pri delu ali poklicno bolezen prijaviti v skladu z določbami zakonodaje pristojne države članice, ne da bi to vplivalo na pravne določbe, ki veljajo na ozemlju države članice, kjer se je nezgoda pri delu zgodila ali kjer je bila poklicna bolezen prvič zdravniško ugotovljena, ki se v takem primeru še naprej uporabljajo. To obvestilo se pošlje pristojnemu nosilcu, kopija pa nosilcu kraja stalnega prebivališča ali nosilcu kraja začasnega prebivališča.

2.   Nosilec države članice, na katere ozemlju je prišlo do nezgode pri delu ali je bila prvič zdravniško ugotovljena poklicna bolezen, pristojnemu nosilcu pošlje zdravniška potrdila, izdelana na tem ozemlju, in na njegovo zahtevo tudi vse ustrezne podatke.

3.   Če v primeru nezgode med potovanjem po ozemlju države članice, ki ni pristojna država članica, obstajajo razlogi za izvedbo preiskave na ozemlju prve države članice, lahko pristojni nosilec v ta namen imenuje preiskovalca in o tem obvesti organe te države članice. Ti organi preiskovalcu pomagajo zlasti tako, da imenujejo osebo, ki mu pomaga pri pregledu uradnih poročil in vseh drugih dokumentov, povezanih z nezgodo.

4.   Ob koncu zdravljenja se pristojnemu nosilcu pošlje podrobno poročilo, ki so mu priložena zdravniška potrdila o trajnih posledicah nezgode ali bolezni ter zlasti o trenutnem stanju in okrevanju ali stabilizaciji zdravstvenega stanja. Ustrezne honorarje po potrebi plača nosilec kraja stalnega prebivališča ali nosilec kraja začasnega prebivališča po stopnji, ki jo uporablja ta nosilec, vendar se zaračunajo pristojnemu nosilcu.

5.   Pristojni nosilec nosilca kraja stalnega prebivališča ali nosilca kraja začasnega prebivališča na njegovo zahtevo obvesti o odločitvi, ki določa datum okrevanja ali stabilizacije zdravstvenega stanja, in po potrebi o odločitvi v zvezi z dodelitvijo pokojnine.

Člen 35

Izpodbijanje poklicne narave nezgode ali bolezni

1.   Kadar pristojni nosilec izpodbija uporabo zakonodaje o nezgodah pri delu in poklicnih boleznih v okviru člena 36(2) osnovne uredbe, o tem nemudoma obvesti nosilca kraja stalnega prebivališča ali nosilca kraja začasnega prebivališča, ki je zagotovil storitve, za katere se torej šteje, da spadajo v zdravstveno zavarovanje.

2.   Kadar glede tega pride do dokončne odločitve, pristojni nosilec o tem nemudoma obvesti nosilca kraja stalnega prebivališča ali nosilca kraja začasnega prebivališča, ki je zagotovil storitve. Ta nosilec še naprej zagotavlja storitve iz naslova zdravstvenega zavarovanja, če je zaposleni ali samozaposleni delavec do tega upravičen in ko ne gre za nezgodo pri delu ali poklicno bolezen. V nasprotnem primeru se storitve, ki jih je zadevna oseba dobila iz naslova zdravstvenega zavarovanja, po prvi zdravniški ugotovitvi nezgode ali bolezni upoštevajo kot storitve za nezgode pri delu ali poklicno bolezen.

Člen 36

Postopek v primeru izpostavljenosti tveganjem za nastanek poklicne bolezni v več državah članicah

1.   V primeru iz člena 38 osnovne uredbe se obvestilo o poklicni bolezni pošlje bodisi pristojnemu nosilcu za poklicne bolezni v državi, v skladu z zakonodajo katere je oseba, ki trpi za boleznijo, zadnjič opravljala dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno bolezen, bodisi nosilcu v kraju stalnega prebivališča, ki to obvestilo pošlje ║ pristojnemu nosilcu.

Če ta nosilec ugotovi, da se je dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno poklicno bolezen, nazadnje izvajala po zakonodaji druge države članice, pošlje obvestilo in spremne dokumente ustreznemu nosilcu te države članice.

2.   Kadar nosilec države članice, v skladu z zakonodajo katere je oseba, ki trpi za boleznijo, nazadnje opravljala dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno poklicno bolezen, ugotovi, da ta oseba ali njeni preživeli nasledniki ne izpolnjujejo pogojev te zakonodaje, nosilcu države članice, v skladu z zakonodajo katere je ta oseba predhodno opravljala dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno poklicno bolezen, nemudoma pošlje obvestilo in vse spremne dokumente, vključno z ugotovitvami in poročili o zdravniških pregledih, ki jih je izvedel prvi nosilec, ter kopijo odločitve iz drugega pododstavka.

O svoji odločitvi hkrati obvesti zavarovano osebo in pri tem navede zlasti razloge za zavrnitev dajatev, pravna sredstva in roke za pritožbo ter datum, ko je bila zadeva poslana nosilcu države članice, v skladu z zakonodajo katere je zavarovana oseba predhodno izvajala dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno poklicno bolezen.

3.   Po potrebi se je treba po enakem postopku vrniti nazaj do ustreznega nosilca države članice, v skladu z zakonodajo katere je oseba, ki trpi za boleznijo, prvič izvajala dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno poklicno bolezen.

Člen 37

Izmenjava podatkov med nosilci in izplačilo predujmov v primeru pritožbe zoper odločitev o zavrnitvi zahtevka

1.   V primeru pritožbe zoper odločitev o zavrnitvi zahtevka, ki jo sprejme nosilec ene od držav članic, v skladu z zakonodajo katerih je oseba, ki trpi za boleznijo, izvajala dejavnost, ki bi lahko povzročila zadevno poklicno bolezen, je ta nosilec dolžan o tem obvestiti nosilca, ki mu je bilo obvestilo poslano po postopku iz člena 36(2) izvedbene uredbe, in ga naknadno obvestiti o dokončno sprejeti odločitvi.

2.   Če je bila pravica do dajatev pridobljena po zakonodaji, ki jo uporablja nosilec, ki mu je bilo poslano zadevno obvestilo, ta nosilec izplača predujme v višini zneska, ki se po potrebi določi po posvetovanju z nosilcem, ki je izdal odločitev, zoper katero je bila vložena pritožba. Ta nosilec povrne znesek izplačanih predujmov, če je v skladu z rezultatom pritožbe dolžan zagotoviti storitve. Ta znesek se nato odšteje od zneska dajatev, izplačljivih zadevni osebi, po postopku iz člena 71 izvedbene uredbe.

Člen 38

Poslabšanje poklicne bolezni

V primerih iz člena 39 osnovne uredbe je prosilec nosilcu države članice, pri katerem uveljavlja pravice do dajatev, dolžan dati vse podatke o predhodno odobrenih dajatvah za zadevno poklicno bolezen. Ta nosilec se za pridobitev vseh podatkov, za katere meni, da so potrebni, lahko obrne na vse druge predhodno pristojne nosilce.

Člen 39

Ocenitev stopnje nezmožnosti v primeru nezgode pri delu ali poklicne bolezni, ki se je zgodila prej ali pozneje

║ Za uporabo člena 40(3) osnovne uredbe je nosilec, pristojen za prejšnjo ali poznejšo nezmožnost za delo, ali organ, ki ga je imenoval pristojni organ zadevne države članice, kadar je do prejšnje ali poznejše nezmožnosti za delo prišlo zaradi nezgode, ki se je zgodila, ko je za zadevno osebo veljala zakonodaja države članice, ki nezmožnosti za delo ne razlikuje glede na njihov izvor, na zahtevo pristojnega nosilca druge države članice dolžan predložiti podatke o stopnji prejšnje ali poznejše nezmožnosti za delo ter, če je to mogoče, podatke, ki omogočajo ugotovitev, ali je nezmožnost za delo posledica nezgode pri delu v smislu zakonodaje, ki jo uporablja nosilec druge države članice.

Pristojni nosilec v takšnih primerih za pridobitev pravice do dajatev in za določitev zneska dajatev v skladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja, upošteva stopnjo nezmožnosti za delo, ki jo povzročijo ti prejšnji ali poznejši primeri.

Člen 40

Predložitev in proučitev zahtevkov za pokojnine ali dopolnilne dodatke

1.   Da bi zaposleni ali samozaposleni delavec ali njegovi preživeli nasledniki s stalnim prebivališčem na ozemlju druge države članice uživali pokojnino ali dopolnilne dodatke po zakonodaji države članice, morajo nasloviti zahtevek bodisi na pristojnega nosilca bodisi na nosilca kraja stalnega prebivališča, ki jo pošlje pristojnemu nosilcu. Zahtevek, ki mu morajo biti priložena zahtevana dokazila, mora biti izdelan v skladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja pristojni nosilec.

2.   Pristojni nosilec svojo odločitev prosilcu sporoči neposredno ali prek organa za zvezo pristojne države. Kopijo navedene odločitve naslovi na organ za zvezo države članice, na katere ozemlju ima prosilec stalno prebivališče.

Člen 41

Posebni izvedbeni ukrepi

Določbe poglavja 2 naslova III osnovne uredbe, ki se nanašajo na storitve, ne veljajo za osebe, ki so upravičene do storitev izključno v skladu s posebnim sistemom, ki se uporablja za javne uslužbence države članice, navedene v Prilogi II izvedbene uredbe.

Poglavje III

Posmrtnine

Člen 42

Zahtevek za posmrtnine

Za uporabo členov 42 in 43 osnovne uredbe je treba zahtevek za posmrtnine nasloviti na nosilca kraja stalnega prebivališča prosilca.

Poglavje IV

Dajatve za invalidnost ter starostne in družinske pokojnine

Člen 43

Izračun dajatve

1.   Za izračun teoretičnega zneska in dejanskega zneska dajatve v skladu s členom 52(1)(b)
  osnovne uredbe
  se uporabljajo pravila iz člena 12(3),(4)
  ,
  (5)
  in (6) izvedbene
  uredbe.

2.   Kadar dobe prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja niso bile upoštevane v skladu s členom 12(3) izvedbene uredbe, nosilec države članice, v skladu z zakonodajo katere so bile te dobe dopolnjene, zanje izračuna ustrezni znesek v skladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja. Dejanski znesek dajatve, izračunan v skladu s členom 52(1)(b) osnovne uredbe, se poveča za znesek, ki ustreza dobam prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja.

3.   Nosilec vsake države članice v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja, izračuna izplačljivi znesek, ki ustreza dobam prostovoljnega zavarovanja ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja in ki v skladu s členom 53(3)(c) osnovne uredbe ni podvržen klavzulam o odpravi, zmanjšanju ali začasni opustitvi dajatev druge države članice.

Kadar pristojni nosilec tega zneska ne more neposredno določiti zaradi zakonodaje, na podlagi katere so zavarovalnim dobam dodeljene različne vrednosti, se lahko določi nominalni znesek. Upravna komisija predpiše načine za določitev tega nominalnega zneska.

▐

Člen 44

Upoštevanje obdobja vzgoje otroka

1.
     
  Za namene tega člena „obdobje vzgoje otroka“ pomeni katero koli obdobje, ki je v okviru pokojninske zakonodaje države članice referenčno obdobje ali ki izključno zaradi vzgoje otroka zagotavlja dodatek k pokojnini, ne glede na uporabljen način izračuna teh obdobij ter na to, ali nastanejo med vzgojo otroka ali pa se upoštevajo za nazaj.

2.
     
  Kadar na podlagi zakonodaje države članice, ki je pristojna glede na naslov II osnovne uredbe, ni upoštevano obdobje vzgoje otroka, je nosilec države članice, katere zakonodaja je v skladu z naslovom II osnovne uredbe veljala za zadevno osebo, ker je opravljala dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe na dan, ko se je obdobje vzgoje zadevnega otroka začelo upoštevati, še naprej pristojen za upoštevanje tega obdobja kot obdobja vzgoje otroka po lastni zakonodaji, kakor da je vzgoja tega otroka potekala na njegovem ozemlju.

3.
     
  Odstavek 2 ne velja, če zaradi opravljanja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti v drugi državi članici za zadevno osebo začne veljati zakonodaja te države.

Člen 45

Zahtevek za dajatve

1.   Da bi bil prosilec deležen dajatev
  po zakonodaji vrste A
  v skladu s členom 44(2)
  osnovne uredbe
  , svoj zahtevek naslovi na nosilca v državi članici, katere zakonodaja je zanj veljala v trenutku, ko je prišlo do nezmožnosti za delo, ki ji je sledila invalidnost ali poslabšanje te invalidnosti,
  ali na nosilca v kraju stalnega prebivališča, ki zahtevek posreduje prvemu nosilcu
  .

2.   Če so bile odobrene denarne dajatve za bolezni, se mora datum prenehanja obdobja odobritve teh dajatev po potrebi upoštevati kot datum vložitve zahtevka za pokojnino.

3.   V primeru iz člena 47(1)(b) osnovne uredbe nosilec, pri katerem je bila zadevna oseba nazadnje zavarovana, nosilcu, prvotno pristojnemu za izplačilo dajatev, sporoči znesek in datum začetka zagotavljanja dajatev po zakonodaji, ki jo uporablja. Od tega datuma naprej se dajatve, dodeljene pred poslabšanjem invalidnosti, ukinejo ali zmanjšajo na znesek dodatka iz člena 47(2) osnovne uredbe.

4.   V primerih, ki niso navedeni v
  odstavku 1
  , prosilec svoj zahtevek naslovi ║na nosilca v kraju stalnega prebivališča ║ ali na nosilca v državi članici, katere zakonodaja se je ║ nazadnje uporabljala.
  Če za zadevno osebo nikoli ni veljala zakonodaja, ki jo nosilec v kraju stalnega prebivališča uporablja, ta nosilec zahtevek posreduje nosilcu v državi članici, katere zakonodaja se je nazadnje uporabljala
  .

5.   Datum vložitve zahtevka velja za vse zadevne nosilce.

6.   Z odstopanjem od odstavka 5, če prosilec v svojem zahtevku ni navedel vseh zavarovalnih dob ali obdobij bivanja, dopolnjenih v okviru zakonodaje drugih držav članic, čeprav je bil k temu izrecno pozvan, se datum, ko prosilec dopolni svoj prvotni zahtevek ali vloži nov zahtevek z navedbo manjkajočih dob, upošteva kot datum vložitve zahtevka pri nosilcu, ki uporablja zadevno zakonodajo, ob upoštevanju ugodnejših določb te zakonodaje.

▐

Člen 46

Dokazila in podatki, ki jih prosilec priloži zahtevku

1.   Prosilec zahtevek vloži v skladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja nosilec iz člena 45(1)
  ali
  (4) izvedbene uredbe, ter mu priloži ▐ dokazila
  , ki jih zahteva ta zakonodaja
  . Prosilec
  predvsem predloži vse razpoložljive ustrezne podatke in podporne dokumente, ki se nanašajo na zavarovalne dobe (nosilci, identifikacijske številke), dobe zaposlitve (delodajalci) ali samozaposlitve (narava in kraj dejavnosti) ter prebivanja (naslove), ki so morebiti dopolnjene po drugi zakonodaji, in tudi dolžino teh dob
  .

2.   Če prosilec v skladu s členom 50(1)
  osnovne uredbe
  zaprosi za odlog dodelitve dajatev za starost ▐ po zakonodaji ene ali več držav članic, mora
  to v svojem zahtevku omeniti in
  pri tem navesti zakonodajo, po kateri prosi za odlog ▐.
  Da bi prosilec to pravico lahko uveljavil, mu zadevni nosilci na zahtevo prosilca sporočijo vse razpoložljive podatke, da bi ga tako seznanili s posledicami sočasne ali zaporedne dodelitve dajatev, za katere se lahko poteguje.

3.
     
  Če prosilec v skladu z zakonodajo določene države članice umakne zahtevek za dajatve, se to ne upošteva kot sočasen umik zahtevka za dajatve v skladu z zakonodajo drugih držav članic.

Člen 47

Proučitev zahtevkov s strani nosilcev

1.   
  Nosilec, ki se mu
  v skladu z določbami člena 45(1) ali (4) izvedbene uredbe predloži ali posreduje
  zahtevek za dajatve, je v nadaljnjem besedilu imenovan „nosilec
  za stike
  “.
  Nosilec v kraju stalnega prebivališča ni nosilec za stike, če za zadevno osebo ni nikoli veljala zakonodaja, ki jo uporablja ta nosilec.

Poleg preučitve zahtevka za dajatve po zakonodaji, ki jo uporablja, ta nosilec za stike spodbuja izmenjavo podatkov, obvešča o odločitvah in dejavnostih, ki jih zadevni nosilci potrebujejo za preučitev zahtevka, na zahtevo prosilca pa temu sporoči vsakršne podatke, pomembne za preučitev z vidika Skupnosti, ter ga obvešča o napredku.

2.   V primeru iz člena 44(3) osnovne uredbe nosilec, ki prouči zahtevek, vse podatke o zadevni osebi pošlje nosilcu, pri katerem je bila slednja predhodno zavarovana in ki nato sam prouči dokumentacijo.

3.   Členi od 48 do 52 se ne uporabljajo za proučitev zahtevkov iz člena 44 osnovne uredbe.

4.   
  V primerih
  , ki niso
  tisti iz odstavka 2
  , nosilec
  za stike
  vsem zadevnim nosilcem nemudoma pošlje zahtevke za dajatve
  in vse razpoložljive dokumente ter po potrebi dokumente, ki jih je prosilec predložil
  , da bi ▐ lahko
  sočasno začeli s preučitvijo zahtevka. Nosilec za stike drugim nosilcem
  sporoči zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, za katera velja njegova zakonodaja. Navede tudi dokumente, ki jih bo treba predložiti pozneje, in čim prej dopolni zahtevek
  .

5.   
  Vsak od zadevnih nosilcev
  nosilcu ▐
  za stike in drugim zadevnim nosilcem čim prej sporoči
  zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, dopolnjene po zakonodaji, ki jo
  uporablja
  . ▐

6.   
  Vsak
  od zadevnih nosilcev izračuna ▐ znesek dajatev v skladu
  s členom 52 osnovne uredbe
  ter
  nosilcu za stike in ostalim zadevnim nosilcem
  sporoči
  to odločitev
  ,
  znesek dajatev, ki jih je treba izplačati, in vse podatke,
  ki
  se zahtevajo za namene členov od 53 do 55 osnovne uredbe
  .

7.   
  Če
  nosilec ▐ na podlagi podatkov iz
  odstavkov 4 in 5 tega člena
  ugotovi, da
  se uporablja člen
  46(2) ali
  člen
  57(2) ali (3)
  osnovne uredbe
  , o tem obvesti
  nosilca za stike in
  druge zadevne nosilce.

▐

Člen 48

Sporočanje odločitev prosilcu

1.   Vsak nosilec prosilcu sporoči odločitev, ki jo
  je sprejel
  v skladu z zakonodajo, ki se uporablja. Vsaka odločitev določa tudi pravna sredstva in roke za pritožbe.
  Potem, ko je bil nosilec za stike obveščen o vseh odločitvah, ki jih je sprejel posamezni
  nosilec
  , pošlje
  prosilcu in
  ostalim zadevnim nosilcem
  povzetek teh odločitev.
  Vzorec povzetka pripravi Upravna komisija. Povzetek se
  pošlje
  prosilcu v jeziku nosilca ali na zahtevo prosilca v vsakem jeziku, ki ga je ta izbral in je v skladu s členom 290 Pogodbe priznan kot uradni jezik institucij Skupnosti
  .

2.   
  Kadar prosilec po prejemu povzetka meni, da se je v njegove pravice poseglo z medsebojnim vplivom odločitev, ki sta jih sprejela dva ali več nosilcev, ima prosilec pravico do pregleda odločitev zadevnih nosilcev v rokih, ki jih določa zadevna nacionalna zakonodaja. Rok začne teči na dan, ko je bil povzetek prejet. Prosilec je o rezultatu pregleda pisno obveščen.

Člen 49

Določitev stopnje invalidnosti

1.   V primeru uporabe določb člena 46(3) osnovne uredbe je za sprejetje odločitve o stanju invalidnosti prosilca pooblaščen samo nosilec, ki prouči zahtevek. To odločitev sprejme takoj, ko lahko ugotovi, ali so pogoji za pridobitev pravice, določeni z zakonodajo, ki jo uporablja, izpolnjeni, po potrebi ob upoštevanju določb členov 6 in 51 osnovne uredbe. To odločitev nemudoma sporoči drugim zadevnim nosilcem.

Če pogoji za pridobitev pravice, ki ne spadajo med pogoje v zvezi s stanjem invalidnosti in kot jih določa zakonodaja, ki jo nosilec uporablja, niso izpolnjeni, nosilec, ki prouči zahtevek, ob upoštevanju določb členov 6 in 51 osnovne uredbe o tem nemudoma obvesti pristojnega nosilca države članice, katere zakonodaja je za prosilca nazadnje veljala. Ta nosilec je pooblaščen za sprejetje odločitve o stanju invalidnosti prosilca, če so izpolnjeni pogoji za pridobitev pravice, določeni z zakonodajo, ki jo nosilec uporablja; to odločitev nemudoma sporoči drugim zadevnim nosilcem.

2.   Po potrebi se je treba za pridobitev pravice pod enakimi pogoji vrniti nazaj do nosilca, pristojnega za invalidnost, države članice, katere zakonodaja je za prosilca veljala najprej.

3.   Kadar se določbe člena 46(3)
  osnovne uredbe
  ne uporabljajo, ima vsak nosilec
  v skladu s svojo zakonodajo
  možnost, da prosilca napoti na zdravniški pregled k zdravniku
  ali drugemu strokovnjaku
  po svoji izbiri, da se tako ugotovi stopnja invalidnosti. Vendar pa nosilec države članice dokumente in zdravniške izvide ter administrativne podatke, ki jih pridobi od nosilcev drugih držav članic, upošteva, kot če bi bili pripravljeni v njegovi državi članici.

▐

Člen 50

Začasna predplačila in predujmi dajatev

1.   Ne glede na člen 7 te uredbe vsak nosilec, ki med preučevanjem zahtevka za dajatve ugotovi, da ima prosilec pravico do neodvisne dajatve po zakonodaji, ki jo ta nosilec uporablja v skladu s členom 52(1)(a) osnovne uredbe, to dajatev nemudoma izplača. To izplačilo se obravnava kot začasno, če lahko na dodeljeni znesek vpliva rezultat postopka proučitve zahtevka.

2.   Če prosilcu v skladu z odstavkom 1 ni mogoče začasno izplačati nobene dajatve, vendar iz prejetih podatkov izhaja, da je neka pravica pridobljena v okviru člena 52(1)(b) osnovne uredbe, mu nosilec, ki prouči zahtevek, izplača izterljiv predujem, katerega znesek je čim bližji znesku, ki mu bo verjetno dodeljen ob uporabi člena 52(1)(b) osnovne uredbe.

3.   
  Vsak nosilec
  , ki je dolžan izplačati začasne dajatve
  ali predujem
  v skladu z odstavkom 1 ali 2, o tem nemudoma obvesti prosilca ter ga pri tem izrecno opozori na začasno naravo sprejetega ukrepa in na
  pravice do pritožbe v skladu z njegovo zakonodajo
  .

Člen 51

Novi izračun dajatev

1.   V primeru novega izračuna dajatev ob uporabi členov 48(3) in (4), 50(4) in 59(1) osnovne uredbe se člen 50 izvedbene uredbe uporablja smiselno.

2.   V primeru novega izračuna, odprave ali začasne opustitve dajatve nosilec, ki je sprejel to odločitev, o tem nemudoma v skladu s postopkom iz člena 3(4) do (7) izvedbene uredbe obvesti zadevno osebo in vse nosilce, pri katerih ima zadevna oseba pravico do dajatve.

Člen 52

Ukrepi za
  pospešitev postopka izračuna
  dajatev

1.   
  Da se olajša in pospeši preučitev zahtevkov in izplačilo dajatev, nosilci, katerih zakonodaja velja za zadevno osebo:

| a) | z nosilci drugih držav članic izmenjajo ali jim zagotovijo elemente za identifikacijo oseb, ki uporabo ene nacionalne zakonodaje zamenjajo z drugo, in skupaj poskrbijo, da se ti identifikacijski elementi hranijo in so ustrezni, v nasprotnem primeru pa tem osebam zagotovijo sredstva za neposreden dostop do njihovih identifikacijskih elementov; |
| --- | --- |

a)

z nosilci drugih držav članic izmenjajo ali jim zagotovijo elemente za identifikacijo oseb, ki uporabo ene nacionalne zakonodaje zamenjajo z drugo, in skupaj poskrbijo, da se ti identifikacijski elementi hranijo in so ustrezni, v nasprotnem primeru pa tem osebam zagotovijo sredstva za neposreden dostop do njihovih identifikacijskih elementov;

| b) | dovolj zgodaj pred minimalno starostjo, pri kateri začne teči pravica do pokojnine, ali pred naknadno določeno starostjo s strani nosilcev, katerih zakonodaja velja za zadevno osebo, z zadevno osebo in nosilci drugih držav članic izmenjajo ali jim posredujejo informacije (dopolnjene dobe ali druge pomembne elemente) glede pravic do pokojnine oseb, ki uporabo ene zakonodaje zamenjajo z drugo, v nasprotnem primeru pa tem osebam sporočijo ali jim zagotovijo sredstva, s pomočjo katerih se lahko seznanijo s pričakovanimi pravicami do dajatve. |
| --- | --- |

b)

dovolj zgodaj pred minimalno starostjo, pri kateri začne teči pravica do pokojnine, ali pred naknadno določeno starostjo s strani nosilcev, katerih zakonodaja velja za zadevno osebo, z zadevno osebo in nosilci drugih držav članic izmenjajo ali jim posredujejo informacije (dopolnjene dobe ali druge pomembne elemente) glede pravic do pokojnine oseb, ki uporabo ene zakonodaje zamenjajo z drugo, v nasprotnem primeru pa tem osebam sporočijo ali jim zagotovijo sredstva, s pomočjo katerih se lahko seznanijo s pričakovanimi pravicami do dajatve.

2.   Za namene uporabe odstavka 1
  Upravna komisija določi elemente informacij, ki naj se izmenjajo ali dajo na razpolago, in ob upoštevanju značilnosti nacionalnih pokojninskih sistemov, njihove administrativne in tehnične organizacije ter tehnoloških sredstev
  ,
  ki so jim na voljo
  ,
  vzpostavi ustrezne postopke in mehanizme. Upravna komisija zagotovi izvajanje teh pokojninskih shem z organizacijo pregleda sprejetih ukrepov in njihove uporabe
  .

3.
     
  Za namene uporabe odstavka 1 bi moral nosilec v prvi državi članici, v kateri oseba dobi osebno identifikacijsko številko (PIN) za namene upravljanja socialne varnosti, prejeti zgoraj navedene podatke.

▐

Člen 53

Usklajevalni ukrepi v državi članici

1.   Kadar nacionalna zakonodaja
  brez poseganja v člen 51 osnovne uredbe
  vsebuje pravila za določitev pristojnega nosilca
  ali veljavnega sistema oziroma dodelitev zavarovalnih dob k določenemu sistemu
  , se ta pravila uporabljajo samo ob upoštevanju zavarovalnih dob, dopolnjenih v skladu z zakonodajo te države članice.

2.   Če nacionalna zakonodaja vsebuje pravila za koordinacijo med posebnimi sistemi, ki se uporabljajo za javne uslužbence, in splošnim sistemom za zaposlene delavce, na ta pravila ne vplivajo določbe osnovne uredbe in izvedbene uredbe.

Poglavje V

Dajatve za brezposelnost

Člen 54

Seštevanje dob in
  izračun dajatev

1.
     
  Za člen 61 osnovne uredbe se smiselno uporablja člen 12(1) izvedbene uredbe. Brez poseganja v osnovne obveznosti zadevnih nosilcev lahko zadevna oseba pristojnemu nosilcu predloži dokument, ki ga je izdal nosilec v državi članici, katere zakonodaja je veljala za zadevno osebo v času opravljanja njene zadnje zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, in v katerem bodo navedene dobe, dopolnjene po tej zakonodaji.

2.   Za uporabo člena 62(3) osnovne uredbe pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja je veljala za zadevno osebo v času opravljanja njene zadnje zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, nosilcu kraja stalnega prebivališča na njegovo zahtevo sporoči vse potrebne elemente za izračun dajatev za brezposelnost, zlasti znesek prejete plače ali prihodka od dela.

▐

3.   Za uporabo člena 62 osnovne uredbe in ne glede na člen 63 navedene uredbe pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja določa, da se izračun dajatev spreminja s številom družinskih članov, upošteva tudi družinske člane zadevne osebe, ki prebivajo v drugi državi članici, kot da bi prebivali v pristojni državi članici. Ta določba se ne uporablja, če ima v državi članici stalnega prebivališča družinskih članov že neka druga oseba pravico do dajatev za brezposelnost, za izračun katerih se upoštevajo omenjeni družinski člani.

Člen 55

Pogoji in omejitve ohranitve pravice do dajatev za brezposelno osebo, ki odhaja v drugo državo članico

1.   Za uveljavljanje določb člena 64 osnovne uredbe brezposelna oseba, ki odhaja v drugo državo članico, o tem pred svojim odhodom obvesti pristojnega nosilca in ga zaprosi za izdajo dokumenta, ki potrjuje, da ima še naprej pravico do prejemanja dajatev pod pogoji iz člena 64(1)(b) osnovne uredbe.

Ta nosilec zadevno osebo obvesti o obveznostih, ki jih je dolžna izpolnjevati, in ji izda navedeni dokument, ki vsebuje zlasti naslednje:

| (a) | datum, ko je brezposelna oseba prenehala biti na razpolago zavodom za zaposlovanje pristojne države članice; |
| --- | --- |

(a)

datum, ko je brezposelna oseba prenehala biti na razpolago zavodom za zaposlovanje pristojne države članice;

| (b) | rok, odobren v skladu s členom 64(1)(b) osnovne uredbe, za prijavo brezposelne osebe kot iskalca zaposlitve v državi članici, v katero je prišla; |
| --- | --- |

(b)

rok, odobren v skladu s členom 64(1)(b) osnovne uredbe, za prijavo brezposelne osebe kot iskalca zaposlitve v državi članici, v katero je prišla;

| (c) | najdaljše obdobje, v katerem se pravica do dajatev lahko obdrži v skladu s členom 64(1)(c) osnovne uredbe; |
| --- | --- |

(c)

najdaljše obdobje, v katerem se pravica do dajatev lahko obdrži v skladu s členom 64(1)(c) osnovne uredbe;

| (d) | dejstva, ki bi lahko spremenila pravico do dajatev. |
| --- | --- |

(d)

dejstva, ki bi lahko spremenila pravico do dajatev.

2.   Brezposelna oseba se prijavi kot iskalec zaposlitve na zavodih za zaposlovanje države članice, v katero prihaja, v skladu s členom 64(1)(b) osnovne uredbe in nosilcu te države članice izroči dokument iz odstavka 1. Če tega ne stori, se nosilec v kraju, v katerega je prišla brezposelna oseba, za pridobitev potrebnih podatkov obrne na pristojnega nosilca.

3.   Zavodi za zaposlovanje države članice, v katero je brezposelna oseba prišla iskat zaposlitev, brezposelno osebo seznanijo z njenimi obveznostmi.

4.   Nosilec v kraju, v katerega je prišla brezposelna oseba, pristojnemu nosilcu nemudoma
  pošlje dokument, v katerem sta datum
  prijave brezposelne osebe na zavodih za zaposlovanje in njen novi naslov.

Če v obdobju, ko je brezposelna oseba upravičena do ohranitve dajatev,
  nastopijo okoliščine, ki bi lahko spremenile pravico do dajatev,
  nosilec
  v kraju, v katerega je prišla brezposelna oseba,
  pristojnemu nosilcu
  in zadevni osebi nemudoma pošlje dokument, ki vsebuje
  ustrezne informacije.

Nosilec v kraju, v katerega je prišla brezposelna oseba, na zahtevo pristojnega nosilca mesečno predloži ustrezne informacije
  o spremljanju položaja brezposelne osebe in sicer zlasti o tem, ali je ta oseba še vedno prijavljena na zavodih za zaposlovanje in ali se ravna po organiziranih postopkih nadzora.

5.   Nosilec v kraju, v katerega je prišla brezposelna oseba, izvaja ali se na njegovo pobudo izvaja nadzor, kot če bi šlo za brezposelno osebo, ki je upravičena do dajatev v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja. O pojavu kakršnih koli dejstev iz odstavka 1(d) nemudoma obvesti pristojnega nosilca.

6.   Pristojni organi ali nosilci dveh ali več držav članic se lahko dogovorijo o ukrepih za spodbujanje iskanja zaposlitve brezposelnih oseb, ki pridejo v eno od teh držav članic v skladu s členom 64 osnovne uredbe.

Člen 56

Brezposelna oseba, ki je stalno prebivala v državi članici, ki ni pristojna država članica

1.   Kadar se brezposelna oseba v skladu s členom 65(2) osnovne uredbe odloči, da se bo kot iskalec zaposlitve prijavila hkrati v državi stalnega prebivališča in v državi članici, kjer je bila nazadnje zaposlena ali samozaposlena, o tem prednostno obvesti nosilca in zavode za zaposlovanje v kraju stalnega prebivališča.

Na zahtevo zavodov za zaposlovanje države članice, v kateri je bila brezposelna oseba nazadnje zaposlena ali samozaposlena, zavodi za zaposlovanje v kraju stalnega prebivališča pošljejo ustrezne podatke o prijavi in iskanju zaposlitve brezposelne osebe.

2.   Kadar
  se od
  brezposelne osebe
  na podlagi zakonodaje, ki se uporablja v zadevni državi članici, zahteva, da izpolnjuje nekatere
  obveznosti
  in/ali išče zaposlitev, mora brezposelna oseba prednostno izpolniti obveznosti in/ali iskati zaposlitev v državi članici stalnega prebivališča
  .

To, da brezposelna oseba ne izpolnjuje vseh obveznosti in/ali ne išče zaposlitve v državi članici, kjer je nazadnje opravljala dejavnost, ne vpliva na dajatve, dodeljene v državi članici stalnega prebivališča.

3.   Za uporabo člena 65(5)(b) osnovne uredbe nosilec države članice, katere zakonodaja je nazadnje veljala za delavca, nosilca kraja stalnega prebivališča na njegovo zahtevo obvesti, ali je delavec upravičen do dajatev v skladu s členom 64 osnovne uredbe.

Poglavje VI

Družinske dajatve

Člen 57

Prednostna pravila v primeru prekrivanja dajatev

Za uporabo člena
  člena 68(1)(b)(i) in (ii) osnovne uredbe
  vsaka zadevna država članica, kadar stalno prebivališče otrok ne omogoča določitve prednostnega vrstnega reda, izračuna znesek dajatev, pri čemer vključi otroke, ki ne prebivajo stalno na njenem ozemlju. Pristojni nosilec v državi članici, katere zakonodaja predvideva najvišji znesek dajatev,
  v primeru uporabe člena 68(1)(b)(i)
  dodeli celoten znesek. Pristojni nosilec druge države članice mu povrne polovico navedenega zneska v okviru zneska, predvidenega po zakonodaji te države članice.

Člen 58

Pravila, ki se uporabljajo
  v primeru zamenjave veljavne
  zakonodaje
  in/ali pristojnosti za dodelitev družinskih dajatev

1.   
  Kadar se
  v koledarskem mesecu
  uporablja
  zakonodaja
  drugih držav članic na področju dodelitve družinskih dajatev in/ali pristojnost za to področje preide na druge države članice
  ne glede na datume za izplačilo družinskih dajatev, določenih v zakonodaji teh držav članic, nosilec, ki je družinske dajatve izplačal ob uporabi zakonodaje,
  po kateri so bile dajatve na začetku tega meseca dodeljene
  , te stroške nosi do konca tekočega meseca.

2.   Nosilca v drugi zadevni državi članici obvesti o datumu, ko preneha izplačevati zadevne družinske dajatve.
  Izplačevanje dajatev iz druge države članice oziroma držav članic začne učinkovati od tega datuma.

Člen 59

Postopek za uporabo členov 67 in 68 osnovne uredbe

1.   Zahtevek za dodelitev družinskih dajatev se ▐ naslovi na
  pristojnega
  nosilca.
  Za uporabo členov 67 in 68 osnovne uredbe se upoštevajo okoliščine celotne družine, kot da bi vse zadevne osebe imele stalno prebivališče v zadevni državi članici in bi zanje veljala zakonodaja te države članice, zlasti kar zadeva upravičenost posameznika do zahtevka za te dajatve. Če roditelj, ki je upravičena zahtevati dajatve, ne uveljavlja svoje pravice, mora pristojni nosilec države članice, katere zakonodaja se uporablja, upoštevati zahtevek za dodelitev družinskih dajatev, ki ga predloži drug roditelj/oseba, ki se obravnava kot roditelj, ali oseba ali zavod, ki ima skrbništvo nad otrokom oziroma otroki.

2.   Nosilec, ki mu je bil zahtevek predložen v skladu z odstavkom 1, ta zahtevek prouči na podlagi podrobnih podatkov, ki jih je predložil prosilec ▐ ob upoštevanju vseh dejanskih in pravnih elementov, značilnih za položaj družine prosilca.

Če ta nosilec sklene, da se v skladu s členom 68(1) in (2) osnovne uredbe prednostno uporablja njegova zakonodaja, mora družinske dajatve zagotavljati v skladu z zakonodajo
  , ki jo uporablja.

Če ta nosilec meni, da obstaja upravičenost do razlike v obliki dodatka na podlagi zakonodaje druge države članice v skladu s členom 68(2) osnovne uredbe, isti nosilec zahtevek nemudoma pošlje pristojnemu nosilcu druge države članice in obvesti zadevno osebo; nosilca v drugi državi članici obvesti tudi o svoji odločitvi glede zahtevka in znesku izplačanih družinskih dajatev.

3.   
  Če nosilec, ki mu je bil zahtevek predložen, sklene, da se uporablja njegova zakonodaja, vendar ne kot prednostna pravica v skladu s členom 68(1) in (2) osnovne uredbe, nemudoma sprejme začasno odločitev o
  veljavnih
  prednostnih pravilih
  in v skladu s členom 68(3) osnovne uredbe zahtevek posreduje nosilcu v drugi državi članici, pri čemer o tem obvesti tudi prosilca. Ta nosilec se mora v dveh mesecih izreči o sprejeti začasni odločitvi
  .

Če se nosilec
  , ki mu je bil
  posredovan
  zahtevek
  , ne izreče v roku dveh mesecev po prejemu tega zahtevka, velja prej omenjena začasna odločitev, ta nosilec pa izplača dajatve, določene v tej zakonodaji, in nosilca, ki posreduje zahtevek, obvesti o znesku izplačanih dajatev
  .

4.   
  Če so stališča zadevnih nosilcev glede tega, katera zakonodaja naj se kot prednostna pravica uporablja, različna, se uporablja člen 6(2) do (5) izvedbene uredbe. Zato je nosilec v kraju stalnega prebivališča iz člena 6(2) nosilec v kraju stalnega prebivališča otroka oziroma otrok
  .

5.   Nosilec, ki je začasno izplačal dajatve v znesku, ki presega znesek, kakršnega bo nazadnje dolžan izplačati, se za izterjavo preveč izplačanega zneska po postopku iz člena 71 obrne na prednostnega nosilca.

Člen 60

Postopek za uporabo člena 69 osnovne uredbe

Za uporabo člena 69
  osnovne uredbe pripravi Upravna komisija seznam dodatnih ali posebnih družinskih dajatev za sirote iz tega člena. Če nosilcu, ki ima prednostno pravico,
  v skladu z določbami zakonodaje, ki jo uporablja,
  takšnih dodatnih ali posebnih družinskih dajatev ni treba dodeliti, vsak
  zahtevek
  za dodelitev družinskih dajatev
  , ki so mu priloženi vsi potrebni dokumenti in podatki, nemudoma pošlje nosilcu države članice, katere zakonodaja
  , ki zagotavlja takšne dodatne ali posebne družinske dajatve za sirote,
  je za zadevno osebo veljala najdlje. Po potrebi se je treba pod enakimi pogoji vrniti nazaj do nosilca v državi članici, po katere zakonodaji je zadevna oseba dopolnila najkrajšo od svojih zavarovalnih dob ali dob prebivanja.

NASLOV IV

FINANČNE DOLOČBE

Poglavje I

Povračilo dajatev ob uporabi členov 35(1) in 41 osnovne uredbe

ODDELEK 1

Povračilo dajatev na podlagi dejanskih stroškov

Člen 61

Načela

1.   Za namen uporabe členov 35(1) in 41 osnovne uredbe pristojni nosilec povrne dejanski znesek za zagotovljene storitve, kakor je razviden iz računovodskih izkazov tega prosilca, nosilcu, ki jih je zagotovil, razen v primeru uporabe člena 62 izvedbene uredbe.

▐

2.   Če celota ali del dejanskega zneska za storitve iz odstavka 1 ni razviden iz računovodskih izkazov nosilca, ki jih je zagotovil, se znesek za povračilo določi na podlagi pavšalnega zneska, izračunanega na podlagi vseh ustreznih referenc iz razpoložljivih podatkov. Upravna komisija oceni osnove, ki se uporabijo za izračun pavšalnih zneskov, in določi njihov znesek.

3.   Stopnje, višje od stopenj, ki veljajo za storitve, zagotovljene zavarovanim osebam, za katere velja zakonodaja, ki jo uporablja nosilec, ki je zagotovil storitve iz odstavka 1, se pri povračilu zneskov ne morejo upoštevati.

▐

ODDELEK 2

Povračilo dajatev na podlagi pavšalnih zneskov

Člen 62

Identifikacija zadevnih držav članic

1.   Države članice iz člena 35(2) osnovne uredbe, katerih pravne in upravne strukture so takšne, da je povračilo na podlagi dejanskih stroškov neprimerno, so navedene v Prilogi III k izvedbeni uredbi.

▐

2.   Za države članice, navedene v Prilogi III k izvedbeni uredbi, znesek za storitve, zagotovljene družinskim članom, ki nimajo stalnega prebivališča v isti državi članici kot zavarovana oseba, v skladu s členom 17 osnovne uredbe ter za storitve, zagotovljene upokojencem in njihovim družinskim članom v skladu s členi 22, 24(1), 25 in 26 osnovne uredbe, nosilcem, ki so zagotovili navedene storitve, na podlagi pavšalnega zneska, določenega za vsako koledarsko leto, povrnejo pristojni nosilci. Ta pavšalni znesek mora biti čim bližji dejanskim stroškom.

Člen 63

Metoda
  izračuna mesečnih fiksnih zneskov in skupnega fiksnega zneska

1.   Za vsako državo članico,
  upravičeno do terjatev
  ,
  se mesečni fiksni
  znesek
  na osebo (Fi)
  za koledarsko leto
  določi tako, da se letni poprečni strošek
  na osebo
  (Yi)
  po starostni skupini (i) deli z 12 in
  pri rezultatu
  uporabi znižanje (X) po naslednji formuli:
  .

Fi = Yi * 1/12 * (1 - X)

V tej formuli simboli pomenijo naslednje:

| — | Indeksno število
  (vrednosti i = 1, 2 in 3) pomeni tri starostne skupine, ki se upoštevajo pri izračunu
  fiksnih zneskov
  :
  i= 1 – osebe, mlajše od 20 let
  i= 2 – osebe, stare od 20 do 64 let
  i= 3 – osebe, stare 65 let in več.
  ▐ |
| --- | --- |

—

Indeksno število
  (vrednosti i = 1, 2 in 3) pomeni tri starostne skupine, ki se upoštevajo pri izračunu
  fiksnih zneskov
  :

i= 1 – osebe, mlajše od 20 let

i= 2 – osebe, stare od 20 do 64 let

i= 3 – osebe, stare 65 let in več.

▐

| — | Yi pomeni povprečni letni strošek za osebe starostne skupine i, kot je določen v odstavku 2. |
| --- | --- |

—

Yi pomeni povprečni letni strošek za osebe starostne skupine i, kot je določen v odstavku 2.

| — | Koeficient X (0,20 ali 0,15) pomeni znižanje, kot je določeno v odstavku 3
  .
  ▐ |
| --- | --- |

—

Koeficient X (0,20 ali 0,15) pomeni znižanje, kot je določeno v odstavku 3
  .

▐

2.   Povprečni letni strošek na osebo (Yi) v starostni skupini i se dobi tako, da se letni izdatki za vse storitve, ki jih zagotovijo nosilci države članice, pristojne za izplačilo dajatev, vsem osebam zadevne starostne skupine, za katere velja njena zakonodaja in ki stalno prebivajo na njenem ozemlju, delijo s povprečnim letnim številom
  zadevnih
  oseb
  v zadevnem koledarskem letu. Izračun temelji na izdatkih v skladu s sistemom
  iz člena 23
  izvedbene uredbe
  .

3.
     
  Znižanje, ki se uporabi pri mesečnem fiksnem znesku, je načeloma enako 20 % (X = 0,20). Za upokojence in njihove družinske člane znaša 15 % (X = 0,15), če pristojne države članice ni na seznamu iz Priloge IV k osnovni uredbi.

4.   Za vsako državo članico, pristojno za izplačilo dajatev, je
  fiksni znesek za koledarsko leto enak vsoti zmnožkov, ki se izračunajo tako, da se na osebo določeni mesečni fiksni zneski v vsaki starostni skupini i pomnožijo s številom mesecev, ki so jih zadevne osebe v tej starostni skupini dopolnile v državi članici, pristojni za izplačilo dajatev.

Število
  mesecev, ki so jih zadevne osebe dopolnile v državi članici, upravičeni do terjatev, je enako seštevku koledarskih mesecev v koledarskem letu, v katerem so bile zadevne osebe zaradi prebivanja na ozemlju države članice, upravičene do terjatev, upravičene do storitev na tem ozemlju na stroške države članice, pristojne za izplačilo. To število mesecev
  se določi na podlagi seznama, ki ga za to na podlagi dokazil o pravicah zainteresiranih oseb, ki jih je predložil pristojni nosilec, vodi nosilec v kraju stalnega prebivališča.

5.
     
  Najpozneje
  ... (7)

  Upravna komisija predloži posebno poročilo o uporabi tega člena in zlasti o znižanjih iz odstavka 3. Na podlagi tega poročila lahko Upravna komisija predloži poročilo, v katerem so spremembe, ki bi se lahko izkazale za potrebne pri zagotavljanju čim boljšega približka med izračunom fiksnih zneskov in dejanskih izdatkov ter pri preprečevanju nesaldiranih ali dvojnih plačil, ki bi jih za države članice lahko povzročila znižanja iz odstavka 3
  .

▐

6.   Upravna komisija določi metode in podrobna pravila za določitev elementov za izračun
  fiksnega
  zneska, navedenih v predhodnih odstavkih.

7.
     
  Ne glede na odstavke od 1 do 4 lahko države članice za izračun fiksnega zneska do
  ... (*)
  uporabljajo člena 94 in 95 Uredbe (EGS) št. 574/72, pod pogojem, da se uporablja znižanje iz odstavka 3
  .

Člen 64

Obveščanje o povprečnih letnih stroških

Revizijski odbor se o znesku povprečnega letnega stroška na osebo v vsaki starostni skupini za določeno leto
  uradno obvesti
  najpozneje do
  konca
  drugega leta, ki sledi zadevnemu letu. Če tako obvestilo ni poslano v tem roku, se upoštevajo povprečni letni stroški na osebo,
  ki jih je Upravna komisija nazadnje določila za preteklo leto.

Povprečni letni stroški se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

ODDELEK 3

Skupne določbe

Člen 65

Postopek povračila med nosilci

1.
     
  Povračilo med zadevnimi državami članicami se izvede takoj. Vsak zadevni nosilec je terjatve dolžan plačati pred iztekom rokov v tem členu, in sicer takoj, ko je to mogoče. Spodbijanje posamezne terjatve ne sme ovirati plačila druge oziroma drugih terjatev.

2.
     Povračila, določena v členih 35 in 41
  osnovne uredbe se med nosilci v državah članicah ▐ izvršijo prek organa za zvezo.
  Za povračila v skladu s členoma 35 in 41 osnovne uredbe se lahko predvidi ločen organ za zvezo.

Člen 66

Roki za predložitev in plačilo terjatev

1.   Terjatve ▐ na podlagi dejanskih izdatkov se pri organu za zvezo države članice, pristojne za izplačilo, predložijo v
  dvanajstih mesecih po koncu koledarskega polletja, v katerem so bile
  terjatve zabeležene v računovodskih izkazih nosilca, upravičenega do terjatev
  .

2.   Terjatve na podlagi
  fiksnih
  zneskov za posamezno koledarsko leto se pri organu za zvezo države članice, pristojne za izplačilo
  , predložijo v šestih mesecih, ki sledijo mesecu, v katerem so bili v Uradnem listu Evropske unije objavljeni povprečni stroški za zadevno leto.
  Seznami iz člena 63(4) izvedbene uredbe se predložijo do konca leta, ki sledi referenčnemu letu.

3.   Terjatve, predložene po preteku rokov iz odstavkov 1 in 2, se ne upoštevajo.

4.   ▐ Nosilec, pristojen za izplačilo, terjatve pred iztekom obdobja šestih mesecev, ki sledi koncu
  meseca
  , v katerem so bile ▐ predložene
  pri organu za zvezo države članice, pristojne za izplačilo, plača organu za zvezo države članice, upravičene do terjatev in opredeljene v členu 65 izvedbene uredbe. Omenjeno ne velja za terjatve, ki jih je nosilec, pristojen za izplačilo,
  v tem obdobju iz utemeljenega razloga zavrnil
  .

5.   
  Spore v zvezi s terjatvijo
  je treba poravnati najpozneje v enem letu od meseca
  , v katerem je bila terjatev predložena. ▐

6.
     
  Revizijski odbor omogoči, da se računi zaključijo tudi v primerih, kjer poravnava v obdobju, navedenem v odstavku 5, ni možna, ter na utemeljeno zahtevo ene od strani o sporu poda mnenje v šestih mesecih, ki sledijo mesecu, v katerem mu je bila zadeva predložena.

Člen 67

Obresti
  za zamujena plačila in predplačila

1.   Po izteku šestmesečnega obdobja iz člena 66(4)
  izvedbene uredbe lahko nosilec, upravičen do terjatev, zaračuna
  obresti
  na neplačane terjatve , razen če je nosilec, pristojen za izplačilo, v šestih mesecih po koncu meseca, v katerem je bila terjatev predložena, nakazal predplačilo v višini vsaj 90 % celotne predložene terjatve na podlagi člena 66(1) ali (2) izvedbene uredbe. Za tiste dele terjatve, ki jih predplačilo ne zajema, se obresti lahko zaračunajo le od konca enoletnega
  obdobja iz člena 66(5)
  izvedbene uredbe
  .

2.   ▐ Obresti se izračunajo na podlagi referenčne stopnje, ki jo Evropska centralna banka uporablja za svoje operacije glavnega refinanciranja. Uporablja se referenčna stopnja, ki velja na prvi dan v mesecu, ko plačilo zapade
  .

3.
     
  Noben organ za zvezo ni obvezan sprejeti predplačila iz odstavka 1. Če pa organ za zvezo odkloni tako ponudbo, nosilec, upravičen do terjatev, ni več upravičen do zaračunavanja obresti na zamujena plačila, povezana z zadevnimi terjatvami, razen v okviru določbe iz drugega stavka odstavka 1.

Člen 68

Zaključek letnih računovodskih izkazov

1.   Upravna komisija določi stanje terjatev za vsako koledarsko leto v skladu s členom 72(g) osnovne uredbe na podlagi poročila Revizijskega odbora. V ta namen organi za zvezo Revizijskemu odboru v rokih in po podrobnih pravilih, ki jih odbor določi, sporočijo znesek predloženih, poravnanih ali izpodbijanih terjatev na eni strani (kreditna postavka) ter znesek prejetih, poravnanih ali izpodbijanih terjatev na drugi strani (debetna postavka).

2.   Na pobudo Upravne komisije se opravi vsako preverjanje, koristno za nadzor statističnih in računovodskih podatkov, na podlagi katerih se ugotovi letno stanje terjatev iz odstavka 1, zlasti da se prepriča, ali so ti podatki v skladu s pravili, določenimi s tem naslovom.

Poglavje II

Povračilo dajatev za brezposelnost ob uporabi člena 65
  osnovne uredbe

Člen 69

Povračilo terjatev za brezposelnost

Kadar ni dogovora v skladu s členom 65(8)
  osnovne uredbe, nosilec v kraju stalnega prebivališča na nosilca v državi članici, katere zakonodaja je nazadnje veljala za upravičenca, naslovi zahtevek za povračilo dajatev za brezposelnost v skladu s členom 65(6) in (7)
  osnovne uredbe.
  Zahtevek se predloži
  v roku šestih mesecev
  po izteku koledarskega polletja, v katerem je bilo izvršeno zadnje plačilo
  dajatev za brezposelnost, za katere se zahteva povračilo. V zahtevku se navedejo znesek dajatev, izplačanih v tri- ali petmesečnih obdobjih iz člena 65(6) in (7)
  osnovne uredbe
  , obdobje, za katerega so bile te dajatve izplačane, in osebni podatki brezposelne osebe.
  Terjatve se predložijo in plačajo prek organov za zvezo zadevnih držav članic.

Zahtevkov, vloženih po roku iz prvega odstavka, ni treba upoštevati.

▐Smiselno se uporabljajo določbe
  člena 65(1) in člena 66(4) do (6) izvedbene
  uredbe.

Od konca šestmesečnega obdobja iz člena 66(4) izvedbene uredbe lahko nosilec, upravičen do terjatev, zaračuna obresti na neplačane terjatve. Obresti se zaračunavajo v skladu s členom 67(2) izvedbene uredbe.

Najvišji znesek povračila iz tretjega stavka člena 65(6) osnovne uredbe je v vsakem posameznem primeru znesek dajatve, do katerega bi bila zadevna oseba upravičena v skladu z zakonodajo države članice, ki je zanjo nazadnje veljala, če je bila prijavljena na zavodu za zaposlovanje te države članice. V odnosih med državami članicami, navedenimi v Prilogi XY, pa pristojni nosilci ene izmed teh držav članic, katere zakonodaja je nazadnje veljala za zadevno osebo, v vsakem posameznem primeru določijo najvišji znesek na podlagi povprečnega zneska dajatev za brezposelnost, določenega v skladu z zakonodajo te države članice v preteklem koledarskem letu.

Poglavje III

Povračilo preveč prejetih dajatev, povračilo začasnih izplačil, kompenzacija, pomoč na področju izterjatev

ODDELEK 1

Načela

Člen 70

1.   Za uporabo člena 84 osnovne uredbe in v okviru, ki ga ta določa, se izterjava terjatev, vsakokrat ko je to mogoče, opravi prednostno s kompenzacijo tako med nosilci, upravičenimi do terjatev, v nadaljnjem besedilu „subjekti prosilci“, in nosilci, ki so dolžni izplačati terjatve, v nadaljnjem besedilu „zaprošeni subjekti“, in tudi do zavarovane osebe v skladu s členoma 71 in 72 izvedbene uredbe.

Kadar s kompenzacijo iz prvega pododstavka ni bilo mogoče izterjati celote ali dela terjatve, se zneski, ki jih upravičenec še vedno dolguje, izterjajo v skladu s členi 73 do 82 izvedbene uredbe.

2.   Organ za zvezo se za zahtevke, naslovljene nanj, šteje kot zaprošeni subjekt.

ODDELEK 2

Kompenzacija

Člen 71

Neupravičene ali preveč izplačane denarne dajatve

1.   Če je nosilec države članice upravičencu do dajatev izplačal znesek, ki presega znesek, do katerega je upravičen, ta nosilec pod pogoji in v mejah zakonodaje, ki jo uporablja, od nosilca katere koli države članice, pristojnega za izplačilo dajatev v korist tega upravičenca, zahteva, da od zneskov, ki jih ta dolguje omenjenemu upravičencu, odtegne preveč izplačani znesek. Ta nosilec odtegne znesek pod pogoji in v mejah, ki jih za takšno kompenzacijo določa zakonodaja, ki jo uporablja, in sicer kot če bi preveč izplačane zneske izplačal sam, odtegnjeni znesek pa nakaže nosilcu, upravičenemu do njega.

2.   V okviru člena 6 nosilec, ki je začasno izplačal denarne dajatve, največ dva meseca po tem, ko je bila določena veljavna zakonodaja, ali ko je bil opredeljen nosilec, pristojen za izplačilo dajatev, pripravi obračun zneska, ki mu ga dolguje pristojni nosilec. Kadar je upravičenec in/ali njegov delodajalec prispevke nakazal začasno, se ti zneski upoštevajo pri določitvi omenjenega zneska.

Pristojni nosilec, ki mora izplačati dajatve v korist upravičenca, dolgovani znesek iz naslova začasnega plačila odtegne od zneskov, ki jih dolguje zadevni osebi. Nosilec, odgovoren za izplačilo dajatev, znesek odtegne pod pogoji in v mejah, ki jih za tako vrsto kompenzacije določa zakonodaja, ki jo uporablja, ter odtegnjeni znesek nemudoma nakaže subjektu, upravičenemu do njega.

3.   Kadar je bila zavarovana oseba deležna socialne pomoči v državi članici v obdobju, ko je bila upravičena do dajatev po zakonodaji druge države članice, lahko subjekt, ki je nudil pomoč, če ima zakonsko pravico do povračila dajatev, izplačanih tej osebi, zaprosi nosilca katere koli druge države članice, pristojne za izplačilo dajatev v korist te osebe, da odtegne izplačani znesek pomoči od zneskov, ki jih je ta izplačal zavarovani osebi.

Ta določba se smiselno uporablja za družinskega člana zavarovane osebe, ki je bil deležen pomoči na ozemlju države članice v obdobju, ko je bila navedena oseba upravičena do dajatev zaradi zadevnega družinskega člana, po zakonodaji druge države članice.

Nosilec, upravičen do povračila, pošlje obračun zneska, ki se mu dolguje, nosilcu, pristojnemu za izplačilo. Ta znesek odtegne pod pogoji in v mejah, ki jih za tako kompenzacijo določa zakonodaja, ki jo uporablja, ter ga nemudoma nakaže subjektu, upravičenemu do njega.

4.   V primerih iz odstavkov 2 in 3 pristojni nosilec zadevni osebi pošlje poročilo o njenem stanju, iz katerega so razvidni preostali dolgovani ali preveč izplačani zneski glede na zakonodajo, ki jo uporablja.

Člen 72

Neupravičeni ali preveč izplačani prispevki

V okviru člena 6 nosilec, ki mu je zavarovana oseba in/ali njen delodajalec začasno plačala prispevke, zadevne zneske osebam, ki so jih plačale, povrne šele potem, ko se pri pristojnem nosilcu pozanima o zneskih, ki so mu bili dolgovani ob uporabi člena 6(4).

ODDELEK 3

Izterjava

Člen 73

Zahtevki za podatke

1.   Na zahtevo subjekta prosilca zaprošeni subjekt sporoči podatke, ki mu pomagajo pri izterjatvi terjatve.

Da zaprošeni subjekt pridobi te podatke, uporablja pooblastila, ki jih določajo določbe zakonov in drugih predpisov, ki se uporabljajo za izterjavo podobnih terjatev, nastalih v njegovi državi članici.

2.   V zahtevku za podatke se navedejo ime in naslov ter vsi drugi podatki, do katerih ima subjekt prosilec ponavadi dostop, o osebi, na katero se nanašajo podatki, ki jih je treba pridobiti, ter vrsta in znesek terjatve, za katero je bil zahtevek predložen.

3.   Zaprošeni subjekt ni dolžan poslati podatkov, ki jih ne more pridobiti za izterjavo podobnih terjatev, ki nastanejo v njegovi državi članici.

4.   Zaprošeni subjekt obvesti subjekt, ki je prosilec, o razlogih, zaradi katerih ne more ugoditi njegovemu zahtevku za podatke.

Člen 74

Uradno obvestilo

1.   Na zahtevo subjekta prosilca zaprošeni subjekt po pravilih veljavne zakonodaje o uradnem obveščanju o ustreznih dokumentih v svoji državi članici naslovnika uradno obvesti o vseh dokumentih in odločbah, nastalih v državi članici subjekta prosilca, vključno s sodnimi dokumenti in odločbami, ki se nanašajo na terjatev ali njeno izterjavo.

2.   V zahtevku za uradno obvestilo se navedejo ime, naslov in vsi drugi podatki o naslovniku, do katerih ima subjekt prosilec ponavadi dostop, narava in predmet dokumenta ali odločbe, o katerem/kateri je treba uradno obvestiti, ter po potrebi ime, naslov in vsi drugi podatki o dolžniku, do katerih ima subjekt prosilec ponavadi dostop, ter v dokumentu ali odločbi navedena terjatev in vsi drugi koristni podatki.

3.   Zaprošeni subjekt nemudoma obvesti subjekt, ki je prosilec, o nadaljnjem poteku zahtevka za uradno obvestilo in zlasti o datumu, ko sta bila odločba ali dokument poslana naslovniku.

Člen 75

Zahtevek za izterjavo

1.   Zahtevku za izterjavo prispevkov ali zahtevku za povračilo neupravičenih ali preveč izplačanih dajatev, ki ga subjekt prosilec naslovi na zaprošeni subjekt, mora biti priložen uradni izvod ali overjena kopija izvršilnega naslova za izterjavo terjatve, izdan v državi članici prosilca, ter po potrebi izvirnik ali overjena kopija drugih dokumentov, potrebnih za izvršitev izterjave.

2.   Subjekt prosilec lahko zahtevek za izterjavo predloži samo v primerih:

| (a) | če se terjatev ali izvršilni naslov za izterjavo ne izpodbija v državi članici, razen v primerih, ko se uporablja drugi pododstavek člena 78(2); |
| --- | --- |

(a)

če se terjatev ali izvršilni naslov za izterjavo ne izpodbija v državi članici, razen v primerih, ko se uporablja drugi pododstavek člena 78(2);

| (b) | kadar je v svoji državi članici vzpostavil primerne postopke izterjave, ki se lahko izvršijo na podlagi izvršilnega naslova iz odstavka 1, in kadar sprejeti ukrepi ne pripeljejo do celotnega plačila terjatve. |
| --- | --- |

(b)

kadar je v svoji državi članici vzpostavil primerne postopke izterjave, ki se lahko izvršijo na podlagi izvršilnega naslova iz odstavka 1, in kadar sprejeti ukrepi ne pripeljejo do celotnega plačila terjatve.

3.   Zahtevek za izterjavo vsebuje:

| (a) | ime, naslov in vse druge podatke, koristne za identifikacijo zadevne osebe in/ali tretje strani, ki ima njeno premoženje; |
| --- | --- |

(a)

ime, naslov in vse druge podatke, koristne za identifikacijo zadevne osebe in/ali tretje strani, ki ima njeno premoženje;

| (b) | vse koristne podatke za identifikacijo zaprošenega subjekta; |
| --- | --- |

(b)

vse koristne podatke za identifikacijo zaprošenega subjekta;

| (c) | izvršilni naslov za izterjavo, izdan v državi članici subjekta prosilca; |
| --- | --- |

(c)

izvršilni naslov za izterjavo, izdan v državi članici subjekta prosilca;

| (d) | vrsto in znesek terjatve, vključno z glavnico, obrestmi in drugimi kaznimi, globami in dolgovanimi stroški, pri čemer je znesek izražen v valuti držav članic obeh strani; |
| --- | --- |

(d)

vrsto in znesek terjatve, vključno z glavnico, obrestmi in drugimi kaznimi, globami in dolgovanimi stroški, pri čemer je znesek izražen v valuti držav članic obeh strani;

| (e) | datum, ko je subjekt prosilec in/ali zaprošeni subjekt naslovnika uradno obvestil o izvršilnem naslovu; |
| --- | --- |

(e)

datum, ko je subjekt prosilec in/ali zaprošeni subjekt naslovnika uradno obvestil o izvršilnem naslovu;

| (f) | datum, od katerega, in obdobje, ko je mogoča izvršitev terjatve po pravilih veljavne zakonodaje države članice subjekta prosilca; |
| --- | --- |

(f)

datum, od katerega, in obdobje, ko je mogoča izvršitev terjatve po pravilih veljavne zakonodaje države članice subjekta prosilca;

| (g) | vse druge koristne podatke. |
| --- | --- |

(g)

vse druge koristne podatke.

4.   Poleg tega zahtevek za izterjavo vsebuje izjavo subjekta prosilca, ki potrjuje, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 2.

5.   Subjekt prosilec, takoj ko izve za koristne podatke o zadevi, na katero se nanaša zahtevek za izterjavo, o tem obvesti zaprošeni subjekt.

Člen 76

Izvršilni naslov za izterjavo

1.   Izvršilni naslov za izterjavo terjatve se neposredno prizna in avtomatično obravnava kot instrument, ki omogoča izvršitev terjatve zaprošenega subjekta.

2.   Ne glede na odstavek 1 se lahko izvršilni naslov za izterjavo terjatve po potrebi in v skladu z veljavnimi določbami države članice zaprošenega subjekta, odobri, prizna, dopolni ali nadomesti z naslovom, ki omogoča izvršitev izterjave na ozemlju te države članice.

V treh mesecih po datumu prejema zahtevka si pristojni organi prizadevajo dokončati formalnosti za odobritev, priznanje, dopolnitev ali nadomestitev naslova, razen v primerih, ko se uporabljajo določbe tretjega pododstavka. ║ Takšne formalnosti se ne morejo zavrniti, če je izvršilni naslov pravilno pripravljen. V primeru prekoračitve roka treh mesecev zaprošeni subjekt obvesti subjekt, ki je prosilec, o razlogih, zaradi katerih je prišlo do prekoračitve.

Če je katera koli od navedenih formalnosti vzrok za izpodbijanje terjatve in/ali izvršilnega naslova za izterjavo, ki ga je izdal subjekt prosilec, se uporabi člen 78.

Člen 77

Načini in roki plačila

1.   Izterjava se izvrši v valuti države članice zaprošenega subjekta. Zaprošeni subjekt subjektu prosilcu nakaže celoten znesek terjatve, ki ga je izterjal.

2.   Zaprošeni subjekt lahko, če to dovoljujejo zakoni in drugi predpisi ter upravna praksa njegove države članice, po posvetovanju s subjektom prosilcem dolžniku odobri rok plačila ali dovoli plačilo v obrokih. Obresti, ki jih zaprošeni subjekt zaračuna za čas prekoračitve roka plačila, se prav tako nakažejo subjektu prosilcu.

Od datuma, ko je bil izvršilni naslov za izterjavo terjatve neposredno priznan ali odobren, priznan, dopolnjen ali nadomeščen v skladu s členom 76, se obresti zaračunajo za vsako zamudo pri plačilu po zakonih in drugih predpisih ter upravni praksi države članice zaprošenega subjekta in se ║ nakažejo subjektu prosilcu.

Člen 78

Izpodbijanje terjatve ali izvršilnega naslova za izterjavo

1.   Če zainteresirana oseba med postopkom izterjave izpodbija terjatev ali izvršilni naslov za izterjavo, izdan v državi članici subjekta prosilca, sproži postopek pri pristojnem organu države članice subjekta prosilca po pravilih veljavne zakonodaje te države članice. O tem postopku mora subjekt prosilec uradno obvestiti zaprošeni subjekt. Zaprošeni subjekt o tem lahko uradno obvesti tudi zainteresirana oseba.

2.   Ko zaprošeni subjekt prejme uradno obvestilo iz odstavka 1, bodisi s strani subjekta prosilca, bodisi s strani zainteresirane osebe, začasno ustavi postopek za uveljavljanje terjatve, dokler pristojni subjekt ne odloči o zadevi, razen v primeru nasprotne zahteve, ki jo oblikuje subjekt prosilec v skladu z drugim pododstavkom. Če meni, da je to potrebno, lahko sprejme ukrepe zavarovanja za zagotovitev izterjave, če za podobne terjatve to omogočajo veljavni zakoni in drugi predpisi v njegovi državi članici.

Ne glede na prvi pododstavek lahko subjekt prosilec v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter upravno prakso, veljavnimi v državi članici subjekta prosilca, od zaprošenega subjekta zahteva povračilo izpodbijane terjatve, če to omogočajo zakoni, predpisi ter upravna praksa, veljavni v državi članici zaprošenega subjekta. Če je izid izpodbijanja ugoden za dolžnika, je subjekt prosilec dolžan povrniti vse izterjane zneske skupaj z ustrezno kompenzacijo v skladu z veljavno zakonodajo države članice zaprošenega subjekta.

3.   Kadar se izpodbijajo izvedbeni ukrepi, sprejeti v državi članici zaprošenega subjekta, se sproži postopek pri pristojnem organu te države članice v skladu z njenimi zakoni in drugimi predpisi.

4.   Kadar je pristojni organ, pri katerem je bil sprožen postopek v skladu z odstavkom 1, redno ali upravno sodišče, se odločba tega sodišča, če je ugodna za subjekt, ki je prosilec, in omogoča izterjavo terjatve v državi članici subjekta prosilca, šteje za „izvršilni naslov za izterjavo“, izterjava terjatve pa se izvrši na podlagi te odločbe.

Člen 79

Omejitve pomoči

Zaprošeni subjekt ni dolžan:

| (a) | nuditi pomoči iz členov 73 do 78 izvedbene uredbe, če je povračilo terjatve takšno, da bi zaradi položaja dolžnika lahko povzročilo resne ekonomske ali socialne težave v državi članici dolžnika, če zakoni ali drugi predpisi ter upravna praksa, veljavni v državi članici zaprošenega subjekta, omogočajo takšen ukrep v primeru podobnih domačih terjatev; |
| --- | --- |

(a)

nuditi pomoči iz členov 73 do 78 izvedbene uredbe, če je povračilo terjatve takšno, da bi zaradi položaja dolžnika lahko povzročilo resne ekonomske ali socialne težave v državi članici dolžnika, če zakoni ali drugi predpisi ter upravna praksa, veljavni v državi članici zaprošenega subjekta, omogočajo takšen ukrep v primeru podobnih domačih terjatev;

| (b) | nuditi pomoči iz členov 73 do 78 izvedbene uredbe, če se prvotni zahtevek iz členov 73 do 75 izvedbene uredbe nanaša na terjatve, starejše od petih let, šteto od datuma, ko se v skladu z zakoni in drugimi predpisi ali upravno prakso, veljavnimi v državi članici subjekta prosilca, pripravi izvršilni naslov za izterjavo, do datuma zahtevka. Vendar, če se terjatev ali izvršilni naslov izpodbijata, začne rok teči na datum, ko država prosilka ugotovi, da terjatve ali izvršilnega naslova za izterjavo ni več mogoče izpodbijati. |
| --- | --- |

(b)

nuditi pomoči iz členov 73 do 78 izvedbene uredbe, če se prvotni zahtevek iz členov 73 do 75 izvedbene uredbe nanaša na terjatve, starejše od petih let, šteto od datuma, ko se v skladu z zakoni in drugimi predpisi ali upravno prakso, veljavnimi v državi članici subjekta prosilca, pripravi izvršilni naslov za izterjavo, do datuma zahtevka. Vendar, če se terjatev ali izvršilni naslov izpodbijata, začne rok teči na datum, ko država prosilka ugotovi, da terjatve ali izvršilnega naslova za izterjavo ni več mogoče izpodbijati.

Člen 80

Ukrepi zavarovanja

Zaprošeni subjekt na podlagi utemeljenega zahtevka subjekta prosilca sprejme ukrepe zavarovanja za zagotovitev izterjave terjatve, če to dovoljujejo zakoni in predpisi, veljavni v državi članici zaprošenega subjekta.

Za uporabo prvega pododstavka se smiselno uporabijo določbe in postopki iz členov 73-75 in 77 izvedbene uredbe.

Člen 81

Stroški

1.   Če se terjatev izterja s kompenzacijo iz členov 71 in 72 izvedbene uredbe, se za to ne zaračunajo nikakršni stroški.

2.   Zaprošeni subjekt tudi od zadevne osebe izterja in zadrži vse stroške, ki jih ima zaradi izterjave v okviru členov 73-77 in 81 izvedbene uredbe, v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se v njegovi državi članici uporabljajo za podobne terjatve.

3.   Države članice se odpovejo vsem medsebojnim terjatvam za povračilo stroškov vzajemne pomoči, izvedene ob uporabi pravil osnovne uredbe ali izvedbene uredbe.

4.   V primeru posebej težavnih izterjav, za katere so značilni zelo visoki zneski, se organi nosilci in zaprošeni subjekti lahko dogovorijo o posebnih načinih povračila za posamezne primere.

5   Pristojni organ države članice subjekta prosilca je pristojnemu organu države članice zaprošenega subjekta dolžan plačati vse nastale stroške in vso izgubo, nastalo zaradi ukrepov, za katere se ugotovi, da so neutemeljeni zaradi stanja terjatev ali veljavnosti izvršilnega naslova, ki ga je izdal subjekt prosilec.

NASLOV V

RAZNE PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 82

Administrativno preverjanje in zdravniški pregled

1.   Brez poseganja v določbe člena 27 zdravniški pregled v primerih, kadar upravičenec do dajatev iz poglavij I, II in IV naslova III začasno ali stalno prebiva na ozemlju države članice, ki ni država, v kateri ima sedež nosilec, pristojen za izplačilo dajatev, na zahtevo nosilca dolžnika opravi pristojni nosilec v kraju začasnega ali stalnega prebivališča upravičenca po postopkih, določenih v zakonodaji, ki jo uporablja ta zadnji nosilec. V tem primeru nosilca, pristojnega za izplačilo dajatev, obvezujejo ugotovitve, ki jih predloži nosilec kraja začasnega ali stalnega prebivališča.

Če mora nosilec kraja začasnega ali stalnega prebivališča v skladu s členom 82 osnovne uredbe opraviti zdravniški pregled, deluje po postopkih, določenih v zakonodaji, ki jo uporablja. Če takih postopkov nima na voljo, zaprosi nosilca, pristojnega za izplačilo, da mu sporoči, katere postopke je treba uporabiti.

Nosilec, pristojen za izplačilo dajatev, ohrani možnost, da upravičenca napoti na zdravniški pregled k zdravniku po svoji izbiri. Vendar se upravičenca v državo članico nosilca, pristojnega za izplačilo dajatev, lahko pozove samo pod pogojem, da je sposoben opraviti potovanje, ne da bi to škodovalo njegovemu zdravju, ter da pripadajoče potne stroške in stroške bivanja krije nosilec, pristojen za izplačilo dajatev.

2.   Kadar upravičenec do dajatev iz poglavij I, II in IV naslova III začasno ali stalno prebiva na ozemlju države članice, ki ni država, v kateri ima sedež nosilec, pristojen za izplačilo dajatev, administrativno preverjanje na zahtevo tega nosilca opravi pristojni nosilec kraja začasnega ali stalnega prebivališča upravičenca. Nosilec, pristojen za izplačilo, nosilcu kraja začasnega ali stalnega prebivališča sporoči točke, ki morajo biti predmet administrativnega preverjanja. Če tega ne stori, nosilec kraja začasnega ali stalnega prebivališča preverjanje opravi po postopkih, določenih v njegovi zakonodaji.

Nosilec kraja začasnega ali stalnega prebivališča je nosilcu, pristojnemu za izplačilo, ki je zahteval preverjanje, dolžan poslati poročilo.

Člen 83

Uradna obvestila

1.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o podatkih glede subjektov iz člena 1(m), (q) in (r)
  osnovne uredbe
  ter
  člena 1(2)(a) in (b) izvedbene uredbe
  ter tudi glede ▐ nosilcev,
  imenovanih v skladu z izvedbeno uredbo
  .

2.   Subjekti iz odstavka 1 morajo imeti elektronsko identiteto v obliki identifikacijske kode in elektronskega naslova.

3.   Upravna komisija določi
  obliko, vsebino in pogoje
  , vključno s skupnim formatom in vzorcem uradnega obveščanja o podatkih iz odstavka 1.

4.   Prilogi IV k
  izvedbeni uredbi
  določa zbirko podatkov, dostopno javnosti, ki vsebuje podatke iz odstavka 1.
  To zbirko ustanovi in ureja Komisija. Države članice so odgovorne za vnašanje svojih nacionalnih kontaktnih podatkov v to zbirko, zagotavljajo pa tudi točnost vnesenih nacionalnih kontaktnih podatkov v skladu z zahtevami iz odstavka 1
  .

5.   Države članice zagotovijo stalno posodabljanje podatkov iz odstavka 1.

▐

Člen 84

Informacije

1.   Upravna komisija pripravi potrebne informacije, da zainteresirane strani seznani z njihovimi pravicami, in upravne formalnosti, ki jih je treba izpolniti za uveljavljanje pravic. Širjenje informacij se prednostno zagotavlja po elektronski poti z objavo na spletnih straneh, dostopnih javnosti. Upravna komisija zagotavlja njihovo dnevno posodabljanje.

2.   Svetovalni odbor iz člena 75 osnovne uredbe lahko pripravi mnenja in priporočila za izboljšanje informacij in njihovega širjenja.

3.   Države članice zagotavljajo, da so potrebne informacije na voljo osebam, ki jih zajema osnovna uredba, da so obveščene o spremembah, ki jih prinašata osnovna uredba in izvedbena uredba, zato da te osebe lahko uveljavljajo svoje pravice.

4.   Pristojni organi zagotavljajo, da so njihovi nosilci obveščeni in da izvajajo vse zakonodajne določbe Skupnosti, vključno s sklepi Upravne komisije na področjih ter pod pogoji osnovne uredbe in izvedbene uredbe.

Člen 85

Pretvorba valut

Za izvajanje določb osnovne uredbe in izvedbene uredbe se kot veljavni devizni tečaj med dvema valutama uporablja referenčni devizni tečaj, ki ga določi Evropska centralna banka.

Člen 86

Statistični podatki

Pristojni organi pripravijo statistične podatke o izvajanju osnovne uredbe in izvedbene uredbe ter jih pošljejo sekretariatu Upravne komisije. Ti podatki se zbirajo in organizirajo glede na načrt in metode, ki jih določi Upravna komisija. Evropska komisija zagotovi širjenje navedenih podatkov.

Člen 87

Spremembe prilog

Priloge I, II, III in IV k izvedbeni uredbi ter priloge I, VI, VII, VIII, IX k osnovni uredbi se lahko spremenijo z uredbo Komisije na zahtevo ene ali več zainteresiranih držav članic ali njihovih pristojnih organov in s soglasnim strinjanjem Upravne komisije.

Člen 88

Prehodne določbe

Določbe člena 87 osnovne uredbe veljajo za primere, ki jih zajema izvedbena uredba.

Člen 89

Razveljavitev

1.   Uredba (EGS) št. 574/72 se razveljavi z ... (8) ║.

Vendar pa Uredba (EGS) št. 574/72 velja in se njeni pravni učinki ohranijo za namene:

| (a) | Uredbe Sveta (ES) št. 859/2003 z dne 14. maja 2003 o razširitvi določb Uredbe (EGS) št. 1408/71 in Uredbe (EGS) št. 574/72 na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva (9), vse do razveljavitve ali spremembe navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

Uredbe Sveta (ES) št. 859/2003 z dne 14. maja 2003 o razširitvi določb Uredbe (EGS) št. 1408/71 in Uredbe (EGS) št. 574/72 na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva (9), vse do razveljavitve ali spremembe navedene uredbe;

| (b) | Uredbe Sveta (EGS) št. 1661/85 z dne 13. junija 1985 o tehničnih prilagoditvah predpisom Skupnosti o socialni varnosti za delavce migrante v zvezi z Grenlandijo (10) vse do razveljavitve ali spremembe navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

Uredbe Sveta (EGS) št. 1661/85 z dne 13. junija 1985 o tehničnih prilagoditvah predpisom Skupnosti o socialni varnosti za delavce migrante v zvezi z Grenlandijo (10) vse do razveljavitve ali spremembe navedene uredbe;

| (c) | Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, (11) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb (12) in drugih sporazumov, ki se sklicujejo na Uredbo (EGS) št. 574/72, vse do spremembe navedenih sporazumov glede na to uredbo. |
| --- | --- |

(c)

Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, (11) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Švicarsko konfederacijo na drugi strani o prostem pretoku oseb (12) in drugih sporazumov, ki se sklicujejo na Uredbo (EGS) št. 574/72, vse do spremembe navedenih sporazumov glede na to uredbo.

2.   V Direktivi Sveta 98/49/ES z dne 29. junija 1998 o zaščiti pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja zaposlenih in samozaposlenih delavcev, ki se gibljejo v Skupnosti (13), se sklicevanja na Uredbo (EGS) št. 574/72 štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 90

Končne določbe

Ta uredba začne veljati šest mesecev po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1. Popravek v UL L 200, 7.6.2004, str. 1.

1

Popravek

(2)  
  UL C 324, 30.12.2006, str. 59.

2

UL C 324, 30.12.2006, str. 59.

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008

(4)  
  UL L 150, 10.6.2008, str. 28.

4

UL L 150, 10.6.2008, str. 28.

(5)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1. ║.

5

(6)  

  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

6

UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(7)  
  Pet let po začetku veljavnosti izvedbene uredbe.

7

Pet let po začetku veljavnosti izvedbene uredbe.

(8)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

8

Datum

(9)  UL L 124, 20.5.2003, str. 1.

9

(10)  UL L 160, 20.6.1985, str. 7.

10

(11)  UL L 1, 3.1.1994, str. 1.

11

3.

(12)  UL L 114, 30.4.2002, str. 6. ║.

12

(13)  UL L 209, 25.7.1998, str. 46.

13

Sreda, 9. julij 2008PRILOGA I

Določbe za izvajanje dvostranskih konvencij, ki ostajajo v veljavi, in nove določbe za izvajanje dvostranskih konvencij

(Člena 8(1) in 9(2))

Sreda, 9. julij 2008PRILOGA II

Posebni sistemi, ki se uporabljajo za javne uslužbence

(Člena 32 in 41)

| A. | Posebni sistemi, ki se uporabljajo za javne uslužbence, za katere ne veljajo določbe iz poglavja 1 naslova III Uredbe (ES) št.883/2004, ki se nanašajo na storitve






  1. | Nemčija
  Versorgungssystem für Beamte (sickness scheme for civil servants) |
| --- | --- | --- |

A.

Posebni sistemi, ki se uporabljajo za javne uslužbence, za katere ne veljajo določbe iz poglavja 1 naslova III Uredbe (ES) št.883/2004, ki se nanašajo na storitve

1.

Nemčija

Versorgungssystem für Beamte (sickness scheme for civil servants)

| 2. | Španija
  Mutualismo administrativo (posebni sistem, ki velja za javne uslužbence, pripadnike oboroženih sil in uslužbence v pravosodju) |
| --- | --- |

2.

Španija

Mutualismo administrativo (posebni sistem, ki velja za javne uslužbence, pripadnike oboroženih sil in uslužbence v pravosodju)

| B. | Posebni sistemi, ki se uporabljajo za javne uslužbence, za katere ne veljajo določbe iz poglavja 2 naslova III Uredbe (ES) št.883/2004, ki se nanašajo na storitve






  1. | Nemčija
  Unfallfürsorge für Beamte (sistem za primere nezgod za javne uslužbence) |
| --- | --- | --- |

B.

Posebni sistemi, ki se uporabljajo za javne uslužbence, za katere ne veljajo določbe iz poglavja 2 naslova III Uredbe (ES) št.883/2004, ki se nanašajo na storitve

1.

Nemčija

Unfallfürsorge für Beamte (sistem za primere nezgod za javne uslužbence)

Sreda, 9. julij 2008PRILOGA III

Države članice, ki stroške storitev povrnejo na podlagi pavšalnih zneskov

(Člen 62(1))

Sreda, 9. julij 2008PRILOGA IV

Pristojni organi in nosilci, nosilci kraja stalnega in začasnega prebivališča, točke dostopa, nosilci in organi, ki jih imenujejo pristojni organi

(Člen 83(4)).

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/226 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/226

---

Sreda, 9. julij 2008Koordinacija sistemov socialne varnosti: Priloga XI ***I

P6_TA(2008)0349

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine Priloge XI (KOM(2006)0007 — C6-0029/2006 — 2006/0008(COD))

2009/C 294 E/50

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0007),

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0376),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 42 in 308 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0029/2006),

ob upoštevanju členov 42 in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0229/2008),

| 1. | odobri spremenjeni predlog Komisije (KOM(2006)0007), kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri spremenjeni predlog Komisije (KOM(2006)0007), kakor je bil spremenjen;

| 2. | meni, da je postopek 2007/0129(COD) brezpredmeten, ker je bila vsebina predloga Komisije KOM(2007)0376 vključena v postopek 2006/0008(COD); |
| --- | --- |

2.

meni, da je postopek 2007/0129(COD) brezpredmeten, ker je bila vsebina predloga Komisije KOM(2007)0376 vključena v postopek 2006/0008(COD);

| 3. | poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoja predloga bistveno spremeniti ali ju nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, da zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoja predloga bistveno spremeniti ali ju nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 9. julij 2008P6_TC1-COD(2006)0008

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 9. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in določitvi vsebine njenih prilog

(Besedilo velja za EGP in Švico)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 42 in 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim s členom 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti

   (4)

  predvideva, da bo vsebina njenih prilog II, X in XI določena pred datumom njene uporabe. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti

   (4)

  predvideva, da bo vsebina njenih prilog II, X in XI določena pred datumom njene uporabe.

| (2) | Priloge I, III, IV, VI, VII, VIII in IX k Uredbi (ES) št. 883/2004 bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevale zahteve držav članic, ki so pristopile k Evropski uniji po sprejetju navedene uredbe, in nedavne spremembe v drugih državah članicah
  . |
| --- | --- |

(2)

Priloge I, III, IV, VI, VII, VIII in IX k Uredbi (ES) št. 883/2004 bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevale zahteve držav članic, ki so pristopile k Evropski uniji po sprejetju navedene uredbe, in nedavne spremembe v drugih državah članicah
  .

| (3) | Člena 56(1) in 83
  Uredbe ▐ (ES) št. 883/2004
  določata
  , da se posebne določbe v zvezi z uporabo zakonodaje držav članic določijo v Prilogi XI k navedeni uredbi. Namen Priloge XI je upoštevati posebnosti različnih sistemov socialne varnosti držav članic, da bi se olajšala uporaba pravil o koordinaciji. |
| --- | --- |

(3)

Člena 56(1) in 83
  Uredbe ▐ (ES) št. 883/2004
  določata
  , da se posebne določbe v zvezi z uporabo zakonodaje držav članic določijo v Prilogi XI k navedeni uredbi. Namen Priloge XI je upoštevati posebnosti različnih sistemov socialne varnosti držav članic, da bi se olajšala uporaba pravil o koordinaciji.

| (4) | Številne države članice so zaprosile, da se navedbe v zvezi z uporabo njihove zakonodaje o socialni varnosti vključijo v Prilogo XI, ter so Komisiji predložile pravne in praktične razlage svoje zakonodaje in sistemov. |
| --- | --- |

(4)

Številne države članice so zaprosile, da se navedbe v zvezi z uporabo njihove zakonodaje o socialni varnosti vključijo v Prilogo XI, ter so Komisiji predložile pravne in praktične razlage svoje zakonodaje in sistemov.

| (5) | V skladu s potrebo po racionalizaciji in poenostavitvi nove uredbe je potreben enoten pristop, da se zagotovi, da so navedbe za različne države članice, ki so podobne narave ali imajo enak cilj, načeloma obravnavane na podoben način. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s potrebo po racionalizaciji in poenostavitvi nove uredbe je potreben enoten pristop, da se zagotovi, da so navedbe za različne države članice, ki so podobne narave ali imajo enak cilj, načeloma obravnavane na podoben način.

| (6) | Ker je namen Uredbe (ES) št. 883/2004 koordinacija zakonodaje o socialni varnosti, za katero so izključno odgovorne države članice, se navedbe, ki niso združljive z njenim namenom ali cilji ║, ter navedbe, namenjene zgolj pojasnitvi razlage nacionalne zakonodaje, ne vključijo v navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Ker je namen Uredbe (ES) št. 883/2004 koordinacija zakonodaje o socialni varnosti, za katero so izključno odgovorne države članice, se navedbe, ki niso združljive z njenim namenom ali cilji ║, ter navedbe, namenjene zgolj pojasnitvi razlage nacionalne zakonodaje, ne vključijo v navedeno uredbo.

| (7) | Nekatere zahteve držav članic so sprožile vprašanja, skupna številnim državam članicam. Primerno je, da se ta vprašanja obravnavajo na splošnejši ravni bodisi s pojasnitvijo v besedilu Uredbe (ES) št. 883/2004 bodisi v kateri koli drugi njeni prilogi ║, ki mora biti ║ustrezno spremenjena, bodisi z določbami v izvedbeni uredbi, navedeni v členu 89 navedene uredbe, in sicer raje kot s podobnimi vnosi v Prilogi XI za več držav članic. |
| --- | --- |

(7)

Nekatere zahteve držav članic so sprožile vprašanja, skupna številnim državam članicam. Primerno je, da se ta vprašanja obravnavajo na splošnejši ravni bodisi s pojasnitvijo v besedilu Uredbe (ES) št. 883/2004 bodisi v kateri koli drugi njeni prilogi ║, ki mora biti ║ustrezno spremenjena, bodisi z določbami v izvedbeni uredbi, navedeni v členu 89 navedene uredbe, in sicer raje kot s podobnimi vnosi v Prilogi XI za več držav članic.

| (8) | Primerno je tudi, da se za zagotovitev doslednosti prilog k Uredbi (ES) št. 883/2004, tako znotraj prilog kot tudi med njimi, nekatera posebna vprašanja namesto v Prilogi XI obravnavajo v drugih prilogah, v skladu z njihovim namenom in vsebino. |
| --- | --- |

(8)

Primerno je tudi, da se za zagotovitev doslednosti prilog k Uredbi (ES) št. 883/2004, tako znotraj prilog kot tudi med njimi, nekatera posebna vprašanja namesto v Prilogi XI obravnavajo v drugih prilogah, v skladu z njihovim namenom in vsebino.

| (9) | Da bi državljanom olajšali uporabo Uredbe (ES) št. 883/2004 pri iskanju informacij ali vložitvi zahtevkov pri institucijah držav članic, se navedejo sklicevanja na zakonodajo zadevnih držav članic tudi v izvirnem jeziku, kolikor je to potrebno za preprečevanje nesporazumov. |
| --- | --- |

(9)

Da bi državljanom olajšali uporabo Uredbe (ES) št. 883/2004 pri iskanju informacij ali vložitvi zahtevkov pri institucijah držav članic, se navedejo sklicevanja na zakonodajo zadevnih držav članic tudi v izvirnem jeziku, kolikor je to potrebno za preprečevanje nesporazumov.

| (10) | Uredbo (ES) št. 883/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 883/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Uredba (ES) št. 883/2004 določa, da se uporablja od datuma začetka veljavnosti izvedbene uredbe. Zato se ta uredba uporablja od istega datuma naprej — |
| --- | --- |

(11)

Uredba (ES) št. 883/2004 določa, da se uporablja od datuma začetka veljavnosti izvedbene uredbe. Zato se ta uredba uporablja od istega datuma naprej —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 883/2004 se spremeni, kot sledi:

| (1) | Po uvodni izjavi 5 se vstavi naslednja uvodna izjava:








  „
  (5a) | Nekatere navedbe držav članic v Prilogi VI k Uredbi (EGS) št. 1408/71 so sedaj zajete z nekaterimi splošnimi določbami Uredbe (ES) št. 883/2004. Pod naslovom ‚Enako obravnavanje dajatev, dohodka, dejstev ali dogodkov‘ člen 5 Uredbe (ES) št. 883/2004 na primer določa, da kadar se po zakonodaji pristojne države članice nekaterim dejstvom ali dogodkom pripišejo pravni učinki, se morajo takšni pravni učinki pripisati tudi enakovrednim dejstvom ali dogodkom, ki nastopijo v drugi državi članici. Zaradi tega so številne navedbe v Prilogi VI k Uredbi (EGS) št. 1408/71 postale odvečne.
  “ |
| --- | --- | --- |

(1)

Po uvodni izjavi 5 se vstavi naslednja uvodna izjava:

„
  (5a)

| (2) | Po uvodni izjavi 8 se vstavi naslednja uvodna izjava:








  „
  (8a) | Družinski člani nekdanjih obmejnih delavcev morajo še naprej imeti možnost zdravniške oskrbe v nekdanji državi zaposlitve zavarovane osebe po njeni upokojitvi.
  “ |
| --- | --- | --- |

(2)

Po uvodni izjavi 8 se vstavi naslednja uvodna izjava:

„
  (8a)

| (3) | Po uvodni izjavi 17 se vstavi naslednja uvodna izjava:








  „
  (17 bis) | „(17a) Kadar se za osebo začne uporabljati zakonodaja v skladu z naslovom II te uredbe, je treba pogoje za zavarovanje in upravičenost do dajatev opredeliti z zakonodajo pristojne države članice, pri čemer se spoštuje zakonodaja Skupnosti.“.
  “ |
| --- | --- | --- |

(3)

Po uvodni izjavi 17 se vstavi naslednja uvodna izjava:

„
  (17 bis)

| (4) | Po uvodni izjavi 18 se vstavi naslednja uvodna izjava:








  „
  (18a) | Načelo enotnosti veljavne zakonodaje je zelo pomembno in ga je treba okrepiti. To pa ne sme samo po sebi pomeniti, da postane zaradi dodelitve dajatve v skladu s to uredbo, ki zajema plačilo prispevkov za zavarovanje ali zavarovalno kritje za prejemnika, za to osebo veljavna zakonodaja države članice, katere institucija je to dajatev dodelila

   (5). |
| --- | --- | --- |

(4)

Po uvodni izjavi 18 se vstavi naslednja uvodna izjava:

„
  (18a)

Načelo enotnosti veljavne zakonodaje je zelo pomembno in ga je treba okrepiti. To pa ne sme samo po sebi pomeniti, da postane zaradi dodelitve dajatve v skladu s to uredbo, ki zajema plačilo prispevkov za zavarovanje ali zavarovalno kritje za prejemnika, za to osebo veljavna zakonodaja države članice, katere institucija je to dajatev dodelila

   (5).

| (5) | V členu 1 se za točko (v) vstavi naslednja točka:








  „
  (va) | ‚storitve‘ pomeni storitve, zagotovljene v zakonodaji države članice, ki so namenjene za zagotavljanje, razpoložljivost, neposredno plačilo ali povračilo stroškov zdravstvene oskrbe, proizvodov in storitev, ki sodijo v to oskrbo, tudi storitve dolgotrajne oskrbe.
  “ |
| --- | --- | --- |

(5)

V členu 1 se za točko (v) vstavi naslednja točka:

„
  (va)

| (6) | Člen 3(5) se nadomesti z naslednjim:


  „
  5.
     
  Ta uredba se ne uporablja za:










  a) | socialno in zdravstveno pomoč ali |
| --- | --- | --- |

(6)

Člen 3(5) se nadomesti z naslednjim:

„
  5.
     
  Ta uredba se ne uporablja za:

a)

socialno in zdravstveno pomoč ali

| b) | dajatve, kjer država prevzame odgovornost za škodo osebam in zagotavlja nadomestilo, kot so nadomestila za žrtve vojne in vojaških akcij ali njihovih posledic, za žrtve kriminala, umorov ali terorističnih dejanj, za žrtve škode, ki so jo povzročili agenti države članice med opravljanjem svojih dolžnosti, ali za žrtve, ki so bile oškodovane iz političnih ali verskih razlogov ali zaradi svojega porekla.
  “ |
| --- | --- |

b)

dajatve, kjer država prevzame odgovornost za škodo osebam in zagotavlja nadomestilo, kot so nadomestila za žrtve vojne in vojaških akcij ali njihovih posledic, za žrtve kriminala, umorov ali terorističnih dejanj, za žrtve škode, ki so jo povzročili agenti države članice med opravljanjem svojih dolžnosti, ali za žrtve, ki so bile oškodovane iz političnih ali verskih razlogov ali zaradi svojega porekla.
  “

| (7) | V členu 14 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim besedilom:
  „4.   Kadar zakonodaja države članice pogojuje dostop do prostovoljnega ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja s stalnim prebivališčem v navedeni državi članici ali s predhodnim opravljanjem zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, se člen 5(b) uporablja le za osebe, za katere se je v katerem koli prejšnjem obdobju uporabljala zakonodaja navedene države članice na podlagi njihove zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti.
  5.   Kadar zakonodaja države članice pogojuje dostop do prostovoljnega ali prostovoljnega nadaljevanja sistema zavarovanja s tem, da oseba dopolni zavarovalne dobe, se takšen dostop odobri zgolj osebam, ki so v navedeni državi članici predhodno dopolnile zavarovalne dobe v okviru istega sistema.“ |
| --- | --- |

(7)

V členu 14 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim besedilom:

„4.   Kadar zakonodaja države članice pogojuje dostop do prostovoljnega ali prostovoljnega nadaljevanja zavarovanja s stalnim prebivališčem v navedeni državi članici ali s predhodnim opravljanjem zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, se člen 5(b) uporablja le za osebe, za katere se je v katerem koli prejšnjem obdobju uporabljala zakonodaja navedene države članice na podlagi njihove zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti.

5.   Kadar zakonodaja države članice pogojuje dostop do prostovoljnega ali prostovoljnega nadaljevanja sistema zavarovanja s tem, da oseba dopolni zavarovalne dobe, se takšen dostop odobri zgolj osebam, ki so v navedeni državi članici predhodno dopolnile zavarovalne dobe v okviru istega sistema.“

| (8) | Člen 18(2) se nadomesti z naslednjim:


  „
  2.
     
  Družinski člani obmejnega delavca so upravičeni do storitev med bivanjem v pristojni državi članici. Dokler velja Priloga III, v primerih, kjer je pristojna država članica na seznamu v Prilogi III, so družinski člani obmejnega delavca, ki prebivajo v isti državi članici kot obmejni delavec, upravičeni do storitev v pristojni državi članici le pod pogoji iz člena 19(1).
  “ |
| --- | --- |

(8)

Člen 18(2) se nadomesti z naslednjim:

„
  2.
     
  Družinski člani obmejnega delavca so upravičeni do storitev med bivanjem v pristojni državi članici. Dokler velja Priloga III, v primerih, kjer je pristojna država članica na seznamu v Prilogi III, so družinski člani obmejnega delavca, ki prebivajo v isti državi članici kot obmejni delavec, upravičeni do storitev v pristojni državi članici le pod pogoji iz člena 19(1).
  “

| (9) | Člen 28(1) se nadomesti z naslednjim:


  „
  1.
     
  Obmejni delavec, ki se starostno ali invalidsko upokoji, je v primeru bolezni upravičen do nadaljnjega prejemanja storitev v državi članici, v kateri je nazadnje opravljal dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe, kolikor gre za nadaljevanje zdravljenja, ki se je začelo v tej državi članici. Izraz ‚nadaljevanje zdravljenja‘ pomeni nadaljnje preiskave, diagnosticiranje in zdravljenje bolezni v celotnem obdobju trajanja bolezni.




  Prvi pododstavek se smiselno uporablja za družinske člane upokojenega obmejnega delavca.
  “ |
| --- | --- |

(9)

Člen 28(1) se nadomesti z naslednjim:

„
  1.
     
  Obmejni delavec, ki se starostno ali invalidsko upokoji, je v primeru bolezni upravičen do nadaljnjega prejemanja storitev v državi članici, v kateri je nazadnje opravljal dejavnost zaposlene ali samozaposlene osebe, kolikor gre za nadaljevanje zdravljenja, ki se je začelo v tej državi članici. Izraz ‚nadaljevanje zdravljenja‘ pomeni nadaljnje preiskave, diagnosticiranje in zdravljenje bolezni v celotnem obdobju trajanja bolezni.

Prvi pododstavek se smiselno uporablja za družinske člane upokojenega obmejnega delavca.
  “

| (10) | Člen 51(3) se nadomesti z naslednjim:


  „
  3.
     
  Kadar država članica v svoji zakonodaji ali v posebnem sistemu pogojuje pridobitev, ohranitev ali ponovno pridobitev pravice do dajatev s tem, da mora biti oseba ob nastopu zavarovalnega primera zavarovana, ta pogoj velja za izpolnjenega v primeru, da je bila ta oseba pred tem zavarovana po zakonodaji ali posebnem sistemu te države članice in je ob nastopu zavarovalnega primera zavarovana po zakonodaji druge države članice za enak zavarovalni primer, ali, če to ni tako, v primeru, da osebi dajatev za enak zavarovalni primer pripada po zakonodaji druge države članice. Ta pogoj velja za izpolnjenega v primerih iz člena 57.
  “ |
| --- | --- |

(10)

Člen 51(3) se nadomesti z naslednjim:

„
  3.
     
  Kadar država članica v svoji zakonodaji ali v posebnem sistemu pogojuje pridobitev, ohranitev ali ponovno pridobitev pravice do dajatev s tem, da mora biti oseba ob nastopu zavarovalnega primera zavarovana, ta pogoj velja za izpolnjenega v primeru, da je bila ta oseba pred tem zavarovana po zakonodaji ali posebnem sistemu te države članice in je ob nastopu zavarovalnega primera zavarovana po zakonodaji druge države članice za enak zavarovalni primer, ali, če to ni tako, v primeru, da osebi dajatev za enak zavarovalni primer pripada po zakonodaji druge države članice. Ta pogoj velja za izpolnjenega v primerih iz člena 57.
  “

| (11) | Člen 52(4) se nadomesti z naslednjim ║:
  „4.   
  Kadar je zaradi izračuna v skladu z odstavkom 1(a) v eni državi članici neodvisna dajatev vedno enaka ali višja od sorazmerne dajatve, izračunane v skladu z odstavkom 1(b), pristojni nosilec opusti sorazmerni račun, pod pogojem, da:










  a) | je tak primer naveden v delu 1 Priloge VIII; |
| --- | --- | --- |

(11)

Člen 52(4) se nadomesti z naslednjim ║:

„4.   
  Kadar je zaradi izračuna v skladu z odstavkom 1(a) v eni državi članici neodvisna dajatev vedno enaka ali višja od sorazmerne dajatve, izračunane v skladu z odstavkom 1(b), pristojni nosilec opusti sorazmerni račun, pod pogojem, da:

a)

je tak primer naveden v delu 1 Priloge VIII;

| b) | se ne uporablja zakonodaja, ki določa pravila za preprečevanje prekrivanja iz členov 54 in 55, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 55(2), in |
| --- | --- |

b)

se ne uporablja zakonodaja, ki določa pravila za preprečevanje prekrivanja iz členov 54 in 55, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 55(2), in

| c) | se za ta primer za dobe, dopolnjene po zakonodaji druge države članice pod pogoji iz tega posebnega primera, ne uporablja člen 57.
  “ |
| --- | --- |

c)

se za ta primer za dobe, dopolnjene po zakonodaji druge države članice pod pogoji iz tega posebnega primera, ne uporablja člen 57.
  “

| (12) | V členu 52 se doda naslednji odstavek:


  „
  4a.
     
  Ne glede na določbe iz odstavkov 1, 2 in 3 se sorazmerni izračun ne uporablja za sisteme, ki zagotavljajo dajatve, za izračun katerih časovne dobe niso pomembne, če so taki sistemi našteti v delu 2 Priloge VIII. V takih primerih osebi pripada dajatev, izračunana v skladu z zakonodajo zadevne države članice.
  “ |
| --- | --- |

(12)

V členu 52 se doda naslednji odstavek:

„
  4a.
     
  Ne glede na določbe iz odstavkov 1, 2 in 3 se sorazmerni izračun ne uporablja za sisteme, ki zagotavljajo dajatve, za izračun katerih časovne dobe niso pomembne, če so taki sistemi našteti v delu 2 Priloge VIII. V takih primerih osebi pripada dajatev, izračunana v skladu z zakonodajo zadevne države članice.
  “

| (13) | V členu 56(1)(c) se pred besedilom „v skladu s postopki, določenimi v Prilogi XI“ vstavi besedilo „kadar je to potrebno“. |
| --- | --- |

(13)

V členu 56(1)(c) se pred besedilom „v skladu s postopki, določenimi v Prilogi XI“ vstavi besedilo „kadar je to potrebno“.

| (14) | V členu 56 se vstavi naslednji odstavek:


  „
  1a.
     
  Kadar se ne uporablja odstavek 1(c), ker je v zakonodaji države članice določeno, da se dajatev izračunava na podlagi drugih dejavnikov, ne na podlagi zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, ki niso vezani na čas, pristojni nosilec pri vsaki zavarovalni dobi ali dobi prebivanja, dopolnjeni po zakonodaji katere koli države članice, upošteva višino zbranih sredstev, sredstev, za katere se šteje, da so zbrana, ali kateri koli drugi dejavnik za izračun po zakonodaji, ki jo uporablja, deljeno z ustreznimi časovnimi enotami v zadevnem pokojninskem sistemu.
  “ |
| --- | --- |

(14)

V členu 56 se vstavi naslednji odstavek:

„
  1a.
     
  Kadar se ne uporablja odstavek 1(c), ker je v zakonodaji države članice določeno, da se dajatev izračunava na podlagi drugih dejavnikov, ne na podlagi zavarovalne dobe ali dobe prebivanja, ki niso vezani na čas, pristojni nosilec pri vsaki zavarovalni dobi ali dobi prebivanja, dopolnjeni po zakonodaji katere koli države članice, upošteva višino zbranih sredstev, sredstev, za katere se šteje, da so zbrana, ali kateri koli drugi dejavnik za izračun po zakonodaji, ki jo uporablja, deljeno z ustreznimi časovnimi enotami v zadevnem pokojninskem sistemu.
  “

| (15) | V členu 57 se doda naslednji odstavek:


  „
  3a.
     
  Ta člen se ne uporablja za sisteme, naštete v delu 2 Priloge VIII.
  “ |
| --- | --- |

(15)

V členu 57 se doda naslednji odstavek:

„
  3a.
     
  Ta člen se ne uporablja za sisteme, naštete v delu 2 Priloge VIII.
  “

| (16) | Člen 62(3) se nadomesti z naslednjim:




  „3.
     
  Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 nosilec v kraju stalnega prebivališča za brezposelne osebe iz člena 65(5)(a) upošteva plačo ali dohodek iz poklicne dejavnosti, ki ga oseba prejme v državi članici, katere zakonodaja je zanjo veljala med njeno zadnjo dejavnostjo zaposlene ali samozaposlene osebe, v skladu z izvedbeno uredbo.
  “ |
| --- | --- |

(16)

Člen 62(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.
     
  Z odstopanjem od odstavkov 1 in 2 nosilec v kraju stalnega prebivališča za brezposelne osebe iz člena 65(5)(a) upošteva plačo ali dohodek iz poklicne dejavnosti, ki ga oseba prejme v državi članici, katere zakonodaja je zanjo veljala med njeno zadnjo dejavnostjo zaposlene ali samozaposlene osebe, v skladu z izvedbeno uredbo.
  “

| (17) | Po členu 68 se vstavi se naslednji člen:


  „Člen 68a


  Zagotavljanje dajatev



  Kadar oseba, ki naj bi se ji družinske dajatve zagotavljale za vzdrževanje družinskih članov, teh dajatev ne uporablja v ta namen, pristojni nosilec izvrši svoje zakonske obveznosti tako, da na zahtevo in preko nosilca v kraju njihovega stalnega prebivališča ali imenovanega nosilca ali ustanove, ki jo v ta namen imenuje pristojni organ države njihovega stalnega prebivališča, zagotovi omenjene dajatve fizični ali pravni osebi, ki dejansko vzdržuje družinske člane.
  “ |
| --- | --- |

(17)

Po členu 68 se vstavi se naslednji člen:

„Člen 68a

Zagotavljanje dajatev

Kadar oseba, ki naj bi se ji družinske dajatve zagotavljale za vzdrževanje družinskih članov, teh dajatev ne uporablja v ta namen, pristojni nosilec izvrši svoje zakonske obveznosti tako, da na zahtevo in preko nosilca v kraju njihovega stalnega prebivališča ali imenovanega nosilca ali ustanove, ki jo v ta namen imenuje pristojni organ države njihovega stalnega prebivališča, zagotovi omenjene dajatve fizični ali pravni osebi, ki dejansko vzdržuje družinske člane.
  “

| (18) | V členu 87 se za odstavkom 10 vstavi naslednji odstavek:


  „
  10a.
     
  Priloga III se razveljavi pet let po začetku veljavnosti te uredbe.
  “ |
| --- | --- |

(18)

V členu 87 se za odstavkom 10 vstavi naslednji odstavek:

„
  10a.
     
  Priloga III se razveljavi pet let po začetku veljavnosti te uredbe.
  “

| (19) | Priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(19)

Priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od dneva začetka veljavnosti izvedbene uredbe iz člena 89 Uredbe (ES) št. 883/2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 161, 13.7.2007, str. 61
  .

1

161, 13.7.2007, str. 61

(2)  UL C.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008.

(4)  

  UL L 166, 30.4.2004, str. 1. Popravljena različica v UL L 200, 7.6.2004, str. 1.

4

UL L 166, 30.4.2004, str. 1. Popravljena različica v UL L 200, 7.6.2004, str. 1.

(5)  
  Skupni zadevi C-502/01 in C-31/02, Gaumain-Cerri in Barth, ECR [2004] I-6483.
  “

5

Skupni zadevi C-502/01 in C-31/02, Gaumain-Cerri in Barth, ECR [2004] I-6483.

Sreda, 9. julij 2008PRILOGA

Priloge k Uredbi (ES) št. 883/2004 se spremenijo, kot sledi.

| (1) | Del I Priloge I se spremeni:










  (a) | Za vnosom v naslovu „A. BELGIJA“ se vstavi naslednji vnos:


  „
  Aa.
     
  BOLGARIJA




  Preživnine, ki jih izplača država v skladu s členom 92 zakona o družini
  “ |
| --- | --- | --- |

(1)

Del I Priloge I se spremeni:

(a)

Za vnosom v naslovu „A. BELGIJA“ se vstavi naslednji vnos:

„
  Aa.
     
  BOLGARIJA

Preživnine, ki jih izplača država v skladu s členom 92 zakona o družini
  “

| (b) | Za vnosom „C. NEMČIJA“ se vstavita naslednja vnosa:


  „
  Ca.
     
  ESTONIJA




  Preživnina v skladu z zakonom o preživninah z dne 21. februarja 2007




  Cb.
     
  ŠPANIJA




  Predujmi preživnin v skladu s kraljevim odlokom št. 1618/2007 z dne 7. decembra 2007
  “ |
| --- | --- |

(b)

Za vnosom „C. NEMČIJA“ se vstavita naslednja vnosa:

„
  Ca.
     
  ESTONIJA

Preživnina v skladu z zakonom o preživninah z dne 21. februarja 2007

Cb.
     
  ŠPANIJA

Predujmi preživnin v skladu s kraljevim odlokom št. 1618/2007 z dne 7. decembra 2007
  “

| (c) | Za vnosom v naslovu „D. FRANCIJA“ se vstavi naslednje vnose:


  „
  Da.
     
  LITVA




  Plačilo iz otroškega preživninskega sklada v skladu z zakonom o otroškem preživninskem skladu




  Db.
     
  LUKSEMBURG




  Predujmi in izterjane preživnine v smislu zakona z dne 26. julija 1980
  “ |
| --- | --- |

(c)

Za vnosom v naslovu „D. FRANCIJA“ se vstavi naslednje vnose:

„
  Da.
     
  LITVA

Plačilo iz otroškega preživninskega sklada v skladu z zakonom o otroškem preživninskem skladu

Db.
     
  LUKSEMBURG

Predujmi in izterjane preživnine v smislu zakona z dne 26. julija 1980
  “

| (d) | Za vnosom v naslovu „E. AVSTRIJA“ se vstavi naslednji vnos:


  „
  Ea.
     
  POLJSKA




  Dajatve iz preživninskega sklada v skladu z zakonom o pomoči upravičencem do preživnine
  “ |
| --- | --- |

(d)

Za vnosom v naslovu „E. AVSTRIJA“ se vstavi naslednji vnos:

„
  Ea.
     
  POLJSKA

Dajatve iz preživninskega sklada v skladu z zakonom o pomoči upravičencem do preživnine
  “

| (e) | Za vnosom v naslovu „F. PORTUGALSKA“ se vstavita naslednja vnosa:


  „
  Fa.
     
  SLOVENIJA




  Nadomestilo neplačane preživnine v skladu z Zakonom o javnem jamstvenem in preživninskem skladu Republike Slovenije z dne 25. julija 2006




  Fb.
     
  SLOVAŠKA




  Nadomestna dajatev za preživnine (nadomestna preživnina) v skladu z Zakonom št. 452/2004 Coll. o nadomestnih dajatvah za preživnine, kakor je bil spremenjen s kasnejšimi predpisi
  “ |
| --- | --- |

(e)

Za vnosom v naslovu „F. PORTUGALSKA“ se vstavita naslednja vnosa:

„
  Fa.
     
  SLOVENIJA

Nadomestilo neplačane preživnine v skladu z Zakonom o javnem jamstvenem in preživninskem skladu Republike Slovenije z dne 25. julija 2006

Fb.
     
  SLOVAŠKA

Nadomestna dajatev za preživnine (nadomestna preživnina) v skladu z Zakonom št. 452/2004 Coll. o nadomestnih dajatvah za preživnine, kakor je bil spremenjen s kasnejšimi predpisi
  “

| (2) | Del II Priloge I se spremeni:










  (a) | Za vnosom v naslovu „A. BELGIJA“ se vstavijo naslednji vnosi:


  „
  Aa.
     
  BOLGARIJA




  Pavšalni znesek dodatka za materinstvo v skladu z Zakonom o družinskih dodatkih za otroke




  Ab.
     
  ČEŠKA REPUBLIKA




  Dodatek ob rojstvu otroka




  Ac.
     
  ESTONIJA




  Dodatek ob rojstvu otroka




  Dodatek ob posvojitvi otroka
  “ |
| --- | --- | --- |

(2)

Del II Priloge I se spremeni:

(a)

Za vnosom v naslovu „A. BELGIJA“ se vstavijo naslednji vnosi:

„
  Aa.
     
  BOLGARIJA

Pavšalni znesek dodatka za materinstvo v skladu z Zakonom o družinskih dodatkih za otroke

Ab.
     
  ČEŠKA REPUBLIKA

Dodatek ob rojstvu otroka

Ac.
     
  ESTONIJA

Dodatek ob rojstvu otroka

Dodatek ob posvojitvi otroka
  “

| (b) | Naslov „B. ŠPANIJA“ se nadomesti z naslenjim
  :
  „
  B.
     
  ŠPANIJA




  Enotni dodatek ob rojstvu in posvojitvi otroka
  “ |
| --- | --- |

(b)

Naslov „B. ŠPANIJA“ se nadomesti z naslenjim
  :

„
  B.
     
  ŠPANIJA

Enotni dodatek ob rojstvu in posvojitvi otroka
  “

| (c) | Pod
  naslovom „C. FRANCIJA“
  se za besedilom
  doda naslednje:
  „razen, kadar so izplačani osebi, za katero še naprej velja francoska zakonodaja v skladu s členom 12 ali členom 16“ |
| --- | --- |

(c)

Pod
  naslovom „C. FRANCIJA“
  se za besedilom
  doda naslednje:

„razen, kadar so izplačani osebi, za katero še naprej velja francoska zakonodaja v skladu s členom 12 ali členom 16“

| (d) | Za vnosom v naslovu „C. FRANCIJA“ se vstavijo naslednji vnosi:


  „
  Ca.
     
  LATVIJA




  Pomoč ob rojstvu otroka




  Dodatek ob posvojitvi otroka




  Cb.
     
  LITVA




  Pavšalni znesek za pomoč ob rojstvu otroka
  “ |
| --- | --- |

(d)

Za vnosom v naslovu „C. FRANCIJA“ se vstavijo naslednji vnosi:

„
  Ca.
     
  LATVIJA

Pomoč ob rojstvu otroka

Dodatek ob posvojitvi otroka

Cb.
     
  LITVA

Pavšalni znesek za pomoč ob rojstvu otroka
  “

| (e) | Za vnosom v naslovu „D. LUKSEMBURG“ se vstavi naslednje:


  „
  Da.
     
  MADŽARSKA




  Materinski dodatek




  Db.
     
  POLJSKA




  Enkratni dodatek ob rojstvu otroka v skladu z Zakonom o družinskih dajatvah




  Dc.
     
  ROMUNIJA




  Dodatek ob rojstvu otroka




  Paketi za novorojence




  Dd.
     
  SLOVENIJA




  Pomoč ob rojstvu otroka




  De.
     
  SLOVAŠKA




  Dodatek ob rojstvu otroka




  Dopolnilni dodatek ob rojstvu otroka
  “ |
| --- | --- |

(e)

Za vnosom v naslovu „D. LUKSEMBURG“ se vstavi naslednje:

„
  Da.
     
  MADŽARSKA

Materinski dodatek

Db.
     
  POLJSKA

Enkratni dodatek ob rojstvu otroka v skladu z Zakonom o družinskih dajatvah

Dc.
     
  ROMUNIJA

Dodatek ob rojstvu otroka

Paketi za novorojence

Dd.
     
  SLOVENIJA

Pomoč ob rojstvu otroka

De.
     
  SLOVAŠKA

Dodatek ob rojstvu otroka

Dopolnilni dodatek ob rojstvu otroka
  “

| (3) | Priloga II se nadomesti z naslednjim:



  „PRILOGA II


  DOLOČBE KONVENCIJ, KI OSTANEJO V VELJAVI IN KI SO PO POTREBI OMEJENE NA OSEBE, KI JIH TE DOLOČBE ZAJEMAJO




  [Člen 8(1)]




  Splošne opombe




  Treba je omeniti, da določbe dvostranskih konvencij, ki ne sodijo na področje uporabe te uredbe ali ostanejo v veljavi med državami članicami, v tej prilogi niso naštete. Navedne določbe zajemajo obveznosti med državami članicami, ki izhajajo iz konvencij, ki na primer določajo seštevanje izpolnjenih zavarovalnih dob v tretjih državah.




  Določbe konvencij o socialni varnosti, ki ostanejo v veljavi




  (a)
     
  BELGIJA-NEMČIJA




  Člena 3 in 4 zaključnega protokola z dne 7. decembra 1957 k splošni konvenciji z istega dne, kot sta določena v dopolnilnem protokolu z dne 10. novembra 1960 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih v nekaterih mejnih regijah pred in med drugo svetovno vojni ter po njej)




  (b)
     
  BELGIJA-LUKSEMBURG




  Konvencija o socialni varnosti za obmejne delavce z dne 24. marca 1994 (v zvezi z dopolnilnim pavšalnim povračilom)




  (c)
     
  BOLGARIJA-NEMČIJA




  Člen 28(1)(b) Konvencije o socialni varnosti z dne 17. decembra 1997 (o ohranitvi konvencij, sklenjenih med Bolgarijo in nekdanjo Nemško demokratično republiko, za osebe, ki so že prejele pokojnino pred letom 1996)




  (d)
     
  BOLGARIJA-AVSTRIJA




  Člen 38(3) Konvencije o socialni varnosti z dne z dne 14. aprila 2005 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 27. novembrom 1961); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija




  (e)
     
  BOLGARIJA-SLOVENIJA




  Člen 32(2) Konvencije o socialni varnosti z dne 18. decembra 1957 (priznavanje zavarovalnih dob, dopolnjenih do 31. decembra 1957)




  (f)
     
  ČEŠKA-NEMČIJA




  Člen 39(1)(b) in (c) Sporazuma o socialni varnosti z dne 27. julija 2001 (o ohranitvi konvencij, sklenjenih med nekdanjo Češkoslovaško republiko in nekdanjo Nemško demokratično republiko za osebe, ki so že prejele pokojnino pred letom 1996; priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih v eni od držav pogodbenic za osebe, ki so za te dobe že prejele pokojnino 1. septembra 2002 od druge države pogodbenice, ko so prebivali na ozemlju druge države pogodbenice)




  (g)
     
  ČEŠKA REPUBLIKA-CIPER




  Člen 32(4) Sporazuma o socialni varnosti z dne 19. januarja 1999 (določanje pristojnosti za izračun obdobij zaposlenosti, dopolnjenih v skladu z ustrezno konvencijo iz leta 1976); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija




  (h)
     
  ČEŠKA REPUBLIKA-LUKSEMBURG




  Člen 52(8) Sporazuma z dne 17. novembra 2000 (o priznavanju zavarovalnih dob za pokojnine za politične begunce)




  (i)
     
  ČEŠKA REPUBLIKA-AVSTRIJA




  Člen 32(3) Konvencije o socialni varnosti z dne 20. julija 1999 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 27. novembrom 1961); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija




  (j)
     
  ČEŠKA REPUBLIKA-SLOVAŠKA




  Členi 12, 20 in 33 Konvencije o socialni varnosti z dne 29. oktobra 1992 (člen 12 določa pristojnost za dodeljevanje družinskih dajatev; člen 20 določa pristojnost za izračun zavarovalnih dob, dopolnjenih do razdružitve Češke in Slovaške federativne republike; člen 33 določa pristojnost za izplačevanje pokojnin, dodeljenih pred razdružitvijo Češke in Slovaške federativne republike)




  (k)
     
  DANSKA-FINSKA




  Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (kritje dodatnih potnih stroškov zaradi nujnega dražjega povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi)




  (l)
     
  DANSKA-ŠVEDSKA




  Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (kritje dodatnih potnih stroškov zaradi nujnega dražjega povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi)




  (m)
     
  NEMČIJA-ŠPANIJA




  Člen 45(2) Konvencije o socialni varnosti z dne 4. decembra 1973 (zastopanje s strani diplomatskih in konzularnih organov)




  (n)
     
  NEMČIJA-FRANCIJA










  (i) | Dopolnilni sporazum št. 4 z dne 10. julija 1950 k splošni konvenciji z istim datumom, kot v dodatnem sporazumu št. 2 z dne 18. junija 1955 (priznavanje zavarovalnih dob, dopolnjenih med 1. julijem 1940 in 30. junijem 1950) |
| --- | --- | --- |

(3)

Priloga II se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

DOLOČBE KONVENCIJ, KI OSTANEJO V VELJAVI IN KI SO PO POTREBI OMEJENE NA OSEBE, KI JIH TE DOLOČBE ZAJEMAJO

[Člen 8(1)]

Splošne opombe

Treba je omeniti, da določbe dvostranskih konvencij, ki ne sodijo na področje uporabe te uredbe ali ostanejo v veljavi med državami članicami, v tej prilogi niso naštete. Navedne določbe zajemajo obveznosti med državami članicami, ki izhajajo iz konvencij, ki na primer določajo seštevanje izpolnjenih zavarovalnih dob v tretjih državah.

Določbe konvencij o socialni varnosti, ki ostanejo v veljavi

(a)
     
  BELGIJA-NEMČIJA

Člena 3 in 4 zaključnega protokola z dne 7. decembra 1957 k splošni konvenciji z istega dne, kot sta določena v dopolnilnem protokolu z dne 10. novembra 1960 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih v nekaterih mejnih regijah pred in med drugo svetovno vojni ter po njej)

(b)
     
  BELGIJA-LUKSEMBURG

Konvencija o socialni varnosti za obmejne delavce z dne 24. marca 1994 (v zvezi z dopolnilnim pavšalnim povračilom)

(c)
     
  BOLGARIJA-NEMČIJA

Člen 28(1)(b) Konvencije o socialni varnosti z dne 17. decembra 1997 (o ohranitvi konvencij, sklenjenih med Bolgarijo in nekdanjo Nemško demokratično republiko, za osebe, ki so že prejele pokojnino pred letom 1996)

(d)
     
  BOLGARIJA-AVSTRIJA

Člen 38(3) Konvencije o socialni varnosti z dne z dne 14. aprila 2005 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 27. novembrom 1961); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(e)
     
  BOLGARIJA-SLOVENIJA

Člen 32(2) Konvencije o socialni varnosti z dne 18. decembra 1957 (priznavanje zavarovalnih dob, dopolnjenih do 31. decembra 1957)

(f)
     
  ČEŠKA-NEMČIJA

Člen 39(1)(b) in (c) Sporazuma o socialni varnosti z dne 27. julija 2001 (o ohranitvi konvencij, sklenjenih med nekdanjo Češkoslovaško republiko in nekdanjo Nemško demokratično republiko za osebe, ki so že prejele pokojnino pred letom 1996; priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih v eni od držav pogodbenic za osebe, ki so za te dobe že prejele pokojnino 1. septembra 2002 od druge države pogodbenice, ko so prebivali na ozemlju druge države pogodbenice)

(g)
     
  ČEŠKA REPUBLIKA-CIPER

Člen 32(4) Sporazuma o socialni varnosti z dne 19. januarja 1999 (določanje pristojnosti za izračun obdobij zaposlenosti, dopolnjenih v skladu z ustrezno konvencijo iz leta 1976); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(h)
     
  ČEŠKA REPUBLIKA-LUKSEMBURG

Člen 52(8) Sporazuma z dne 17. novembra 2000 (o priznavanju zavarovalnih dob za pokojnine za politične begunce)

(i)
     
  ČEŠKA REPUBLIKA-AVSTRIJA

Člen 32(3) Konvencije o socialni varnosti z dne 20. julija 1999 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 27. novembrom 1961); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(j)
     
  ČEŠKA REPUBLIKA-SLOVAŠKA

Členi 12, 20 in 33 Konvencije o socialni varnosti z dne 29. oktobra 1992 (člen 12 določa pristojnost za dodeljevanje družinskih dajatev; člen 20 določa pristojnost za izračun zavarovalnih dob, dopolnjenih do razdružitve Češke in Slovaške federativne republike; člen 33 določa pristojnost za izplačevanje pokojnin, dodeljenih pred razdružitvijo Češke in Slovaške federativne republike)

(k)
     
  DANSKA-FINSKA

Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (kritje dodatnih potnih stroškov zaradi nujnega dražjega povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi)

(l)
     
  DANSKA-ŠVEDSKA

Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 (kritje dodatnih potnih stroškov zaradi nujnega dražjega povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi)

(m)
     
  NEMČIJA-ŠPANIJA

Člen 45(2) Konvencije o socialni varnosti z dne 4. decembra 1973 (zastopanje s strani diplomatskih in konzularnih organov)

(n)
     
  NEMČIJA-FRANCIJA

(i)

| (ii) | Naslov I navedenega dodatnega sporazuma št. 2 (priznavanje zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 8. majem 1945) |
| --- | --- |

(ii)

| (iii) | Točke 6, 7 in 8 splošnega protokola z dne 10. julija 1950 k navedeni splošni konvenciji (upravni dogovori) |
| --- | --- |

(iii)

| (iv) | Naslovi II, III in IV sporazuma z dne 20. decembra 1963 (socialna varnost v Posarju) |
| --- | --- |

(iv)

(o)
     
  NEMČIJA-LUKSEMBURG

Členi 4, 5, 6 in 7 Konvencije z dne 11. julija 1959 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih med septembrom 1940 in junijem 1946)

(p)
     
  NEMČIJA-MADŽARSKA

Člen 40(1)(b) Konvencije o socialni varnosti z dne 2. maja 1998 (o ohranitvi konvencije, sklenjene med nekdanjo Nemško demokratično republiko in Madžarsko, za osebe, ki so že prejele pokojnino pred letom 1996)

(q)
     
  NEMČIJA-NIZOZEMSKA

Člena 2 in 3 dopolnilnega sporazuma št. 4 z dne 21. decembra 1956 h konvenciji z dne 29. marca 1951 (ureditev pravic, ki so jih nizozemski delavci pridobili na podlagi nemškega sistema socialnega zavarovanja med 13. majem 1940 in 1. septembrom 1945)

(r)
     
  NEMČIJA-AVSTRIJA

| (i) | Člen 1(5) in člen 8 Konvencije o zavarovanju za primer brezposelnosti z dne 19. julija 1978 ter člen 10 zaključnega protokola k tej konvenciji (ododelitvi podpore za brezposelnost obmejnim delavcem s strani prejšnje države zaposlitve) še naprej veljajo za osebe, ki so opravljale dejavnost kot obmejni delavci na dan 1. januarja 2005 ali pred tem in ki so postali brezposelni pred 1. januarjem 2011 |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | Člen 14(2)(g), (h), (i) in (j) Konvencije o socialni varnosti z dne 4. oktobra 1995 v zvezi z delitvijo pristojnosti med državama glede preteklih primerov zavarovanja in pridobljenih zavarovalnih dob (o delitvi pristojnosti med obema državama ob upoštevanju preteklih primerov zavarovanja in pridobljenih zavarovalnih dob); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija |
| --- | --- |

(ii)

(s)
     
  NEMČIJA-POLJSKA

| (i) | Konvencija z dne 9. oktobra 1975 o določbah glede starosti in poškodb pri delu v skladu s pogoji in področjem uporabe iz člena 27(2), (3) in (4) Konvencije o socialni varnosti z dne 8. decembra 1990 (o ohranitvi pravnega statusa oseb, ki so se nastanile na ozemlju Nemčije ali Poljske pred 1. januarjem 1991 in ki še vedno prebivajo tam, na podlagi konvencije iz leta 1975) |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | Člena 27(5) in 28(2) Konvencije o socialni varnosti z dne 8. decembra 1990 (o ohranitvi upravičenosti do pokojnine, izplačane na podlagi konvencije iz leta 1957, sklenjene med nekdanjo Nemško demokratično republiko in Poljsko; o priznavanju zavarovalnih dob, ki so jih poljski delavci dopolnili v skladu s konvencijo iz leta 1988, sklenjeno med nekdanjo Nemško demokratično republiko in Poljsko) |
| --- | --- |

(ii)

(t)
     
  NEMČIJA-ROMUNIJA

Člen 28(1)(b) Konvencije o socialni varnosti z dne 8. aprila 2005 (o ohranitvi konvencije, sklenjene med nekdanjo Nemško demokratično republiko in Romunijo, za osebe, ki so že prejele pokojnino pred letom 1996)

(u)
     
  NEMČIJA-SLOVENIJA

Člen 42 Konvencije o socialni varnosti z dne 24. septembra 1997 (o ureditvi pravic, pridobljenih pred 1. januarjem 1956 v skladu s sistemom socialne varnosti v drugi državi pogodbenici); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(v)
     
  NEMČIJA-SLOVAŠKA

Drugi in tretji pododstavek člena 29(1) sporazuma z dne 12. septembra 2002 (o ohranitvi konvencije, sklenjene med nekdanjo Češkoslovaško republiko in nekdanjo Nemško demokratično republiko, za osebe, ki so že prejele pokojnino pred letom 1996; o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih v eni izmed držav pogodbenic za osebe, ki so že prejele pokojnino za te dobe 1. decembra 2003 od druge države pogodbenice, med bivanjem na ozemlju druge države pogodbenice)

(w)
     
  NEMČIJA-ZDRUŽENO KRALJESTVO

| (i) | Člen 7(5) in (6) Konvencije o socialni varnosti z dne 20. aprila 1960 (zakonodaja, veljavna za civilne osebe, zaposlene v vojaških silah) |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | Člen 5(5) in (6) Konvencije o zavarovanju za primer brezposelnosti z dne 20. aprila 1960 (zakonodaja, veljavna za civilne osebe, zaposlene v vojaških silah) |
| --- | --- |

(ii)

(x)
     
  IRSKA-ZDRUŽENO KRALJESTVO

Člen 19(2) Sporazuma o socialni varnosti z dne 14. decembra 2004 (prenos in priznavanje nekaterih sredstev za invalidnost)

(y)
     
  ŠPANIJA-PORTUGALSKA

Člen 22 splošne konvencije z dne 11. junija 1969 (izvoz dajatev za brezposelnost); ta vnos velja dve leti od datuma začetku uporabe Uredbe (ES) št. 883/2004

(z)
     
  ITALIJA-SLOVENIJA

| (i) | Sporazum o ureditvi medsebojnih obveznosti na področju socialnega zavarovanja v povezavi z odstavkom 7 Priloge XIV k Mirovni pogodbi (sklenjeni z izmenjavo not 5. februarja 1959) (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 18. decembrom 1954); uporaba te točke je omejena na osebeza katere velja naveden sporazum |
| --- | --- |

(i)

| (ii) | Člen 45(3) Konvencije o socialni varnosti z dne 7. julija 1997 v zvezi z nekdanjo cono B Svobodnega tržaškega ozemlja (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 5. oktobrom 1956); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija |
| --- | --- |

(ii)

(aa)
     
  LUKSEMBURG-PORTUGALSKA

Sporazum z dne 10. marca 1997 (o priznavanju sklepov nosilcev iz ene pogodbene stranke o invalidnosti prosilcev za dodelitev pokojnine v drugi pogodbeni stranki)

(ab)
     
  LUKSEMBURG-SLOVAŠKA

Člen 50(5) Konvencije o socialni varnosti z dne 23. maja 2002 (o priznavanju zavarovalne dobe za pokojnine za politične begunce)

(ac)
     
  MADŽARSKA-AVSTRIJA

Člen 36(3) Konvencije o socialni varnosti z dne 31. marca 1999 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 27. novembrom 1961); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(ad)
     
  MADŽARSKA-SLOVENIJA

Člen 31 Konvencije o socialni varnosti z dne 7. oktobra 1957 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 29. majem 1956); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(ae)
     
  MADŽARSKA-SLOVAŠKA

Člen 34(1) Konvencije o socialni varnosti z dne 30. januarja 1959 (člen 34(1) konvencije določa, da so zavarovalne dobe, dodeljene pred podpisom konvencije, zavarovalne dobe države pogodbenice, na ozemlju katere je imel upravičenec prebivališče); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(af)
     
  AVSTRIJA-POLJSKA

Člen 33(3) Konvencije o socialni varnosti z dne 7. septembra 1998 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 27. novembrom 1961); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(ag)
     
  AVSTRIJA-ROMUNIJA

Člen 37(3) Konvencije o socialni varnosti z dne 28. oktobra 2005 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 27. novembrom 1961); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(ah)
     
  AVSTRIJA-SLOVENIJA

Člen 37 Konvencije o socialni varnosti z dne 10. marca 1997 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 1. januarjem 1956); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(ai)
     
  AVSTRIJA-SLOVAŠKA

Člen 34(3) Konvencije o socialni varnosti z dne z dne 21. decembra 2001 (o priznavanju zavarovalnih dob, dopolnjenih pred 27. novembrom 1961); uporaba te točke je omejena na osebe, za katere velja navedena konvencija

(aj)
     
  PORTUGALSKA-ZDRUŽENO KRALJESTVO

Člen 2(1) Protokola o zdravstveni oskrbi z dne 15. novembra 1978

(ak)
     
  FINSKA-ŠVEDSKA

Člen 7 Nordijske konvencije o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003 glede kritja dodatnih potnih stroškov zaradi nujno dražjega povratnega potovanja v državo stalnega prebivališča v primeru bolezni med bivanjem v drugi nordijski državi
  “

| (4) | Priloga III se spremeni:










  (a) | Za vnosom „DANSKA“ se vstavi vnos „ESTONIJA“. |
| --- | --- | --- |

(4)

(4)

Priloga III se spremeni:

Priloga III se spremeni:

(a)

(a)

Za vnosom „DANSKA“ se vstavi vnos „ESTONIJA“.

Za vnosom „DANSKA“ se vstavi vnos „ESTONIJA“.

| (b) | Za vnosom „IRSKA“ se vstavita naslednja vnosa:


  „
  LITVA




  MADŽARSKA
  “ |
| --- | --- |

(b)

(b)

Za vnosom „IRSKA“ se vstavita naslednja vnosa:

Za vnosom „IRSKA“ se vstavita naslednja vnosa:

„
  LITVA

LITVA

MADŽARSKA
  “

MADŽARSKA

| (5) | Priloga IV se spremeni:










  (a) | Za vnosom „BELGIJA“ se vstavita naslednja vnosa:


  „
  BOLGARIJA




  ČEŠKA
  “ |
| --- | --- | --- |

(5)

(5)

Priloga IV se spremeni:

Priloga IV se spremeni:

(a)

(a)

Za vnosom „BELGIJA“ se vstavita naslednja vnosa:

Za vnosom „BELGIJA“ se vstavita naslednja vnosa:

„
  BOLGARIJA

BOLGARIJA

ČEŠKA
  “

ČEŠKA

| (b) | Za vnosom „FRANCIJA“ se vstavi vnos „CIPER“. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Za vnosom „FRANCIJA“ se vstavi vnos „CIPER“.

Za vnosom „FRANCIJA“ se vstavi vnos „CIPER“.

| (c) | Za vnosom „LUKSEMBURG“ se vstavita naslednja vnosa:


  „
  MADŽARSKA


  „
  NIZOZEMSKA“
  .“ |
| --- | --- |

(c)

(c)

Za vnosom „LUKSEMBURG“ se vstavita naslednja vnosa:

Za vnosom „LUKSEMBURG“ se vstavita naslednja vnosa:

„
  MADŽARSKA

MADŽARSKA

„
  NIZOZEMSKA“
  .“

NIZOZEMSKA“

| (d) | Za vnosom „AVSTRIJA“ se vstavita naslednja vnosa:


  „
  POLJSKA




  SLOVENIJA
  “ |
| --- | --- |

(d)

(d)

Za vnosom „AVSTRIJA“ se vstavita naslednja vnosa:

Za vnosom „AVSTRIJA“ se vstavita naslednja vnosa:

„
  POLJSKA

POLJSKA

SLOVENIJA
  “

SLOVENIJA

| (6) | Priloga VI se spremeni:










  (a) | Vstavijo se naslednji vnosi:


  „
  -A.
     
  ČEŠKA




  Polna invalidska pokojnina za osebe, pri katerih se je popolna invalidnost pojavila pred 18. letom starosti in ki za zahtevano obdobje niso bili zavarovani (člen 42 Zakona o pokojninskem zavarovanju št. 155/1995 Coll.)




  -Aa.
     
  ESTONIJA










  (i) | Invalidske pokojnine, dodeljene pred 1. aprilom 2000 na podlagi Zakona o državnih dodatkih, ki so ohranjene v skladu z Zakonom o državnem pokojninskem zavarovanju |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

(6)

Priloga VI se spremeni:

Priloga VI se spremeni:

(a)

(a)

Vstavijo se naslednji vnosi:

Vstavijo se naslednji vnosi:

„
  -A.
     
  ČEŠKA

-A.

ČEŠKA

Polna invalidska pokojnina za osebe, pri katerih se je popolna invalidnost pojavila pred 18. letom starosti in ki za zahtevano obdobje niso bili zavarovani (člen 42 Zakona o pokojninskem zavarovanju št. 155/1995 Coll.)

Polna invalidska pokojnina za osebe, pri katerih se je popolna invalidnost pojavila pred 18. letom starosti in ki za zahtevano obdobje niso bili zavarovani (člen 42 Zakona o pokojninskem zavarovanju št. 155/1995 Coll.)

-Aa.
     
  ESTONIJA

-Aa.

ESTONIJA

(i)

(i)

Invalidske pokojnine, dodeljene pred 1. aprilom 2000 na podlagi Zakona o državnih dodatkih, ki so ohranjene v skladu z Zakonom o državnem pokojninskem zavarovanju

| (ii) | Državne pokojnine, dodeljene na podlagi invalidnosti v skladu z Zakonom o državnem pokojninskem zavarovanju |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

Državne pokojnine, dodeljene na podlagi invalidnosti v skladu z Zakonom o državnem pokojninskem zavarovanju

| (iii) | Invalidske pokojnine, dodeljene v skladu z Zakonom o obrambnih silah, Zakonom o policiji, Zakonom o državnem tožilstvu, Zakonom o statusu sodnikov, Zakonom o plačah poslancev riigikoguja, pokojninah in drugih socialnih jamstvih ter Zakonom o uradnih pravicah predsednika republike
  “ |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

Invalidske pokojnine, dodeljene v skladu z Zakonom o obrambnih silah, Zakonom o policiji, Zakonom o državnem tožilstvu, Zakonom o statusu sodnikov, Zakonom o plačah poslancev riigikoguja, pokojninah in drugih socialnih jamstvih ter Zakonom o uradnih pravicah predsednika republike

| (b) | Vrstni red vnosov „A. GRČIJA“ in „B. IRSKA“ se obrne, da dobimo „A. IRSKA“ in „B. GRČIJA“. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Vrstni red vnosov „A. GRČIJA“ in „B. IRSKA“ se obrne, da dobimo „A. IRSKA“ in „B. GRČIJA“.

Vrstni red vnosov „A. GRČIJA“ in „B. IRSKA“ se obrne, da dobimo „A. IRSKA“ in „B. GRČIJA“.

| (c) | Vnos pod naslovom „A. IRSKA“ se nadomesti z:


  „
  Del II, poglavje 17 Zakona o socialni varnosti iz leta 2005
  “ |
| --- | --- |

(c)

(c)

Vnos pod naslovom „A. IRSKA“ se nadomesti z:

Vnos pod naslovom „A. IRSKA“ se nadomesti z:

„
  Del II, poglavje 17 Zakona o socialni varnosti iz leta 2005
  “

Del II, poglavje 17 Zakona o socialni varnosti iz leta 2005

| (d) | Za vnosom v naslovu „B. GRČIJA“ se vstavi naslednji vnos:


  „
  Ba.
     
  LATVIJA




  Invalidske pokojnine (tretja skupina) v skladu s členom 16(1)(2) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996
  “ |
| --- | --- |

(d)

(d)

Za vnosom v naslovu „B. GRČIJA“ se vstavi naslednji vnos:

Za vnosom v naslovu „B. GRČIJA“ se vstavi naslednji vnos:

„
  Ba.
     
  LATVIJA

Ba.

LATVIJA

Invalidske pokojnine (tretja skupina) v skladu s členom 16(1)(2) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996
  “

Invalidske pokojnine (tretja skupina) v skladu s členom 16(1)(2) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996

| (e) | Vnosi pod naslovom „C. FINSKA“ se spremenijo:


  „
  Državne pokojnine za osebe, ki se rodijo invalidne ali postanejo invalidne v zgodnjem otroštvu (Zakon o državnih pokojninah, št. 568/2007)




  Invalidske pokojnine, določene v sladu s prehodnimi določbami in dodeljene pred 1. januarjem 1994 (Zakon o začetku veljavnosti Zakona o državnih pokojninah, 569/2007)
  “ |
| --- | --- |

(e)

(e)

Vnosi pod naslovom „C. FINSKA“ se spremenijo:

Vnosi pod naslovom „C. FINSKA“ se spremenijo:

„
  Državne pokojnine za osebe, ki se rodijo invalidne ali postanejo invalidne v zgodnjem otroštvu (Zakon o državnih pokojninah, št. 568/2007)

Državne pokojnine za osebe, ki se rodijo invalidne ali postanejo invalidne v zgodnjem otroštvu (Zakon o državnih pokojninah, št. 568/2007)

Invalidske pokojnine, določene v sladu s prehodnimi določbami in dodeljene pred 1. januarjem 1994 (Zakon o začetku veljavnosti Zakona o državnih pokojninah, 569/2007)
  “

Invalidske pokojnine, določene v sladu s prehodnimi določbami in dodeljene pred 1. januarjem 1994 (Zakon o začetku veljavnosti Zakona o državnih pokojninah, 569/2007)

| (7) | Priloga VII se spremeni:










  (a) | V razpredelnicah z naslovoma „BELGIJA“ in „FRANCIJA“ se črtajo vrstice, ki se nanašajo na Luksemburg. |
| --- | --- | --- |

(7)

(7)

Priloga VII se spremeni:

Priloga VII se spremeni:

(a)

(a)

V razpredelnicah z naslovoma „BELGIJA“ in „FRANCIJA“ se črtajo vrstice, ki se nanašajo na Luksemburg.

V razpredelnicah z naslovoma „BELGIJA“ in „FRANCIJA“ se črtajo vrstice, ki se nanašajo na Luksemburg.

| (b) | Razpredelnica z naslovom „LUKSEMBURG“ se črta. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Razpredelnica z naslovom „LUKSEMBURG“ se črta.

Razpredelnica z naslovom „LUKSEMBURG“ se črta.

| (8) | Priloga VIII se
  nadomesti z naslednjim:



  „PRILOGA VIII


  PRIMERI, V KATERIH SE SORAZMERNI IZRACUN OPUSTI ALI SE NE UPORABI;




  [Clen 52 (4) in (5)]




  Del 1:
     
  Primeri, v katerih se sorazmerni izracun opusti na podlagi clena 52(4)




  A.
     
  DANSKA




  Vsi zahtevki za pokojnine, omenjeni v zakonu o socialnih pokojninah, z izjemo pokojnin iz Priloge IX




  B.
     
  IRSKA




  Vsi zahtevki za državne pokojnine (prehodno obdobje), državne pokojnine (za katere se placujejo prispevki), pokojnine za vdove (za katere se placujejo prispevki) in pokojnine za vdovce (za katere se placujejo prispevki)




  C.
     
  CIPER




  Vsi zahtevki za starostne in invalidske pokojnine, pokojnine za vdove in vdovce




  D.
     
  LATVIJA










  (a) | Vsi zahtevki za invalidske pokojnine (Zakon o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996) |
| --- | --- | --- |

(8)

(8)

Priloga VIII se
  nadomesti z naslednjim:

nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA VIII

PRIMERI, V KATERIH SE SORAZMERNI IZRACUN OPUSTI ALI SE NE UPORABI;

[Clen 52 (4) in (5)]

Del 1:
     
  Primeri, v katerih se sorazmerni izracun opusti na podlagi clena 52(4)

A.
     
  DANSKA

Vsi zahtevki za pokojnine, omenjeni v zakonu o socialnih pokojninah, z izjemo pokojnin iz Priloge IX

B.
     
  IRSKA

Vsi zahtevki za državne pokojnine (prehodno obdobje), državne pokojnine (za katere se placujejo prispevki), pokojnine za vdove (za katere se placujejo prispevki) in pokojnine za vdovce (za katere se placujejo prispevki)

C.
     
  CIPER

Vsi zahtevki za starostne in invalidske pokojnine, pokojnine za vdove in vdovce

D.
     
  LATVIJA

(a)

| (b) | Vsi zahtevki za družinske pokojnine (Zakon o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996; Zakon o pokojninah, ki jih financira država z dne 1. julija 2001) |
| --- | --- |

(b)

E.
     
  LITVA

Vsi zahtevki za družinske pokojnine državnega socialnega zavarovanja, izracunani na podlagi osnovnega zneska družinske pokojnine (Zakon o pokojninah državnega socialnega zavarovanja)

F.
     
  NIZOZEMSKA

Vsi zahtevki za starostne pokojnine po zakonu o splošnem starostnem zavarovanju (AOW)

G.
     
  AVSTRIJA

| (a) | Vsi zahtevki za pravice po zveznem zakonu z dne 9. septembra 1955 o splošnem socialnem zavarovanju (ASVG), zveznem zakonu z dne 11. oktobra 1978 o socialnem zavarovanju za samozaposlene osebe, ki se ukvarjajo s trgovino (GSVG), zveznem zakonu z dne 11. oktobra 1978 o socialnem zavarovanju za samozaposlene kmete (BSVG) in zveznem zakonu z dne 30. novembra 1978 o socialnem zavarovanju za samozaposlene v svobodnem poklicu (FSVG) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Vsi zahtevki za invalidske pokojnine, ki temeljijo na pokojninskem racunu na podlagi splošnega zakona o pokojninah (APG) z dne 18. novembra 2004 |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Vsi zahtevki za družinske pokojnine, ki temeljijo na pokojninskem racunu na podlagi splošnega zakona o pokojninah z dne 18. novembra 2004, ce se ne uporablja povišanje dajatev glede na dodatne mesece zavarovanja na podlagi clena 7(2) splošnega zakona o pokojninah |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Vsi zahtevki za invalidske in družinske pokojnine Landesärztekammern (deželne zdravniške zbornice) na podlagi osnovne dolocbe (osnovna in dodatna dajatev ali osnovna pokojnina) |
| --- | --- |

(d)

| (e) | Vsi zahtevki za podporo za trajno poklicno invalidnost in družinsko podporo iz pokojninskega sklada Tierärtztekammer (avstrijska veterinarska zbornica) |
| --- | --- |

(e)

| (f) | Vsi zahtevki za dajatve iz poklicne invalidnosti, pokojnine za vdove in sirote v skladu s statuti socialnih ustanov Rechtsanwaltkammern (odvetniška zbornica), del A |
| --- | --- |

(f)

H.
     
  POLJSKA

Vsi zahtevki za invalidske pokojnine, starostne pokojnine po sistemih pokojninskega zavarovanja z vnaprej dolocenimi pravicami in družinske pokojnine

I.
     
  PORTUGALSKA

Vsi zahtevki za invalidsko in starostno pokojnino ter družinsko pokojnino, razen kadar zavarovalne dobe, dopolnjene po zakonodaji vec kot ene države clanice, skupaj znašajo 21 ali vec koledarskih let, nacionalne zavarovalne dobe skupaj znašajo 20 let ali manj, izracun pa se opravi po clenu 11 Uredbe z zakonsko mocjo št. 35/2002 z dne 19. februarja 2002, ki opredeljuje pravila za dolocanje višine pokojnine
  .

J.
     
  SLOVAŠKA

| (a) | Vsi zahtevki za družinsko pokojnino (pokojnino za vdove, vdovce in sirote), izracunani v skladu z zakonodajo, veljavno pred 1. januarjem 2004, katerih znesek izhaja iz pokojnine, ki se je predhodno izplacevala pokojnemu |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Vsi zahtevki za pokojnine, izracunani na podlagi akta št. 461/2003 Coll. o socialni varnosti, kakor je bil spremenjen |
| --- | --- |

(b)

K.
     
  ŠVEDSKA

Vsi zahtevki za jamstvo pokojnin v obliki starostne pokojnine (Zakon 1998:702) in starostne pokojnine v obliki dodatne pokojnine (Zakon 1998:674)

L.
     
  ZDRUŽENO KRALJESTVO

Vsi zahtevki za pokojnine za upokojitev, vdovske dajatve in dajatve za ovdovelost, razen tistih, za katere:

| a) | je v davcnem letu, ki se zacne 6. aprila 1975 ali po njem:










  i) | zadevna stranka dopolnila zavarovalne dobe oziroma dobe zaposlitve ali prebivanja po zakonodaji Združenega kraljestva in druge države clanice; in |
| --- | --- | --- |

a)

je v davcnem letu, ki se zacne 6. aprila 1975 ali po njem:

i)

zadevna stranka dopolnila zavarovalne dobe oziroma dobe zaposlitve ali prebivanja po zakonodaji Združenega kraljestva in druge države clanice; in

| ii) | eno davcno leto (ali vec davcnih let), omenjeno pod tocko (i), ni bilo ocenjeno kot leto, ki je podlaga za upravicenost, v smislu zakonodaje Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

ii)

eno davcno leto (ali vec davcnih let), omenjeno pod tocko (i), ni bilo ocenjeno kot leto, ki je podlaga za upravicenost, v smislu zakonodaje Združenega kraljestva;

| b) | bi se zavarovalne dobe, dopolnjene po zakonodaji, veljavni v Združenem kraljestvu v obdobju pred 5. julijem 1948, upoštevale pri uporabi clena 52(1)(b) Uredbe z uporabo zavarovalnih dob oziroma dob zaposlitve ali prebivanja, dopolnjenih po zakonodaji druge države clanice |
| --- | --- |

b)

bi se zavarovalne dobe, dopolnjene po zakonodaji, veljavni v Združenem kraljestvu v obdobju pred 5. julijem 1948, upoštevale pri uporabi clena 52(1)(b) Uredbe z uporabo zavarovalnih dob oziroma dob zaposlitve ali prebivanja, dopolnjenih po zakonodaji druge države clanice

Vsi zahtevki za dodatno pokojnino v skladu z oddelkom 44 Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992 in z oddelkom 44 Social Security Contributions and Benefits Act (Northern Ireland) (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost [Severna Irska]) iz leta 1992

Del 2:
     
  Primeri, v katerih se uporablja clen 52(5):

A.
     
  FRANCIJA

Nacrt osnovnega ali dodatnega zavarovanja, pri katerem se dajatve za starost izracunajo na osnovi upokojitvenih tock

B.
     
  LATVIJA

Starostne pokojnine (Zakon o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996 in Zakon o pokojninah, ki jih financira država z dne 1. julija 2001)

C.
     
  MADŽARSKA

Pokojninske dajatve na podlagi clanstva v zasebnih pokojninskih skladih

D.
     
  AVSTRIJA

| (a) | Starostne pokojnine, ki temeljijo na pokojninskem racunu na podlagi splošnega zakona o pokojninah z dne 18. novembra 2004 |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Obvezni dodatki na podlagi clena 41 zveznega zakona z dne 28. decembra 2001, BGBl I Nr. 154 o Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich (splošni placni sklad avstrijskih farmacevtov) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Starostne pokojnine in pokojnine za predcasno upokojitev Landesärtztekammern (deželne zdravniške zbornice) na podlagi osnovne dolocbe (osnovna in dodatna dajatev, ali osnovna pokojnina) in vse pokojninske dajatve navedenega organa na podlagi dodatne dolocbe (dodatna ali individualna pokojnina) |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Starostna podpora iz pokojninskega sklada Österreichische Tierärtztekammer (avstrijska veterinarska zbornica) |
| --- | --- |

(d)

| (e) | Dajatve v skladu s statuti socialnih ustanov avstrijskih odvetniških zbornic, del A in B, z izjemo zahtevkov za dajatve iz invalidskih pokojnin ter pokojnin za vdove in sirote v skladu s statuti socialnih ustanov avstrijskih odvetniških zbornic, del A |
| --- | --- |

(e)

| (f) | Dajatve socialnih ustanov združene zbornice arhitektov in inženirjev na podlagi Ziviltechnikerkammergesetzt 1993 (Zakon o avstrijski inženirski zbornici) in statutov socialnih ustanov, razen dajatev na podlagi poklicne invalidnosti in družinskih dajatev iz omenjenih dajatev |
| --- | --- |

(f)

| (g) | Dajatve v skladu s statutom socialne ustanove združene zbornice poklicnih racunovodij in davcnih svetovalcev na podlagi avstrijskega Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (Zakon o poklicnih racunovodjih in davcnih svetovalcih) |
| --- | --- |

(g)

E.
     
  POLJSKA

Starostne pokojnine po sistemu vnaprej dolocenega prispevka

F.
     
  SLOVENIJA

Pokojnina iz obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja

G.
     
  SLOVAŠKA

Obvezno varcevanje za starostno pokojnino

H.
     
  ŠVEDSKA

Pokojnina na podlagi dohodkov in premijska pokojnina (Zakon 1998:674)

I.
     
  ZDRUŽENO KRALJESTVO

Stopnjevane pokojninske dajatve, placane v skladu z oddelkoma 36 in 37 National Insurance Act (Nacionalni zakona o zavarovanju) iz leta 1965 ter z oddelkoma 35 in 36 National Insurance Act (Northern Ireland) (Nacionalni zakona o zavarovanju [Severna Irska]) iz leta 1966

J.
     
  BOLGARIJA

Starostne pokojnine iz obveznega dodatnega pokojninskega zavarovanja v okviru dela II naslova II Zakonika socialnega zavarovanja

K.
     
  ESTONIJA

Obvezno varcevanje za starostno pokojnino
  “

| (9) | Priloga IX se spremeni:










  (a) | Del I se spremeni:










  (i) | Za vnosom v naslovu „F. IRSKA“ se vstavi naslednji vnos:


  „
  Fa.
     
  LATVIJA




  Invalidske pokojnine (tretja skupina) v skladu s členom 16(1)(2) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996
  “ |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

(9)

Priloga IX se spremeni:

Priloga IX se spremeni:

(a)

(a)

Del I se spremeni:

Del I se spremeni:

(i)

(i)

Za vnosom v naslovu „F. IRSKA“ se vstavi naslednji vnos:

Za vnosom v naslovu „F. IRSKA“ se vstavi naslednji vnos:

„
  Fa.
     
  LATVIJA

Fa.

LATVIJA

Invalidske pokojnine (tretja skupina) v skladu s členom 16(1)(2) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996
  “

Invalidske pokojnine (tretja skupina) v skladu s členom 16(1)(2) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996

| (ii) | Pod naslovom „G. NIZOZEMSKA“ se doda besedilo:


  „
  Zakon z dne 10. novembra 2005 o delu in plači glede zmožnosti za delo
  “ |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

Pod naslovom „G. NIZOZEMSKA“ se doda besedilo:

Pod naslovom „G. NIZOZEMSKA“ se doda besedilo:

„
  Zakon z dne 10. novembra 2005 o delu in plači glede zmožnosti za delo
  “

Zakon z dne 10. novembra 2005 o delu in plači glede zmožnosti za delo

| (iii) | Vnos pod naslovom „H. FINSKA“ se nadomesti z naslednjim:


  „
  Državne pokojnine za osebe, ki se rodijo invalidne ali postanejo invalidne v zgodnjem otroštvu (Zakon o državnih pokojninah, 568/2007)




  Državne pokojnine in pokojnine zakoncev, določene v skladu s prehodnimi določbami in dodeljene pred 1. januarjem 1994 (Zakon o začetku veljavnosti Zakona o državnih pokojninah, 569/2007)




  Dodatni znesek otroških pokojnin pri izračunu neodvisne dajatve v skladu z Zakonom o državnih pokojninah 568/2007
  “ |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

Vnos pod naslovom „H. FINSKA“ se nadomesti z naslednjim:

Vnos pod naslovom „H. FINSKA“ se nadomesti z naslednjim:

„
  Državne pokojnine za osebe, ki se rodijo invalidne ali postanejo invalidne v zgodnjem otroštvu (Zakon o državnih pokojninah, 568/2007)

Državne pokojnine za osebe, ki se rodijo invalidne ali postanejo invalidne v zgodnjem otroštvu (Zakon o državnih pokojninah, 568/2007)

Državne pokojnine in pokojnine zakoncev, določene v skladu s prehodnimi določbami in dodeljene pred 1. januarjem 1994 (Zakon o začetku veljavnosti Zakona o državnih pokojninah, 569/2007)

Državne pokojnine in pokojnine zakoncev, določene v skladu s prehodnimi določbami in dodeljene pred 1. januarjem 1994 (Zakon o začetku veljavnosti Zakona o državnih pokojninah, 569/2007)

Dodatni znesek otroških pokojnin pri izračunu neodvisne dajatve v skladu z Zakonom o državnih pokojninah 568/2007
  “

Dodatni znesek otroških pokojnin pri izračunu neodvisne dajatve v skladu z Zakonom o državnih pokojninah 568/2007

| (iv) | Vnos v naslovu „I. ŠVEDSKA“ se nadomesti z naslednjim:


  „
  Švedsko nadomestilo za bolezen, vezano na dohodek, in nadomestilo za izpad dohodka (Zakon 1962:381)




  Švedska zajamčena pokojnina in zajamčeno nadomestilo plače, ki sta nadomestila švedsko polno državno pokojnino, določeno v okviru zakonodaje o državnih pokojninah, ki se je uporabljala pred 1. januarjem 1993, in polno državno pokojnino, dodeljeno v okviru prehodnih določb zakonodaje, ki se je uporabljala od tega datuma
  “ |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

Vnos v naslovu „I. ŠVEDSKA“ se nadomesti z naslednjim:

Vnos v naslovu „I. ŠVEDSKA“ se nadomesti z naslednjim:

„
  Švedsko nadomestilo za bolezen, vezano na dohodek, in nadomestilo za izpad dohodka (Zakon 1962:381)

Švedsko nadomestilo za bolezen, vezano na dohodek, in nadomestilo za izpad dohodka (Zakon 1962:381)

Švedska zajamčena pokojnina in zajamčeno nadomestilo plače, ki sta nadomestila švedsko polno državno pokojnino, določeno v okviru zakonodaje o državnih pokojninah, ki se je uporabljala pred 1. januarjem 1993, in polno državno pokojnino, dodeljeno v okviru prehodnih določb zakonodaje, ki se je uporabljala od tega datuma
  “

Švedska zajamčena pokojnina in zajamčeno nadomestilo plače, ki sta nadomestila švedsko polno državno pokojnino, določeno v okviru zakonodaje o državnih pokojninah, ki se je uporabljala pred 1. januarjem 1993, in polno državno pokojnino, dodeljeno v okviru prehodnih določb zakonodaje, ki se je uporabljala od tega datuma

| (b) | Del II se spremeni:










  (i) | Za vnosom v naslovu „C. ITALIJA“ se vstavijo naslednji vnosi:


  „
  Ca.
     
  LATVIJA




  Družinske pokojnine, izračunane na podlagi predvidenih zavarovalnih dob (člen 23(8) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996)




  Cb.
     
  LITVA










  (a) | Državno socialno zavarovanje zaradi nezmožnosti za delo, izplačano v okviru Zakona o državnih pokojninah iz socialnega zavarovanja |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

(b)

Del II se spremeni:

Del II se spremeni:

(i)

(i)

Za vnosom v naslovu „C. ITALIJA“ se vstavijo naslednji vnosi:

Za vnosom v naslovu „C. ITALIJA“ se vstavijo naslednji vnosi:

„
  Ca.
     
  LATVIJA

Ca.

LATVIJA

Družinske pokojnine, izračunane na podlagi predvidenih zavarovalnih dob (člen 23(8) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996)

Družinske pokojnine, izračunane na podlagi predvidenih zavarovalnih dob (člen 23(8) Zakona o državnih pokojninah z dne 1. januarja 1996)

Cb.
     
  LITVA

Cb.

LITVA

(a)

(a)

Državno socialno zavarovanje zaradi nezmožnosti za delo, izplačano v okviru Zakona o državnih pokojninah iz socialnega zavarovanja

| (b) | Družinske pokojnine državnega socialnega zavarovanja in pokojnine za sirote iz socialnega zavarovanja, izračunane na podlagi pokojnine zaradi nezmožnosti za delo pokojnega v okviru Zakona o državnih pokojninah iz socialnega zavarovanja
  “ |
| --- | --- |

(b)

(b)

Družinske pokojnine državnega socialnega zavarovanja in pokojnine za sirote iz socialnega zavarovanja, izračunane na podlagi pokojnine zaradi nezmožnosti za delo pokojnega v okviru Zakona o državnih pokojninah iz socialnega zavarovanja

| (ii) | Za vnosom v naslovu „D. LUKSEMBURG“ se vstavi naslednji vnos:


  „
  Da.
     
  SLOVAŠKA










  (a) | Slovaške invalidske pokojnine in iz njih pridobljene družinske pokojnine |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

Za vnosom v naslovu „D. LUKSEMBURG“ se vstavi naslednji vnos:

Za vnosom v naslovu „D. LUKSEMBURG“ se vstavi naslednji vnos:

„
  Da.
     
  SLOVAŠKA

Da.

SLOVAŠKA

(a)

(a)

Slovaške invalidske pokojnine in iz njih pridobljene družinske pokojnine

| (b) | Invalidska pokojnina za osebo, ki je postala invalidna, ko je bila vzdrževani otrok, in za katero se vedno šteje, da je dopolnila ustrezno zavarovalno dobo (členi 70(2), 72(3) ter 73(3) in (4) Zakona št. 461/2003 o socialni varnosti s spremembami)
  “ |
| --- | --- |

(b)

(b)

Invalidska pokojnina za osebo, ki je postala invalidna, ko je bila vzdrževani otrok, in za katero se vedno šteje, da je dopolnila ustrezno zavarovalno dobo (členi 70(2), 72(3) ter 73(3) in (4) Zakona št. 461/2003 o socialni varnosti s spremembami)

| (c) | V delu III se vnos „Nordijska konvencija o socialni varnosti z dne 15. junija 1992“ nadomesti:


  „
  Nordijska konvencija o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003
  “ |
| --- | --- |

(c)

(c)

V delu III se vnos „Nordijska konvencija o socialni varnosti z dne 15. junija 1992“ nadomesti:

V delu III se vnos „Nordijska konvencija o socialni varnosti z dne 15. junija 1992“ nadomesti:

„
  Nordijska konvencija o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003
  “

Nordijska konvencija o socialni varnosti z dne 18. avgusta 2003

| (10) | Priloga X se nadomesti z naslednjim:



  „PRILOGA X


  POSEBNE DENARNE DAJATVE, ZA KATERE SE NE PLAČUJEJO PRISPEVKI




  [Člen 70(2)(c)]




  A.
     
  BELGIJA










  (a) | Dohodek za nadomestitev prihodka (Zakon z dne 27. februarja 1987) |
| --- | --- | --- |

(10)

(10)

Priloga X se nadomesti z naslednjim:

Priloga X se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA X

POSEBNE DENARNE DAJATVE, ZA KATERE SE NE PLAČUJEJO PRISPEVKI

[Člen 70(2)(c)]

A.
     
  BELGIJA

(a)

| (b) | Zajamčeni dohodek za ostarele osebe (Zakon z dne 22. marca 2001) |
| --- | --- |

(b)

B.
     
  BOLGARIJA

Socialna starostna pokojnina (člen 89 Zakonika o socialni varnosti)

C.
     
  ČEŠKA REPUBLIKA

Socialni dodatek (Zakon o državni socialni pomoči št. 117/1995 Sb.)

D.
     
  DANSKA

Stanovanjski stroški za upokojence (Zakon o stanovanjski pomoči posameznikom, konsolidiran z Zakonom št. 204 z dne 29. marca 1995)

E.
     
  NEMČIJA

Osnovni preživninski dohodek za starejše osebe in osebe z zmanjšano sposobnostjo zaslužka po poglavju 4 zvezka XII Zakonika o socialni varnosti

Dajatve za kritje stroškov bivanja v skladu z osnovno določbo za iskalce zaposlitve, razen če so v zvezi s temi dajatvami izpolnjeni pogoji za upravičenost do začasnega dodatka, ki izhaja iz prejema nadomestila za brezposelnost (člen 24(1) zvezka II Zakonika o socialni varnosti)

F.
     
  ESTONIJA

| (a) | Dodatek za odrasle invalidne osebe (Zakon o socialnih dajatvah za invalidne osebe z dne 27. januarja 1999) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Državni dodatek za brezposelnost (Zakon o storitvah trga dela in podpori z dne 29. septembra 2005) |
| --- | --- |

(b)

G.
     
  IRSKA

| (a) | Dodatek za iskalce zaposlitve (prečiščeno besedilo Zakona o socialni varnosti iz leta 2005, tretji del, poglavje 2) |
| --- | --- |

(a)

| b) | državna pokojnina (za katero se ne plačujejo prispevki) (prečiščeno besedilo Zakona o socialni varnosti iz leta 2005, tretji del, poglavje 4); |
| --- | --- |

b)

| (c) | Pokojnina za vdovo ali vdovca (za katero se ne plačujejo prispevki) (prečiščeno besedilo Zakona o socialni varnosti iz leta 2005, tretji del, poglavje 6) |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Invalidski dodatek (prečiščeno besedilo Zakona o socialni varnosti iz leta 2005, tretji del, poglavje 10) |
| --- | --- |

(d)

| (e) | Dodatek za mobilnost (Zakon o zdravstvu iz leta 1970, oddelek 61) |
| --- | --- |

(e)

| (f) | Pokojnina za slepe (prečiščeno besedilo Zakona o socialni varnosti iz leta 2005, tretji del, poglavje 5) |
| --- | --- |

(f)

H.
     
  GRČIJA

Posebne dajatve za ostarele (Zakon št. 1296/82)

I.
     
  ŠPANIJA

| (a) | Minimalni zajamčeni dohodek (Zakon št. 13/82 z dne 7. aprila 1982) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Denarne dajatve za pomoč ostarelim in invalidom, nezmožnim za delo (Kraljevi odlok št. 2620/81 z dne 24. julija 1981) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Naslednji pokojninski prejemki:









  (i) | Invalidske pokojnine in starostne pokojnine, za katere se ne plačujejo prispevki, ki se zagotavljajo po členu 38(1) prečiščenega besedila Splošnega zakona o socialni varnosti, odobrenega s Kraljevim zakonodajnim odlokom št. 1/1994 z dne 20. junija 1994 in |
| --- | --- | --- |

(c)

(i)

Invalidske pokojnine in starostne pokojnine, za katere se ne plačujejo prispevki, ki se zagotavljajo po členu 38(1) prečiščenega besedila Splošnega zakona o socialni varnosti, odobrenega s Kraljevim zakonodajnim odlokom št. 1/1994 z dne 20. junija 1994 in

| (ii) | Dajatve kot dodatek k pokojninam iz točke i, kot je določeno v zakonodajah Comunidades Autonomas (avtonomne skupnosti), kjer tovrstni dodatki zagotavljajo minimalni dohodek ob upoštevanju ekonomskih in socialnih razmer v zadevnih avtonomnih skupnostih |
| --- | --- |

(ii)

Dajatve kot dodatek k pokojninam iz točke i, kot je določeno v zakonodajah Comunidades Autonomas (avtonomne skupnosti), kjer tovrstni dodatki zagotavljajo minimalni dohodek ob upoštevanju ekonomskih in socialnih razmer v zadevnih avtonomnih skupnostih

| (d) | Dodatki za spodbujanje mobilnosti in za nadomestilo stroškov prevoza (Zakon št. 13/1982 z dne 7. aprila 1982) |
| --- | --- |

(d)

J.
     
  FRANCIJA

| (a) | Dopolnilni dodatki iz:









  (i) | Posebnega invalidskega sklada in |
| --- | --- | --- |

(a)

(i)

Posebnega invalidskega sklada in

| (ii) | Solidarnostnega sklada za ostarele |
| --- | --- |

(ii)

Solidarnostnega sklada za ostarele

ob upoštevanju pridobljenih pravic (Zakon z dne 30. junija 1956, kodificiran v zvezku VIII Zakonika o socialni varnosti)

| (b) | Dodatek za odrasle invalide (Zakon z dne 30. junija 1975, kodificiran v zvezku VIII Zakonika o socialni varnosti) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Posebni dodatek (Zakon z dne 10. julija 1952, kodificiran v zvezku VIII Zakonika o socialni varnosti) ob upoštevanju pridobljenih pravic |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Starostni solidarnostni dodatek (kodificiran v zvezku VIII Zakonika o socialni varnosti) od 1. januarja 2006 naprej |
| --- | --- |

(d)

K.
     
  ITALIJA

| (a) | Socialne pokojnine za osebe brez lastnih sredstev (Zakon št. 153 z dne 30. aprila 1969) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Pokojnine in dodatki za civilne invalide (zakoni št. 118 z dne 30. marca 1974, št. 18 z dne 11. februarja 1980 in št. 508 z dne 23. novembra 1988) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Pokojnine in dodatki za gluhoneme (zakona št. 381 z dne 26. maja 1970 in št. 508 z dne 23. novembra 1988) |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Pokojnine in dodatki za slepe civilne osebe (zakona št. 382 z dne 27. maja 1970 in št. 508 z dne 23. novembra 1988) |
| --- | --- |

(d)

| (e) | Dodatki k minimalnim pokojninam (zakoni št. 218 z dne 4. aprila 1952, št. 638 z dne 11. novembra 1983 in št. 407 z dne 29. decembra 1990) |
| --- | --- |

(e)

| (f) | Dajatve, ki dopolnjujejo invalidske dodatke (Zakon št. 222 z dne 12. junija 1984) |
| --- | --- |

(f)

| (g) | Socialna pomoč (Zakon št. 335 z dne 8. avgusta 1995) |
| --- | --- |

(g)

| (h) | Socialni dodatek (člen 1(1) in (12) Zakona št. 544 z dne 29. decembra 1988 in nadaljnje spremembe) |
| --- | --- |

(h)

L.
     
  CIPER

| (a) | Socialna pokojnina (Zakon iz leta 1995 o socialnih pokojninah (Zakon št. 25(I)/95) s spremembami) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Dodatek za hudo motorično okvaro (sklepi sveta ministrov št. 38210 z dne 16. oktobra 1992, št. 41370 z dne 1. avgusta 1994, št. 46183 z dne 11. junija 1997 in št. 53675 z dne 16. maja 2001) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Posebna pomoč za slepe (Zakon o posebnih pomočeh iz leta 1996 (Zakon št. 77(I)/96) s spremembami) |
| --- | --- |

(c)

M.
     
  LATVIJA

| (a) | Državna dajatev socialne varnosti (Zakon o državnih socialnih dajatvah z dne 1. januarja 2003) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Dodatek za povračilo stroškov prevoza invalidnim osebam z omejeno mobilnostjo (Zakon o socialni pomoči z dne 1. januarja 2003) |
| --- | --- |

(b)

N.
     
  LITVA

| (a) | Pokojnina iz naslova socialne pomoči (člen 5 Zakona iz leta 2005 o državnih socialnih dodatkih) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Dodatek za pomoč (člen 15 Zakona iz leta 2005 o državnih socialnih dodatkih) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Povračilo stroškov prevoza invalidnim osebam z omejeno mobilnostjo (člen 7 Zakona iz leta 2000 o povračilu stroškov prevoza) |
| --- | --- |

(c)

O.
     
  LUKSEMBURG

Dohodek za težko prizadete osebe (člen 1(2) Zakona z dne 12. septembra 2003), razen oseb, ki jim je priznan status invalidnih delavcev in so zaposlene na rednem trgu dela ali v invalidskih delavnicah

P.
     
  MADŽARSKA

| (a) | Invalidska renta (Odlok št. 83/1987 (XII 27) Ministrskega sveta o invalidski renti) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Neprispevni starostni dodatek (Zakon III iz leta 1993 o organih socialne varnosti in socialnih dajatvah) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Dodatek za prevoz (Odlok vlade št. 164/1995 (XII 27) o dodatkih za prevoz za osebe s hudo telesno okvaro) |
| --- | --- |

(c)

Q.
     
  MALTA

| (a) | Dopolnilni dodatek (člen 73 Zakona o socialni varnosti (Cap. 318) 1987) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Starostna pokojnina (Zakon o socialni varnosti (Cap. 318) 1987) |
| --- | --- |

(b)

R.
     
  NIZOZEMSKA

| (a) | Wet Arbeidsongeschiktheidsvoorziening jonggehandicapten (Wajong) (Zakon o dodatku za nezmožnost za delo za mlade invalidne osebe z dne 24. aprila 1997) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Toeslagenwet (TW) (Zakon o dodatnih dajatvah z dne 6. novembra 1986) |
| --- | --- |

(b)

S.
     
  AVSTRIJA

Nadomestni dodatek (Zvezni zakon z dne 9. septembra 1955 o splošnem socialnem zavarovanju, Zvezni zakon z dne 11. oktobra 1978 o socialnem zavarovanju za trgovce in poslovodje in Zvezni zakon z dne 11. oktobra 1978 o socialnem zavarovanju za kmete)

T.
     
  POLJSKA

Socialna pokojnina (Zakon o socialnih pokojninah z dne 27. junija 2003)

U.
     
  PORTUGALSKA

| (a) | Državna starostna in invalidska pokojnina, za katero se ne plačujejo prispevki (Uredba z zakonsko močjo št. 464/80 z dne 13. oktobra 1980) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Vdovska pokojnina, za katero se ne plačujejo prispevki (Regulativni odlok št. 52/81 z dne 11. novembra 1981) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Solidarnostni dodatek za starejše osebe (Uredba z zakonsko močjo št. 232/2005 z 29. decembra 2005, kakor je bila spremenjena z uredbo z zakonsko močjo št. 236/2006 z 11. decembra 2006 |
| --- | --- |

(c)

V.
     
  SLOVENIJA

| (a) | Državna pokojnina (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju z dne 23. decembra 1999) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Varstveni dodatek (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju z dne 23. decembra 1999) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Oskrbnina (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju z dne 23. decembra 1999) |
| --- | --- |

(c)

W.
     
  SLOVAŠKA

| (a) | Prilagoditev pokojnine, ki je bila odobrena pred 1. januarjem 2004, če je ta edini vir dohodka |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Socialna pokojnina, ki je bila dodeljena pred 1. januarjem 2004 |
| --- | --- |

(b)

X.
     
  FINSKA

| (a) | Stanovanjski dodatek za upokojence (Zakon o stanovanjskem dodatku za upokojence, št. 571/2007) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Nadomestilo za primer brezposelnosti (Zakon o nadomestilih za primer brezposelnosti št. 1290/2002) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Posebna pomoč za priseljence (Zakon o posebni pomoči za priseljence, št. 1192/2002) |
| --- | --- |

(c)

Y.
     
  ŠVEDSKA

| (a) | Stanovanjski dodatki za osebe, ki prejemajo pokojnino (Zakon 2001: 761) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Finančna podpora za starejše (Zakon 2001: 853) |
| --- | --- |

(b)

Z.
     
  ZDRUŽENO KRALJESTVO

| (a) | Dodatek k državni pokojnini (State Pension Credit Act 2002 and State Pension Credit Act (Northern Ireland)) (Zakon o dodatku k državni pokojnini iz leta 2002 in Zakon o dodatku k državni pokojnini (Severna Irska) iz leta 2002) |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Dodatki za iskalce zaposlitve, odvisni od dohodka (Jobseekers Act 1995 and Jobseekers (Northern Ireland) Order 1995) (Odlok o iskalcih zaposlitve (Severna Irska) iz leta 1995) |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Podpora k dohodku (Social Security Contributions and Benefits Act 1992 and Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992) (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz leta 1992 in Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost (Severna Irska) iz leta 1992) |
| --- | --- |

(c)

| (d) | Dodatek za invalide v zvezi z mobilnostjo (Social Security Contributions and Benefits Act 1992 and Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act 1992) (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost iz leta 1992 in Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost (Severna Irska) iz leta 1992)
  “ |
| --- | --- |

(d)

| (11) | Priloga XI se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA XI
  POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE DRŽAV ČLANIC

  [Členi 51(3), 56(1) in 83]

  A.   BELGIJA
  Jih ni.


  B.
     
  BOLGARIJA




  Člen 33(1) bolgarskega zakona o zdravstvenem zavarovanju se uporablja za vse osebe, za katere je Bolgarija pristojna država članica v skladu s poglavjem 1 naslova III te uredbe.



  C.   ČEŠKA
  Jih ni.

  D.   DANSKA
  ▐







  1. | (a) | Pri izračunu pokojnine se po lov om social pension (Zakon o socialni pokojnini) dobe zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jih
  po danski zakonodaji
  dopolni obmejni delavec ali delavec, ki se na Dansko odpravi, da bi tam opravljal delo sezonske narave, obravnavajo kot dobe prebivanja, ki jih na Danskem dopolni preživeli zakonec, če je bil preživeli zakonec v tem času povezan z zgoraj omenjenim delavcem z zakonsko zvezo brez ločitve od „mize in postelje“ ali dejanske ločitve zaradi nezdružljivosti ter če je v teh obdobjih zakonec stalno prebival na ozemlju druge države članice.
  Za namene tega odstavka pomeni „delo sezonske narave“ delo, ki je odvisno od menjave letnih časov in se ponovi vsako leto. |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

(11)

Priloga XI se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA XI

POSEBNE DOLOČBE ZA UPORABO ZAKONODAJE DRŽAV ČLANIC

[Členi 51(3), 56(1) in 83]

A.   BELGIJA

Jih ni.

B.
     
  BOLGARIJA

Člen 33(1) bolgarskega zakona o zdravstvenem zavarovanju se uporablja za vse osebe, za katere je Bolgarija pristojna država članica v skladu s poglavjem 1 naslova III te uredbe.

C.   ČEŠKA

Jih ni.

D.   DANSKA

▐

1.

(a)

Pri izračunu pokojnine se po lov om social pension (Zakon o socialni pokojnini) dobe zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jih
  po danski zakonodaji
  dopolni obmejni delavec ali delavec, ki se na Dansko odpravi, da bi tam opravljal delo sezonske narave, obravnavajo kot dobe prebivanja, ki jih na Danskem dopolni preživeli zakonec, če je bil preživeli zakonec v tem času povezan z zgoraj omenjenim delavcem z zakonsko zvezo brez ločitve od „mize in postelje“ ali dejanske ločitve zaradi nezdružljivosti ter če je v teh obdobjih zakonec stalno prebival na ozemlju druge države članice.

Za namene tega odstavka pomeni „delo sezonske narave“ delo, ki je odvisno od menjave letnih časov in se ponovi vsako leto.

| (b) | Pri izračunu pokojnine se po lov om social pension (Zakon o socialni pokojnini) dobe zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jih je pred 1. januarjem 1984
  po danski zakonodaji
  dopolnila oseba, za katero se ne uporablja odstavek 2(a), obravnavajo kot dobe prebivanja, ki jih na Danskem dopolni preživeli zakonec, če je bil preživeli zakonec v tem času s to osebo povezan z zakonsko zvezo brez ločitve od „mize in postelje“ ali dejanske ločitve zaradi nezdružljivosti ter če je v teh obdobjih zakonec stalno prebival na ozemlju druge države članice. |
| --- | --- |

(b)

Pri izračunu pokojnine se po lov om social pension (Zakon o socialni pokojnini) dobe zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, ki jih je pred 1. januarjem 1984
  po danski zakonodaji
  dopolnila oseba, za katero se ne uporablja odstavek 2(a), obravnavajo kot dobe prebivanja, ki jih na Danskem dopolni preživeli zakonec, če je bil preživeli zakonec v tem času s to osebo povezan z zakonsko zvezo brez ločitve od „mize in postelje“ ali dejanske ločitve zaradi nezdružljivosti ter če je v teh obdobjih zakonec stalno prebival na ozemlju druge države članice.

| (c) | Dobe, ki se upoštevajo v skladu s točkama (a) in (b), se ne upoštevajo, če sovpadajo z obdobji, ki se upoštevajo pri izračunu pokojnine, izplačljive zadevni osebi po zakonodaji o obveznem zavarovanju druge države članice, ali z obdobji, med katerimi je zadevna oseba prejemala pokojnino po taki zakonodaji. Te dobe pa se upoštevajo, če letni znesek omenjene pokojnine ne dosega polovice osnovnega zneska socialne pokojnine. |
| --- | --- |

(c)

Dobe, ki se upoštevajo v skladu s točkama (a) in (b), se ne upoštevajo, če sovpadajo z obdobji, ki se upoštevajo pri izračunu pokojnine, izplačljive zadevni osebi po zakonodaji o obveznem zavarovanju druge države članice, ali z obdobji, med katerimi je zadevna oseba prejemala pokojnino po taki zakonodaji. Te dobe pa se upoštevajo, če letni znesek omenjene pokojnine ne dosega polovice osnovnega zneska socialne pokojnine.

| 2. | (a) | Ne glede na določbe člena 6 so osebe, ki niso opravljale pridobitne dejavnosti v eni ali več državah članicah, upravičene do danske socialne pokojnine le, če so na Danskem stalno prebivale vsaj tri leta, ob upoštevanju starostnih omejitev, določenih v danski zakonodaji. Ob upoštevanju člena 4 se člen 7 ne uporablja za dansko socialno pokojnino, do katere so upravičene takšne osebe. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Ne glede na določbe člena 6 so osebe, ki niso opravljale pridobitne dejavnosti v eni ali več državah članicah, upravičene do danske socialne pokojnine le, če so na Danskem stalno prebivale vsaj tri leta, ob upoštevanju starostnih omejitev, določenih v danski zakonodaji. Ob upoštevanju člena 4 se člen 7 ne uporablja za dansko socialno pokojnino, do katere so upravičene takšne osebe.

| (b) | Zgoraj omenjene določbe se ne uporabljajo za danske socialne pokojnine, do katerih so upravičeni družinski člani oseb, ki opravljajo ali so opravljale pridobitno dejavnost na Danskem, ali študenti ali člani njihove družine. |
| --- | --- |

(b)

Zgoraj omenjene določbe se ne uporabljajo za danske socialne pokojnine, do katerih so upravičeni družinski člani oseb, ki opravljajo ali so opravljale pridobitno dejavnost na Danskem, ali študenti ali člani njihove družine.

| 3. | Začasne dajatve za brezposelne osebe, ki so bile vključene v ledighedsydelse (sistem „fleksibilne zaposlitve“) (Zakon št. 455 z dne 10. junija 1997), so zajete v poglavju 6 naslova III te uredbe. Za brezposelne osebe, ki odidejo v drugo državo članico, se člena 64 in 65 uporabljata, če ima ta država članica podobne programe zaposlovanja za isto kategorijo oseb. ║ |
| --- | --- |

3.

Začasne dajatve za brezposelne osebe, ki so bile vključene v ledighedsydelse (sistem „fleksibilne zaposlitve“) (Zakon št. 455 z dne 10. junija 1997), so zajete v poglavju 6 naslova III te uredbe. Za brezposelne osebe, ki odidejo v drugo državo članico, se člena 64 in 65 uporabljata, če ima ta država članica podobne programe zaposlovanja za isto kategorijo oseb. ║

| 4. | Kadar je prejemnik danske socialne pokojnine upravičen tudi do družinske pokojnine iz druge države članice, se te pokojnine pri izvajanju danske zakonodaje obravnavajo kot dajatve iste vrste v smislu člena 53(1), pod pogojem, da je oseba, katere zavarovalne dobe ali dobe prebivanja se uporabljajo kot osnova za izračun družinske pokojnine, pridobila tudi pravico do danske socialne pokojnine. |
| --- | --- |

4.

Kadar je prejemnik danske socialne pokojnine upravičen tudi do družinske pokojnine iz druge države članice, se te pokojnine pri izvajanju danske zakonodaje obravnavajo kot dajatve iste vrste v smislu člena 53(1), pod pogojem, da je oseba, katere zavarovalne dobe ali dobe prebivanja se uporabljajo kot osnova za izračun družinske pokojnine, pridobila tudi pravico do danske socialne pokojnine.

E.   NEMČIJA

▐

| 1. | Ne glede na člen 5(a)
  te uredbe in točko
  1 člena 5(4) Sozialgesetzbuch VI (SGB VI) (Knjiga VI Socialnega zakonika)
  lahko oseba, ki prejema polno starostno pokojnino
  po zakonodaji druge države članice,
  zaprosi, da se jo obvezno zavaruje po nemškem sistemu pokojninskega zavarovanja
  . |
| --- | --- |

1.

Ne glede na člen 5(a)
  te uredbe in točko
  1 člena 5(4) Sozialgesetzbuch VI (SGB VI) (Knjiga VI Socialnega zakonika)
  lahko oseba, ki prejema polno starostno pokojnino
  po zakonodaji druge države članice,
  zaprosi, da se jo obvezno zavaruje po nemškem sistemu pokojninskega zavarovanja
  .

| 2. | Ne glede na člen 5(a) te uredbe in
  člen 7(1) in (3)

  SGB VI ║ lahko oseba, ki je obvezno zavarovana v drugi državi članici ali prejema starostno pokojnino po zakonodaji druge države članice, vstopi v sistem prostovoljnega zavarovanja v Nemčiji. |
| --- | --- |

2.

Ne glede na člen 5(a) te uredbe in
  člen 7(1) in (3)

  SGB VI ║ lahko oseba, ki je obvezno zavarovana v drugi državi članici ali prejema starostno pokojnino po zakonodaji druge države članice, vstopi v sistem prostovoljnega zavarovanja v Nemčiji.

| 3. | Za namen dodeljevanja denarnih dajatev po odstavku 47(1) SGB V, odstavku 47(1) SGB VII in odstavku 200(2) Reichsversicherungsordnung zavarovanim osebam, ki živijo v drugi državi članici, nemški sistemi zavarovanja izračunajo neto plačilo, ki se uporablja za oceno dajatev, kot če bi zavarovana oseba živela v Nemčiji, razen če zavarovana oseba zaprosi za oceno na podlagi neto plačila, ki ga dejansko prejme. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Državljani drugih držav članic, katerih stalno ali običajno prebivališče je izven Nemčije ter ki izpolnjujejo splošne pogoje nemškega sistema pokojninskega zavarovanja, lahko vanj vplačujejo prostovoljne prispevke le, če so bili v preteklosti že prostovoljno ali obvezno zavarovani po nemškem sistemu pokojninskega zavarovanja; to velja tudi za osebe brez državljanstva in begunce, katerih stalno ali običajno prebivališče je v drugi državi članici. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pauschale Anrechnungszeit (določeni rok posojila) v skladu s členom 253 SBG VI, se določi izključno s sklicevanjem na nemška dobe. |
| --- | --- |

5.

Pauschale Anrechnungszeit (določeni rok posojila) v skladu s členom 253 SBG VI, se določi izključno s sklicevanjem na nemška dobe.

| 6. | V primerih, v katerih se
  za ponovni izračun pokojnine
  uporablja nemška pokojninska zakonodaja, ki je veljala 31. decembra 1991, se za namene financiranja nemških Ersatzzeiten (nadomestnih dob) uporablja zgolj nemška zakonodaja ▐. |
| --- | --- |

6.

V primerih, v katerih se
  za ponovni izračun pokojnine
  uporablja nemška pokojninska zakonodaja, ki je veljala 31. decembra 1991, se za namene financiranja nemških Ersatzzeiten (nadomestnih dob) uporablja zgolj nemška zakonodaja ▐.

| 7. | Nemška zakonodaja, ki ureja nesreče pri delu in poklicne bolezni, za katere se prejme nadomestilo po zakonu o pokojninah za tujce, in o dajatvah za zavarovalne dobe, ki se lahko financirajo po zakonu o pokojninah za tujce na ozemljih, omenjenih v členu 1(2)(3) Bundesvertriebenengesetz (Zakona o izgnancih), se še naprej uporablja za področje uporabe te uredbe ne glede na določbe iz odstavka 2 Fremdrentengesetz (Zakon o pokojninah za tujce). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Za izračun teoretičnega zneska iz člena 52(1)(b)(i) Uredbe, v pokojninskih sistemih za svobodne poklice, pristojni nosilec za vsako leto zavarovalne dobe, dopolnjeno po zakonodaji katere koli druge države članice, za osnovo vzame povprečno letno upravičenost do pokojnine, pridobljene s plačevanjem prispevkov v času vključenosti v sistem pristojnega nosilca. |
| --- | --- |

8.

F.   ESTONIJA

║ Za namene izračuna starševskih dajatev se dobe zaposlitve v državah članicah razen v Estoniji obravnavajo kot temelječe na enakem povprečnem znesku socialnega davka, plačanem v obdobjih zaposlitve v Estoniji, s katerimi se združijo. Če je bila oseba v referenčnem letu zaposlena zgolj v drugih državah članicah, se izračun dajatve obravnava kot temelječ na povprečnem socialnem davku, plačanem v Estoniji med referenčnim letom in porodniškim dopustom.

G.   GRČIJA

| 1. | Zakon št. 1469/84 o prostovoljni vključitvi v sistem pokojninskega zavarovanja za grške državljane in tuje državljane grškega porekla velja za državljane drugih držav članic, osebe brez državljanstva in begunce, kadar je bila zadevna oseba, ne glede na kraj njenega stalnega ali začasnega prebivališča, v preteklosti že obvezno ali prostovoljno vključena v grški sistem pokojninskega zavarovanja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ne glede na člen 5(a) te uredbe in člen 34 Zakona št. 1140/81 lahko oseba, ki prejema pokojnino zaradi nesreče pri delu ali poklicne bolezni po zakonodaji druge države članice, zaprosi, da se jo obvezno zavaruje po zakonodaji, ki jo uporablja (kmetijska zavarovalna shema), v kolikor opravlja dejavnost, ki spada v področje uporabe te zakonodaje. |
| --- | --- |

2.

H.   ŠPANIJA

▐

| 1. | Za namene izvajanja
  člena 52(1)(b)(i) te uredbe
  se bodo leta, ki delavcu manjkajo do upokojitvene starosti ali starosti, pri kateri je upokojitev obvezna, določena v
  členu 31(4) prečiščene različice

  Ley de clases pasivas del Estado (Zakon o upokojencih), upoštevala kot
  dejanska delovna doba
  le, če je bil upravičenec v času
  dogodka
  , zaradi katerega mu pripada invalidska ali družinska pokojnina, zavarovan po posebnem španskem sistemu za državne uradnike ali
  je opravljal dejavnost, izenačeno
  po tem sistemu,
  ali če je upravičenec v času dogodka, zaradi katerega mu pripada pokojnina, opravljal dejavnost, zaradi katere bi morala biti zadevna oseba obvezno vključena v poseben državni sistem za državne uradnike, oborožene sile ali sodnike, če bi dejavnost opravljala v Španiji
  . |
| --- | --- |

1.

Za namene izvajanja
  člena 52(1)(b)(i) te uredbe
  se bodo leta, ki delavcu manjkajo do upokojitvene starosti ali starosti, pri kateri je upokojitev obvezna, določena v
  členu 31(4) prečiščene različice

  Ley de clases pasivas del Estado (Zakon o upokojencih), upoštevala kot
  dejanska delovna doba
  le, če je bil upravičenec v času
  dogodka
  , zaradi katerega mu pripada invalidska ali družinska pokojnina, zavarovan po posebnem španskem sistemu za državne uradnike ali
  je opravljal dejavnost, izenačeno
  po tem sistemu,
  ali če je upravičenec v času dogodka, zaradi katerega mu pripada pokojnina, opravljal dejavnost, zaradi katere bi morala biti zadevna oseba obvezno vključena v poseben državni sistem za državne uradnike, oborožene sile ali sodnike, če bi dejavnost opravljala v Španiji
  .

| 2. | (a) | V členu 56(1)(c) se izračun teoretične španske dajatve opravi na podlagi dejanskih prispevkov zavarovanca v letih neposredno pred plačilom zadnjega prispevka španskemu sistemu socialne varnosti. Kadar je treba pri izračunu osnovnega zneska za pokojnino upoštevati zavarovalne dobe in/ali obdobja bivanja v skladu z zakonodajo drugih držav članic, se za prej omenjene dobe uporabi osnova za prispevek v Španiji, ki je časovno najbližje referenčnim obdobjem, ob upoštevanju razvoja indeksa drobnoprodajnih cen. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

V členu 56(1)(c) se izračun teoretične španske dajatve opravi na podlagi dejanskih prispevkov zavarovanca v letih neposredno pred plačilom zadnjega prispevka španskemu sistemu socialne varnosti. Kadar je treba pri izračunu osnovnega zneska za pokojnino upoštevati zavarovalne dobe in/ali obdobja bivanja v skladu z zakonodajo drugih držav članic, se za prej omenjene dobe uporabi osnova za prispevek v Španiji, ki je časovno najbližje referenčnim obdobjem, ob upoštevanju razvoja indeksa drobnoprodajnih cen.

| (b) | Znesek izračunane pokojnine se poveča za znesek zvišanj in prevrednotenj, izračunanih za vsako naslednje leto za pokojnine enake narave. |
| --- | --- |

(b)

Znesek izračunane pokojnine se poveča za znesek zvišanj in prevrednotenj, izračunanih za vsako naslednje leto za pokojnine enake narave.

| 3. | Dobe, dopolnjene v drugih državah članicah, ki morajo biti izračunane po posebnem sistemu za državne uradnike, oborožene sile in sodstvo, se za namene člena 56 te uredbe obravnavajo na enak način kot dobe, časovno najbližje dobam, ki jih je oseba dopolnila kot državni uradnik v Španiji. |
| --- | --- |

3.

Dobe, dopolnjene v drugih državah članicah, ki morajo biti izračunane po posebnem sistemu za državne uradnike, oborožene sile in sodstvo, se za namene člena 56 te uredbe obravnavajo na enak način kot dobe, časovno najbližje dobam, ki jih je oseba dopolnila kot državni uradnik v Španiji.

| 4. | Dodatni zneski na podlagi starosti iz druge prehodne določbe Splošnega zakona o socialni varnosti se uporabljajo za vse upravičence iz te uredbe, ki imajo prispevke, napisane na svoje ime po španski zakonodaji pred 1. januarjem 1967; z uporabo člena 5 te uredbe ni mogoče obravnavati zavarovalnih dob, financiranih v drugi državi članici pred tem datumom, kot enake prispevke, plačane v Španiji le za te namene. Za posebni sistem za pomorščake se namesto 1. januarja 1967 uporablja 1. avgust 1970, za posebni sistem socialne varnosti za premogovništvo pa 1. april 1969. |
| --- | --- |

4.

I.   FRANCIJA

| 1. | Državljani drugih držav članic, katerih stalno ali običajno prebivališče je izven Francije ter ki izpolnjujejo splošne pogoje francoskega sistema pokojninskega zavarovanja, lahko vanj vplačujejo prostovoljne prispevke le, če so bili nekoč že prostovoljno ali obvezno zavarovani po francoskem sistemu pokojninskega zavarovanja; to velja tudi za osebe brez državljanstva in begunce, katerih stalno ali običajno prebivališče je v drugi državi članici. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Za osebe, ki so deležne storitev v Franciji v skladu s členi 17, 24 ali 26 te uredbe, ki prebivajo v francoskih departmajih Haut-Rhin, Bas-Rhin ali Moselle, storitve, zagotovljene v imenu ustanove druge države članice, ki je odgovorna za kritje njihovih stroškov, vključujejo storitve, ki jih zagotovi splošni sistem zdravstvenega zavarovanja in lokalni sistem obveznega dodatnega zavarovanja Alzacije-Moselle. |
| --- | --- |

2.

Za osebe, ki so deležne storitev v Franciji v skladu s členi 17, 24 ali 26 te uredbe, ki prebivajo v francoskih departmajih Haut-Rhin, Bas-Rhin ali Moselle, storitve, zagotovljene v imenu ustanove druge države članice, ki je odgovorna za kritje njihovih stroškov, vključujejo storitve, ki jih zagotovi splošni sistem zdravstvenega zavarovanja in lokalni sistem obveznega dodatnega zavarovanja Alzacije-Moselle.

| 3. | Francoska zakonodaja, ki se uporablja za osebo, ki opravlja ali je opravljala zaposlitveno ali samozaposlitveno dejavnost za uporabo poglavja 5 naslova III te uredbe, vključuje tako osnovni(-ne) sistem(-e) starostnega zavarovanja kot dodatni(-ne) sistem(-e) pokojninskega zavarovanja, ki so veljali za osebo. |
| --- | --- |

3.

Francoska zakonodaja, ki se uporablja za osebo, ki opravlja ali je opravljala zaposlitveno ali samozaposlitveno dejavnost za uporabo poglavja 5 naslova III te uredbe, vključuje tako osnovni(-ne) sistem(-e) starostnega zavarovanja kot dodatni(-ne) sistem(-e) pokojninskega zavarovanja, ki so veljali za osebo.

J.   IRSKA

| 1. | Ne glede na člena 21(2) in 62 te uredbe se za
  izračun
  predpisanega predvidenega tedenskega
  dohodka
  zavarovane osebe
  za dodelitev dajatve za bolezen ali dajatve za brezposelnost po irski zakonodaji, ▐ znesek, enak povprečni tedenski plači ▐ za zaposlene osebe
  v navedenem letu
  ,
  tej zavarovani osebi
  pripiše ▐ za vsak teden zaposlitvene dejavnosti po zakonodaji druge države članice v
  omenjenem
  predpisanem
  letu
  . |
| --- | --- |

1.

Ne glede na člena 21(2) in 62 te uredbe se za
  izračun
  predpisanega predvidenega tedenskega
  dohodka
  zavarovane osebe
  za dodelitev dajatve za bolezen ali dajatve za brezposelnost po irski zakonodaji, ▐ znesek, enak povprečni tedenski plači ▐ za zaposlene osebe
  v navedenem letu
  ,
  tej zavarovani osebi
  pripiše ▐ za vsak teden zaposlitvene dejavnosti po zakonodaji druge države članice v
  omenjenem
  predpisanem
  letu
  .

| 2. | Kadar se uporablja člen 46
  te uredbe,
  če zadevna oseba postane nezmožna za delo, čemur sledi invalidnost,
  v času
  ko zanjo velja zakonodaja druge države članice,
  Irska
  za namene
  oddelka 118(1)(a) Social Welfare Consolidation Act 2005 (Zakon o socialni varnosti iz leta 2005)
  upošteva vsako dobo, med katero
  bi
  bila v zvezi z invalidnostjo, ki je sledila navedeni nezmožnosti za delo, oseba obravnavana kot nezmožna za delo po irski zakonodaji. |
| --- | --- |

2.

Kadar se uporablja člen 46
  te uredbe,
  če zadevna oseba postane nezmožna za delo, čemur sledi invalidnost,
  v času
  ko zanjo velja zakonodaja druge države članice,
  Irska
  za namene
  oddelka 118(1)(a) Social Welfare Consolidation Act 2005 (Zakon o socialni varnosti iz leta 2005)
  upošteva vsako dobo, med katero
  bi
  bila v zvezi z invalidnostjo, ki je sledila navedeni nezmožnosti za delo, oseba obravnavana kot nezmožna za delo po irski zakonodaji.

K.   ITALIJA

Jih ni

L.   CIPER

Za namene uporabe določb členov 6, 51 in 61, se teden zavarovanja po zakonodaji Republike Ciper za katero koli obdobje, ki se začne na ali po 6. oktobru 1980, določi tako, da se skupne zavarovalne dohodke za ustrezno obdobje deli s tedenskim zneskom osnovnih zavarovalnih dohodkov za ustrezno leto prispevkov, pod pogojem, da tako določeno število tednov ne preseže števila koledarskih tednov v ustreznem obdobju.

M.   LATVIJA

Jih ni

N.   LITVA

Jih ni

O.   LUKSEMBURG

Jih ni

P.   MADŽARSKA

Jih ni

Q.   MALTA

Posebni sistemi za javne uslužbence:

| (a) | Osebe, zaposlene v skladu z Zakonom o oboroženih silah (poglavje 220 Laws of Malta), Zakonom o policiji (poglavje 164 Laws of Malta) in Zakonom o zaporih (poglavje 260 Laws of Malta), so obravnavane kot državni uslužbenci samo za namene uporabe členov 49 in 60 te uredbe. |
| --- | --- |

(a)

Osebe, zaposlene v skladu z Zakonom o oboroženih silah (poglavje 220 Laws of Malta), Zakonom o policiji (poglavje 164 Laws of Malta) in Zakonom o zaporih (poglavje 260 Laws of Malta), so obravnavane kot državni uslužbenci samo za namene uporabe členov 49 in 60 te uredbe.

| (b) | Pokojnine, ki se izplačujejo v skladu z zgoraj navedenimi zakoni ali v skladu z Odlokom o pokojninah (poglavje 93 Laws of Malta), so obravnavane kot „posebni sistemi za državne uslužbence“ samo za namene člena 1(e) te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

Pokojnine, ki se izplačujejo v skladu z zgoraj navedenimi zakoni ali v skladu z Odlokom o pokojninah (poglavje 93 Laws of Malta), so obravnavane kot „posebni sistemi za državne uslužbence“ samo za namene člena 1(e) te uredbe.

R.   NIZOZEMSKA

1.   Zdravstveno zavarovanje

| (a) | Kar zadeva upravičenost do storitev po nizozemski zakonodaji, so osebe, ki so upravičene do storitev za uporabo poglavij 1 in 2 naslova III te uredbe:






  i) | osebe, ki se morajo v skladu s členom 2 Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) zavarovati pri ponudniku zdravstvenega zavarovanja, in, |
| --- | --- | --- |

(a)

Kar zadeva upravičenost do storitev po nizozemski zakonodaji, so osebe, ki so upravičene do storitev za uporabo poglavij 1 in 2 naslova III te uredbe:

i)

osebe, ki se morajo v skladu s členom 2 Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) zavarovati pri ponudniku zdravstvenega zavarovanja, in,

| ii) | kolikor niso vključeni že v točki (i),
  družinski člani aktivnega vojaškega osebja, ki prebivajo v drugi državi članici, in
  osebe, ki stalno prebivajo v drugi državi članici in ki so v skladu s to uredbo upravičene do zdravstvene oskrbe v državi, v kateri imajo prebivališče, pri čemer nosi stroške Nizozemska. |
| --- | --- |

ii)

kolikor niso vključeni že v točki (i),
  družinski člani aktivnega vojaškega osebja, ki prebivajo v drugi državi članici, in
  osebe, ki stalno prebivajo v drugi državi članici in ki so v skladu s to uredbo upravičene do zdravstvene oskrbe v državi, v kateri imajo prebivališče, pri čemer nosi stroške Nizozemska.

| (b) | Osebe iz odstavka 1(a)(i) ║v skladu z določbami Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) sklenejo zavarovanje s ponudnikom zdravstvenega zavarovanja, osebe iz odstavka 1(a)(ii) pa se prijavijo pri College voor zorgverzekeringen (Odbor za zdravstveno zavarovanje). |
| --- | --- |

(b)

Osebe iz odstavka 1(a)(i) ║v skladu z določbami Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) sklenejo zavarovanje s ponudnikom zdravstvenega zavarovanja, osebe iz odstavka 1(a)(ii) pa se prijavijo pri College voor zorgverzekeringen (Odbor za zdravstveno zavarovanje).

| (c) | Določbe Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) in Algemene

  Wet Bijzondere Ziektekosten
  (
  Splošni zakon o posebnih zdravstvenih stroških
  ) o odgovornosti za plačilo prispevkov se uporabljajo za osebe iz odstavka 1(a) in njihove družinske člane. Glede družinskih članov se prispevki zaračunajo osebi, iz katere izhajajo pravice do zdravstvenega varstva,
  razen za družinske člane vojaškega osebja, ki prebivajo v drugi državi članici, za katere se stroški obračunajo neposredno
  . |
| --- | --- |

(c)

Določbe Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) in Algemene

  Wet Bijzondere Ziektekosten
  (
  Splošni zakon o posebnih zdravstvenih stroških
  ) o odgovornosti za plačilo prispevkov se uporabljajo za osebe iz odstavka 1(a) in njihove družinske člane. Glede družinskih članov se prispevki zaračunajo osebi, iz katere izhajajo pravice do zdravstvenega varstva,
  razen za družinske člane vojaškega osebja, ki prebivajo v drugi državi članici, za katere se stroški obračunajo neposredno
  .

| (d) | Določbe Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) o prepozni sklenitvi zavarovanja se smiselno uporabljajo v primeru prepozne prijave oseb iz odstavka 1(a)(ii) pri College voor zorgverzekeringen (Odbor za zdravstveno zavarovanje). |
| --- | --- |

(d)

Določbe Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) o prepozni sklenitvi zavarovanja se smiselno uporabljajo v primeru prepozne prijave oseb iz odstavka 1(a)(ii) pri College voor zorgverzekeringen (Odbor za zdravstveno zavarovanje).

| (e) | Osebe, ki so upravičene do storitev v skladu z zakonodajo države članice, razen Nizozemske, ki imajo stalno ali začasno prebivališče na Nizozemskem, so upravičene do storitev v skladu z zavarovalno polico, ki jo zavarovanim osebam na Nizozemskem zagotavlja ustanova kraja stalnega prebivališča začasnega prebivališča, ob upoštevanju člena 11(1), (2) in (3) in člena 19(1) Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) in tudi do storitev, ki jih zagotavlja Algemene wet bijzondere ziektekosten (
  Splošni zakon
  o izrednih zdravstvenih stroških). |
| --- | --- |

(e)

Osebe, ki so upravičene do storitev v skladu z zakonodajo države članice, razen Nizozemske, ki imajo stalno ali začasno prebivališče na Nizozemskem, so upravičene do storitev v skladu z zavarovalno polico, ki jo zavarovanim osebam na Nizozemskem zagotavlja ustanova kraja stalnega prebivališča začasnega prebivališča, ob upoštevanju člena 11(1), (2) in (3) in člena 19(1) Zorgverzekeringswet (Zakon o zdravstvenem zavarovanju) in tudi do storitev, ki jih zagotavlja Algemene wet bijzondere ziektekosten (
  Splošni zakon
  o izrednih zdravstvenih stroških).

| (f) | Za namene členov 23 do 30 se
  (poleg pokojnin, ki so zajete v naslovu III, poglavjih 4 in 5)
  naslednje dajatve obravnavajo kot pokojnine, ki se izplačajo v skladu z nizozemsko zakonodajo obravnavajo naslednje dajatve:






  — | pokojnine, dodeljene v skladu z Algemene burgerlijke pensioenwet z dne 6. januarja 1966(Zakon o pokojninah za državne uslužbence in njihove preživele družinske člane ║) ║; |
| --- | --- | --- |

(f)

Za namene členov 23 do 30 se
  (poleg pokojnin, ki so zajete v naslovu III, poglavjih 4 in 5)
  naslednje dajatve obravnavajo kot pokojnine, ki se izplačajo v skladu z nizozemsko zakonodajo obravnavajo naslednje dajatve:

—

pokojnine, dodeljene v skladu z Algemene burgerlijke pensioenwet z dne 6. januarja 1966(Zakon o pokojninah za državne uslužbence in njihove preživele družinske člane ║) ║;

| — | pokojnine, dodeljene v skladu z Algemene militaire pensioenwet z dne 6. oktobra 1966(Zakon o pokojninah za vojaško osebje in njihove preživele družinske člane ║) ║ ; |
| --- | --- |

—

pokojnine, dodeljene v skladu z Algemene militaire pensioenwet z dne 6. oktobra 1966(Zakon o pokojninah za vojaško osebje in njihove preživele družinske člane ║) ║ ;

| — | dajatve za nezmožnost za delo, dodeljene v skladu z Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen z dne 7. junija 1972(Zakon o dajatvah za nezmožnost za delo za vojaško osebje) ║; |
| --- | --- |

—

dajatve za nezmožnost za delo, dodeljene v skladu z Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen z dne 7. junija 1972(Zakon o dajatvah za nezmožnost za delo za vojaško osebje) ║;

| — | pokojnine, dodeljene po zakonu z dne 15. februarja 1967 o pokojninah za zaposlene v NV Nederlandse Spoorwegen (Nizozemska železniška družba) in njihove preživele družinske člane (Spoorwegpensioenwet) (Zakon o pokojninah za zaposlene pri železniški družbi); |
| --- | --- |

—

pokojnine, dodeljene po zakonu z dne 15. februarja 1967 o pokojninah za zaposlene v NV Nederlandse Spoorwegen (Nizozemska železniška družba) in njihove preživele družinske člane (Spoorwegpensioenwet) (Zakon o pokojninah za zaposlene pri železniški družbi);

| — | pokojnine, dodeljene v skladu z Reglement Dienvoorwaarden Nederlandse Spoowegen (Uredba, ki ureja pogoje zaposlovanja v Nizozemski železniški družbi); |
| --- | --- |

—

pokojnine, dodeljene v skladu z Reglement Dienvoorwaarden Nederlandse Spoowegen (Uredba, ki ureja pogoje zaposlovanja v Nizozemski železniški družbi);

| — | dajatve, dodeljene upokojenim osebam preden dosežejo upokojitveno starost 65 let v okviru pokojninskega sistema, ustanovljenega za zagotovitev dohodka v starosti nekdanjim delavcem, ali dajatve, predvidene za primer predčasnega odhoda s trga dela po sistemu, ki ga je ustanovila država ali je bil ustanovljen z gospodarskim sporazumom za osebe, stare 55 let ali več▐ ; |
| --- | --- |

—

dajatve, dodeljene upokojenim osebam preden dosežejo upokojitveno starost 65 let v okviru pokojninskega sistema, ustanovljenega za zagotovitev dohodka v starosti nekdanjim delavcem, ali dajatve, predvidene za primer predčasnega odhoda s trga dela po sistemu, ki ga je ustanovila država ali je bil ustanovljen z gospodarskim sporazumom za osebe, stare 55 let ali več▐ ;

| — | dajatve, dodeljene vojaškemu osebju in državnim uradnikom v skladu s sistemom v primeru odpusta, upokojitve pred dopolnitvijo polne starosti zaradi narave dela in v primeru predčasne upokojitve. |
| --- | --- |

—

dajatve, dodeljene vojaškemu osebju in državnim uradnikom v skladu s sistemom v primeru odpusta, upokojitve pred dopolnitvijo polne starosti zaradi narave dela in v primeru predčasne upokojitve.

| (g) | Za namene poglavij 1 in 2 naslova III te uredbe se vračilo za neuveljavljanje zahtevkov, predvideno v nizozemskem sistemu v primeru omejene uporabe storitev zdravstvenega varstva, obravnava kot denarna dajatev za bolezen. |
| --- | --- |

(g)

Za namene poglavij 1 in 2 naslova III te uredbe se vračilo za neuveljavljanje zahtevkov, predvideno v nizozemskem sistemu v primeru omejene uporabe storitev zdravstvenega varstva, obravnava kot denarna dajatev za bolezen.

▐

2.   Uporaba Algemene Ouderdomswet (AOW) (Nizozemska zakonodaja o splošnem starostnem zavarovanju)

| (a) | Zmanjšanje iz člena 13(1) ║AOW ║, se ne uporablja za koledarska leta pred 1. januarjem 1957, v katerih je prejemnik, ki ne izpolnjuje pogojev, po katerih se lahko ta leta obravnavajo kot zavarovalne dobe:






  — | stalno prebival na ozemlju Nizozemske med 15. in 65. letom starosti ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Zmanjšanje iz člena 13(1) ║AOW ║, se ne uporablja za koledarska leta pred 1. januarjem 1957, v katerih je prejemnik, ki ne izpolnjuje pogojev, po katerih se lahko ta leta obravnavajo kot zavarovalne dobe:

—

stalno prebival na ozemlju Nizozemske med 15. in 65. letom starosti ali

| — | je med stalnim prebivanjem na ozemlju druge države članice bil zaposlen na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali |
| --- | --- |

—

je med stalnim prebivanjem na ozemlju druge države članice bil zaposlen na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali

| — | je bil zaposlen v drugi državi članici med obdobji, obravnavanimi kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti. |
| --- | --- |

—

je bil zaposlen v drugi državi članici med obdobji, obravnavanimi kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti.

Z odstopanjem od člena 7 AOW se tudi osebe, ki so stalno prebivale ali delale na Nizozemskem v skladu z omenjenimi pogoji le pred 1. januarjem 1957, prav tako obravnavajo kot upravičene do pokojnine.

| (b) | Zmanjšanje iz člena 13(1) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 2. avgustom 1989, v katerih oseba med 16. in 65. letom starosti, ki je oziroma je bila poročena, ni bila zavarovana po zgoraj omenjeni zakonodaji, medtem ko je stalno prebivala na ozemlju države članice, razen Nizozemske, če ta koledarska leta sovpadajo z zavarovalnimi dobami, ki jih je zakonec te osebe dopolnil po navedeni zakonodaji, ali s koledarskimi leti, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 2(a), pod pogojem, da je zakonska zveza obstajala med navedenim časom.
  Z odstopanjem od člena 7 AOW se ta oseba obravnava kot upravičena do pokojnine. |
| --- | --- |

(b)

Zmanjšanje iz člena 13(1) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 2. avgustom 1989, v katerih oseba med 16. in 65. letom starosti, ki je oziroma je bila poročena, ni bila zavarovana po zgoraj omenjeni zakonodaji, medtem ko je stalno prebivala na ozemlju države članice, razen Nizozemske, če ta koledarska leta sovpadajo z zavarovalnimi dobami, ki jih je zakonec te osebe dopolnil po navedeni zakonodaji, ali s koledarskimi leti, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 2(a), pod pogojem, da je zakonska zveza obstajala med navedenim časom.

Z odstopanjem od člena 7 AOW se ta oseba obravnava kot upravičena do pokojnine.

| (c) | Zmanjšanje iz člena 13(2) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 1. januarjem 1957, med katerimi je zakonec upokojenca, ki ne izpolnjuje pogojev, po katerih bi se mu lahko ta leta obravnavala kot zavarovalne dobe:






  — | stalno prebival na Nizozemskem med 15. in 65. letom starosti ali |
| --- | --- | --- |

(c)

Zmanjšanje iz člena 13(2) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 1. januarjem 1957, med katerimi je zakonec upokojenca, ki ne izpolnjuje pogojev, po katerih bi se mu lahko ta leta obravnavala kot zavarovalne dobe:

—

stalno prebival na Nizozemskem med 15. in 65. letom starosti ali

| — | je med stalnim prebivanjem na ozemlju druge države članice bil zaposlen na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali |
| --- | --- |

—

je med stalnim prebivanjem na ozemlju druge države članice bil zaposlen na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali

| — | je bil zaposlen v drugi državi članici med obdobji, obravnavanimi kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti. |
| --- | --- |

—

je bil zaposlen v drugi državi članici med obdobji, obravnavanimi kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti.

| (d) | Zmanjšanje iz člena 13(2) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 2. avgustom 1989, v katerih je upokojenčev zakonec med 15. in 65. letom starosti stalno prebival v državi članici, razen Nizozemski, in ni bil zavarovan po zgoraj omenjeni zakonodaji, če ta koledarska leta sovpadajo z zavarovalnimi dobami, ki jih je upokojenec dopolnil po navedeni zakonodaji, ali s koledarskimi leti, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 2(a), pod pogojem, da je zakonska zveza obstajala med tem časom. |
| --- | --- |

(d)

Zmanjšanje iz člena 13(2) AOW se ne uporablja za koledarska leta pred 2. avgustom 1989, v katerih je upokojenčev zakonec med 15. in 65. letom starosti stalno prebival v državi članici, razen Nizozemski, in ni bil zavarovan po zgoraj omenjeni zakonodaji, če ta koledarska leta sovpadajo z zavarovalnimi dobami, ki jih je upokojenec dopolnil po navedeni zakonodaji, ali s koledarskimi leti, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 2(a), pod pogojem, da je zakonska zveza obstajala med tem časom.

| (e) | Odstavki 2(a), ║(b), ║(c) in ║(d) se ne uporabljajo za obdobja, ki sovpadajo z:






  — | obdobji, ki se lahko upoštevajo pri izračunu pokojninskih pravic po zakonodaji o starostnem zavarovanju države članice, razen Nizozemske, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

Odstavki 2(a), ║(b), ║(c) in ║(d) se ne uporabljajo za obdobja, ki sovpadajo z:

—

obdobji, ki se lahko upoštevajo pri izračunu pokojninskih pravic po zakonodaji o starostnem zavarovanju države članice, razen Nizozemske, ali

| — | z obdobji, ko je zadevna oseba prejemala starostno pokojnino po takšni zakonodaji. |
| --- | --- |

—

z obdobji, ko je zadevna oseba prejemala starostno pokojnino po takšni zakonodaji.

Obdobja prostovoljnega zavarovanja po sistemu druge države članice se ne upoštevajo za namene te določbe.

| (f) | Odstavki 2(a), ║(b), ║(c) in ║(d) se uporabljajo samo, če je zadevna oseba po starosti 59 let šest let stalno prebivala v eni ali več držav članic in zgolj za toliko časa, kolikor navedena oseba stalno prebiva v eni od navedenih držav članic. |
| --- | --- |

(f)

Odstavki 2(a), ║(b), ║(c) in ║(d) se uporabljajo samo, če je zadevna oseba po starosti 59 let šest let stalno prebivala v eni ali več držav članic in zgolj za toliko časa, kolikor navedena oseba stalno prebiva v eni od navedenih držav članic.

| (g) | Z odstopanjem od poglavja IV AOW je vsakdo s stalnim prebivališčem v državi članici, razen Nizozemski, čigar zakonec je zajet v sistem obveznega zavarovanja po navedeni zakonodaji, upravičen skleniti prostovoljno zavarovanje po navedeni zakonodaji za obdobja, v katerih je zakonec obvezno zavarovan.
  Ta upravičenost ne preneha, če se obvezno zavarovanje zakonca izteče zaradi njegove smrti in če preživeli družinski član prejema le pokojnino po Algemene nabestaandenwet (Splošni zakon o zavarovanju preživelih vzdrževanih družinskih članov).
  V vsakem primeru upravičenost do prostovoljnega zavarovanja preneha na dan, ko oseba doseže starost 65 let.
  Prispevek, ki se plačuje za prostovoljno zavarovanje, se določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za prostovoljno zavarovanje po AOW. Vendar če prostovoljno zavarovanje sledi iz zavarovalne dobe iz odstavka 2(b), se prispevek določi v skladu z določbami o določitvi prispevka za obvezno zavarovanje po AOW, pri čemer se upošteva dohodek, ki naj bi bil prejet na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(g)

Z odstopanjem od poglavja IV AOW je vsakdo s stalnim prebivališčem v državi članici, razen Nizozemski, čigar zakonec je zajet v sistem obveznega zavarovanja po navedeni zakonodaji, upravičen skleniti prostovoljno zavarovanje po navedeni zakonodaji za obdobja, v katerih je zakonec obvezno zavarovan.

Ta upravičenost ne preneha, če se obvezno zavarovanje zakonca izteče zaradi njegove smrti in če preživeli družinski član prejema le pokojnino po Algemene nabestaandenwet (Splošni zakon o zavarovanju preživelih vzdrževanih družinskih članov).

V vsakem primeru upravičenost do prostovoljnega zavarovanja preneha na dan, ko oseba doseže starost 65 let.

Prispevek, ki se plačuje za prostovoljno zavarovanje, se določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za prostovoljno zavarovanje po AOW. Vendar če prostovoljno zavarovanje sledi iz zavarovalne dobe iz odstavka 2(b), se prispevek določi v skladu z določbami o določitvi prispevka za obvezno zavarovanje po AOW, pri čemer se upošteva dohodek, ki naj bi bil prejet na Nizozemskem.

| (h) | Upravičenost iz odstavka 2(g) se ne prizna osebam, zavarovanim po zakonodaji o družinskih pokojninah ali dajatvah druge države članice. |
| --- | --- |

(h)

Upravičenost iz odstavka 2(g) se ne prizna osebam, zavarovanim po zakonodaji o družinskih pokojninah ali dajatvah druge države članice.

| (i) | Vsakdo, ki želi skleniti prostovoljno zavarovanje iz odstavka 2(g), mora zanj zaprositi pri Sociale Verzekeringsbank (banka socialnega zavarovanja) najkasneje eno leto po datumu izpolnitve pogojev za udeležbo. |
| --- | --- |

(i)

Vsakdo, ki želi skleniti prostovoljno zavarovanje iz odstavka 2(g), mora zanj zaprositi pri Sociale Verzekeringsbank (banka socialnega zavarovanja) najkasneje eno leto po datumu izpolnitve pogojev za udeležbo.

| (j) | Za namene člena 52(1)(b) se zgolj zavarovalne dobe, dopolnjene po AOW po dopolnjenem 15. letu starosti, upoštevajo kot zavarovalne dobe. |
| --- | --- |

(j)

Za namene člena 52(1)(b) se zgolj zavarovalne dobe, dopolnjene po AOW po dopolnjenem 15. letu starosti, upoštevajo kot zavarovalne dobe.

3.   Uporaba Algemene nabestaandenwet (ANW) (Splošni zakon o preživelih svojcih)

▐

| (a) | Kadar je preživeli zakonec po ║ANW ║ v skladu
  s členom 51(3)
  upravičen do družinske pokojnine, se navedena pokojnina izračuna v skladu s členom 52(1)(b)
  te uredbe
  .
  Za uporabo teh določb se zavarovalne dobe pred 1. oktobrom 1959 obravnavajo tudi kot zavarovalne dobe, dopolnjene po nizozemski zakonodaji, če je v teh obdobjih zavarovana oseba po dopolnjenem 15. letu:






  — | stalno prebivala na Nizozemskem ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Kadar je preživeli zakonec po ║ANW ║ v skladu
  s členom 51(3)
  upravičen do družinske pokojnine, se navedena pokojnina izračuna v skladu s členom 52(1)(b)
  te uredbe
  .

Za uporabo teh določb se zavarovalne dobe pred 1. oktobrom 1959 obravnavajo tudi kot zavarovalne dobe, dopolnjene po nizozemski zakonodaji, če je v teh obdobjih zavarovana oseba po dopolnjenem 15. letu:

—

stalno prebivala na Nizozemskem ali

| — | je med stalnim prebivanjem v drugi državi članici bila zaposlena na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali |
| --- | --- |

—

je med stalnim prebivanjem v drugi državi članici bila zaposlena na Nizozemskem pri delodajalcu s sedežem na Nizozemskem ali

| — | je bila zaposlena v drugi državi članici v obdobjih, obravnavanih kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti. |
| --- | --- |

—

je bila zaposlena v drugi državi članici v obdobjih, obravnavanih kot zavarovalne dobe po nizozemskem sistemu socialne varnosti.

| (b) | Dobe, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 3(b) in ki sovpadajo z dobami obveznega zavarovanja, dopolnjenimi po zakonodaji druge države članice, se ne upoštevajo za družinske pokojnine. |
| --- | --- |

(b)

Dobe, ki se upoštevajo v skladu z odstavkom 3(b) in ki sovpadajo z dobami obveznega zavarovanja, dopolnjenimi po zakonodaji druge države članice, se ne upoštevajo za družinske pokojnine.

| (c) | Za namene člena 52(1)(b) se le zavarovalne dobe, dopolnjene po nizozemski zakonodaji po dopolnjenem 15. letu starosti, upoštevajo kot zavarovalne dobe. |
| --- | --- |

(c)

Za namene člena 52(1)(b) se le zavarovalne dobe, dopolnjene po nizozemski zakonodaji po dopolnjenem 15. letu starosti, upoštevajo kot zavarovalne dobe.

| (d) | Z odstopanjem od člena 63(a)(1) ANW je oseba s stalnim prebivališčem v državi članici, razen Nizozemske, katere zakonec je obvezno zavarovan po ANW, upravičena skleniti prostovoljno zavarovanje po tej zakonodaji, pod pogojem, da se je takšno zavarovanje že začelo z dnem ..., vendar zgolj za obdobja, v katerih je zakonec obvezno zavarovan. Ta upravičenost preneha na dan izteka obveznega zavarovanja zakonca po ANW, razen če se zakončevo obvezno zavarovanje izteče zaradi njegove smrti in če preživel družinski član prejema le pokojnino po ANW.
  V vsakem primeru upravičenost do prostovoljnega zavarovanja preneha na dan, ko oseba doseže starost 65 let.
  Prispevek, ki se plačuje za prostovoljno zavarovanje, se določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za prostovoljno zavarovanje po ANW. Vendar če prostovoljno zavarovanje sledi iz zavarovalne dobe iz odstavka 2(b), se prispevek določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za obvezno zavarovanje po ANW, pri čemer se upošteva dohodek, ki naj bi bil prejet na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(d)

Z odstopanjem od člena 63(a)(1) ANW je oseba s stalnim prebivališčem v državi članici, razen Nizozemske, katere zakonec je obvezno zavarovan po ANW, upravičena skleniti prostovoljno zavarovanje po tej zakonodaji, pod pogojem, da se je takšno zavarovanje že začelo z dnem ..., vendar zgolj za obdobja, v katerih je zakonec obvezno zavarovan. Ta upravičenost preneha na dan izteka obveznega zavarovanja zakonca po ANW, razen če se zakončevo obvezno zavarovanje izteče zaradi njegove smrti in če preživel družinski član prejema le pokojnino po ANW.

V vsakem primeru upravičenost do prostovoljnega zavarovanja preneha na dan, ko oseba doseže starost 65 let.

Prispevek, ki se plačuje za prostovoljno zavarovanje, se določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za prostovoljno zavarovanje po ANW. Vendar če prostovoljno zavarovanje sledi iz zavarovalne dobe iz odstavka 2(b), se prispevek določi v skladu z določbami o določitvi prispevkov za obvezno zavarovanje po ANW, pri čemer se upošteva dohodek, ki naj bi bil prejet na Nizozemskem.

4.   Uporaba nizozemske zakonodaje glede nezmožnosti za delo

▐

| (a) | Kadar
  je v skladu s
  členom 51(3) te uredbe
  zadevna oseba upravičena do nizozemske dajatve za invalidnost, se znesek iz člena 52(1)(b) za izračun navedene dajatve določi:






  i) | kadar je oseba pred pojavom nezmožnosti za delo opravljala zaposlitveno dejavnost v smislu člena 1(a),
  v skladu z:






  — | določbami
  Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (Zakon o nezmožnosti za delo)
  , če je
  nezmožnost za delo nastopila pred 1. januarjem 2004 ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Kadar
  je v skladu s
  členom 51(3) te uredbe
  zadevna oseba upravičena do nizozemske dajatve za invalidnost, se znesek iz člena 52(1)(b) za izračun navedene dajatve določi:

i)

kadar je oseba pred pojavom nezmožnosti za delo opravljala zaposlitveno dejavnost v smislu člena 1(a),
  v skladu z:

—

določbami
  Wet op arbeidsongeschiktheidsverzekering
  (WAO)
  (Zakon o nezmožnosti za delo)
  , če je
  nezmožnost za delo nastopila pred 1. januarjem 2004 ali

| — | določbami Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (Zakon o delu in dohodku glede na delovno zmožnost), če je nezmožnost za delo nastopila 1. januarja 2004 ali kasneje
  ; |
| --- | --- |

—

določbami Wet Werk en inkomen naar arbeidsvermogen (WIA) (Zakon o delu in dohodku glede na delovno zmožnost), če je nezmožnost za delo nastopila 1. januarja 2004 ali kasneje
  ;

| ii) | kadar je
  v skladu z določbami ║
  Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen
  (WAZ)
  (Zakon o zavarovanju samozaposlenih za primer nezmožnosti za delo)
  ,
  zadevna oseba pred nastopom nezmožnosti za delo nazadnje opravljala samozaposlitveno dejavnost v smislu člena 1(b), če je nezmožnost za delo nastopila pred 1. avgustom 2004
  . |
| --- | --- |

ii)

kadar je
  v skladu z določbami ║
  Wet arbeidsongeschiktheidsverzekering zelfstandigen
  (WAZ)
  (Zakon o zavarovanju samozaposlenih za primer nezmožnosti za delo)
  ,
  zadevna oseba pred nastopom nezmožnosti za delo nazadnje opravljala samozaposlitveno dejavnost v smislu člena 1(b), če je nezmožnost za delo nastopila pred 1. avgustom 2004
  .

| (b) | Pri izračunu dajatev v skladu z WAO,
  WIA
  ali WAZ nizozemske nosilci upoštevajo:






  — | dobe plačane zaposlitve in dobe, ki se obravnavajo kot take, dopolnjene na Nizozemskem pred 1. julijem 1967; |
| --- | --- | --- |

(b)

Pri izračunu dajatev v skladu z WAO,
  WIA
  ali WAZ nizozemske nosilci upoštevajo:

—

dobe plačane zaposlitve in dobe, ki se obravnavajo kot take, dopolnjene na Nizozemskem pred 1. julijem 1967;

| — | zavarovalne dobe, dopolnjene po WAO; |
| --- | --- |

—

zavarovalne dobe, dopolnjene po WAO;

| — | zavarovalne dobe, ki jih zadevna oseba dopolni po 15. letu starosti po
  po Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  (AAW)
  (Splošni zakon o nezmožnosti za delo)
  , če te ne sovpadajo z zavarovalnimi dobami, dopolnjenimi po WAO; |
| --- | --- |

—

zavarovalne dobe, ki jih zadevna oseba dopolni po 15. letu starosti po
  po Algemene Arbeidsongeschiktheidswet
  (AAW)
  (Splošni zakon o nezmožnosti za delo)
  , če te ne sovpadajo z zavarovalnimi dobami, dopolnjenimi po WAO;

| — | zavarovalne dobe, dopolnjene po WAZ
  ; |
| --- | --- |

—

zavarovalne dobe, dopolnjene po WAZ
  ;

| — | zavarovalne dobe, dopolnjene po WIA
  . |
| --- | --- |

—

zavarovalne dobe, dopolnjene po WIA
  .

▐

S.   AVSTRIJA

| 1. | Za namene pridobitve dobe v pokojninskem zavarovanju se šolanje
  v šoli ali primerljivi izobraževalni ustanovi v drugi državi članici se obravnava kot enakovredno šolanju v šoli ali izobraževalni ustanovi v skladu s členoma 227(1)(1) in 228(1)(3) Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (Splošni zakon o socialni varnosti), členom 116(7) Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (Zvezni zakon o socialnem zavarovanju za osebe, ki se ukvarjajo s trgovino) in členom 107(7) Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (Zakon o socialni varnosti za kmete), če je za zadevno osebo
  kdaj
  veljala avstrijska zakonodaja, ker je opravljala zaposlitveno ali samozaposlitveno dejavnost, in so plačani
  posebni
  prispevki, določeni v členu 227(3) ASVG, členu 116(9) GSVG in členu 107(9) BSGV
  za dokup takih izobraževalnih obdobij
  .
  ▐ |
| --- | --- |

1.

Za namene pridobitve dobe v pokojninskem zavarovanju se šolanje
  v šoli ali primerljivi izobraževalni ustanovi v drugi državi članici se obravnava kot enakovredno šolanju v šoli ali izobraževalni ustanovi v skladu s členoma 227(1)(1) in 228(1)(3) Allgemeines Sozialversicherungsgesetz (ASVG) (Splošni zakon o socialni varnosti), členom 116(7) Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz (GSVG) (Zvezni zakon o socialnem zavarovanju za osebe, ki se ukvarjajo s trgovino) in členom 107(7) Bauern-Sozialversicherungsgesetz (BSVG) (Zakon o socialni varnosti za kmete), če je za zadevno osebo
  kdaj
  veljala avstrijska zakonodaja, ker je opravljala zaposlitveno ali samozaposlitveno dejavnost, in so plačani
  posebni
  prispevki, določeni v členu 227(3) ASVG, členu 116(9) GSVG in členu 107(9) BSGV
  za dokup takih izobraževalnih obdobij
  .

▐

| 2. | Za izračun sorazmerne dajatve iz člena 52(1)(b) se po avstrijski zakonodaji posebnih zvišanj prispevkov za dodatno zavarovanje in dodatne dajatve za rudarje ne upošteva. V takih primerih se sorazmerna dajatev, izračunana brez teh prispevkov, če je primerno, poveča za nezmanjšana posebna zvišanja prispevkov za dodatno zavarovanje in dodatno dajatev za rudarje. |
| --- | --- |

2.

Za izračun sorazmerne dajatve iz člena 52(1)(b) se po avstrijski zakonodaji posebnih zvišanj prispevkov za dodatno zavarovanje in dodatne dajatve za rudarje ne upošteva. V takih primerih se sorazmerna dajatev, izračunana brez teh prispevkov, če je primerno, poveča za nezmanjšana posebna zvišanja prispevkov za dodatno zavarovanje in dodatno dajatev za rudarje.

| 3. | Kadar so bile v skladu s členom 6 nadomestne dobe po avstrijskem sistemu pokojninskega zavarovanja dopolnjene, vendar ne morejo tvoriti izhodišča za izračun v skladu s členoma 238 in 239 ║ASVG ║, členoma 122 in 123 ║GSVG ║ in členoma 113 in 114 ║BSVG ║, se uporabi osnova za izračun za dobe varstva otrok v skladu s členom 239 ASVG, členom 123 GSVG in členom 114 BSVG.
  ▐ |
| --- | --- |

3.

Kadar so bile v skladu s členom 6 nadomestne dobe po avstrijskem sistemu pokojninskega zavarovanja dopolnjene, vendar ne morejo tvoriti izhodišča za izračun v skladu s členoma 238 in 239 ║ASVG ║, členoma 122 in 123 ║GSVG ║ in členoma 113 in 114 ║BSVG ║, se uporabi osnova za izračun za dobe varstva otrok v skladu s členom 239 ASVG, členom 123 GSVG in členom 114 BSVG.

▐

T.   POLJSKA

Jih ni

U.   PORTUGALSKA

Jih ni

V.
     
  ROMUNIJA

Jih ni

W.   SLOVENIJA

Jih ni

X.   SLOVAŠKA

Jih ni

Y.   FINSKA

▐

| 1. | Za določitev upravičenosti in za izračun zneska finske nacionalne pokojnine v skladu s členi 52 do 54, se pokojnine, pridobljene po zakonodaji druge države članice, obravnavajo na enak način kot pokojnine, pridobljene po finski zakonodaji. |
| --- | --- |

1.

Za določitev upravičenosti in za izračun zneska finske nacionalne pokojnine v skladu s členi 52 do 54, se pokojnine, pridobljene po zakonodaji druge države članice, obravnavajo na enak način kot pokojnine, pridobljene po finski zakonodaji.

| 2. | Če dobe pokojninskega zavarovanja posameznika temeljijo na zaposlitveni ali samozaposlitveni dejavnosti v drugi državi članici za del referenčnega obdobja po finski zakonodaji, je pri uporabi člena 52(1)(b)(i) za izračun dohodkov za fiktivno dobo po finski zakonodaji o pokojnini, vezani na zaslužek, dohodek za fiktivno obdobje enak vsoti dohodkov, pridobljenih med delom referenčnega obdobja na Finskem, deljeni s številom mesecev, za katere so bile zavarovalne dobe na Finskem v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

2.

Če dobe pokojninskega zavarovanja posameznika temeljijo na zaposlitveni ali samozaposlitveni dejavnosti v drugi državi članici za del referenčnega obdobja po finski zakonodaji, je pri uporabi člena 52(1)(b)(i) za izračun dohodkov za fiktivno dobo po finski zakonodaji o pokojnini, vezani na zaslužek, dohodek za fiktivno obdobje enak vsoti dohodkov, pridobljenih med delom referenčnega obdobja na Finskem, deljeni s številom mesecev, za katere so bile zavarovalne dobe na Finskem v referenčnem obdobju.

Z.   ŠVEDSKA

| 1. | Kadar je v skladu z določbami člena 67 dodatek za starševski dopust plačan družinskemu članu, ki ni zaposlen, je dodatek za starševski dopust plačan po stopnji, ki ustreza osnovni ali najnižji stopnji. |
| --- | --- |

1.

Kadar je v skladu z določbami člena 67 dodatek za starševski dopust plačan družinskemu članu, ki ni zaposlen, je dodatek za starševski dopust plačan po stopnji, ki ustreza osnovni ali najnižji stopnji.

| 2. | Za namen izračuna dodatka za starševski dopust v skladu z odstavkom 6 poglavja 4 Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Zakon o nacionalnem zavarovanju) se za osebe, upravičene do dodatka za starševski dopust v zvezi z zaposlitvijo, uporablja naslednje:



  za starša, katerega se dohodek, na podlagi katerega je upravičen do dajatve za bolezen, izračuna na podlagi dohodka iz redne zaposlitve na Švedskem, se zahteva, da je zavarovan za omenjeno dajatev za bolezen nad najnižjo stopnjo vsaj 240 zaporednih dni pred rojstvom otroka, šteje za izpolnjeno, če je ta oseba v navedenem obdobju prejemala dohodke iz redne zaposlitve v drugi državi članici, ki ustrezajo zavarovanju nad najnižjo stopnjo. |
| --- | --- |

2.

za starša, katerega se dohodek, na podlagi katerega je upravičen do dajatve za bolezen, izračuna na podlagi dohodka iz redne zaposlitve na Švedskem, se zahteva, da je zavarovan za omenjeno dajatev za bolezen nad najnižjo stopnjo vsaj 240 zaporednih dni pred rojstvom otroka, šteje za izpolnjeno, če je ta oseba v navedenem obdobju prejemala dohodke iz redne zaposlitve v drugi državi članici, ki ustrezajo zavarovanju nad najnižjo stopnjo.

| 3. | Določbe te uredbe o seštevanju zavarovalnih dob
  oziroma dob prebivanja

  se ne uporabljajo za prehodne določbe v švedski zakonodaji o upravičenosti do zajamčene pokojnine v primeru oseb, ki so bile rojene v letu 1937 ali prej in so pred vlogo zahtevka za pokojnino v določenem obdobju imele stalno prebivališče na Švedskem (Zakon 2000:798). |
| --- | --- |

3.

Določbe te uredbe o seštevanju zavarovalnih dob
  oziroma dob prebivanja

  se ne uporabljajo za prehodne določbe v švedski zakonodaji o upravičenosti do zajamčene pokojnine v primeru oseb, ki so bile rojene v letu 1937 ali prej in so pred vlogo zahtevka za pokojnino v določenem obdobju imele stalno prebivališče na Švedskem (Zakon 2000:798).

| 4. | Za izračun dohodka za
  nadomestilo

  za čas bolezni,
  vezano na fiktivni dohodek
  ter
  nadomestilo za dejavnost, vezano na dohodek
  , v skladu s Poglavjem 8 Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Zakon o nacionalnem zavarovanju), se uporablja naslednje:






  (a) | če je za zavarovano osebo med referenčnim obdobjem veljala tudi zakonodaja ene ali več drugih držav članic na osnovi opravljanja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, se dohodek v zadevni(-h) državi(-vah) članici(-cah) obravnava kot enak povprečnemu bruto dohodku zavarovane osebe na Švedskem v delu referenčnega obdobja v tej državi, izračunanem tako, da se dohodek na Švedskem deli s številom
  let
  , v ║ katerih je bil ta dohodek pridobljen; |
| --- | --- | --- |

4.

Za izračun dohodka za
  nadomestilo

  za čas bolezni,
  vezano na fiktivni dohodek
  ter
  nadomestilo za dejavnost, vezano na dohodek
  , v skladu s Poglavjem 8 Lag (1962:381) om allmän försäkrings (Zakon o nacionalnem zavarovanju), se uporablja naslednje:

(a)

če je za zavarovano osebo med referenčnim obdobjem veljala tudi zakonodaja ene ali več drugih držav članic na osnovi opravljanja zaposlitvene ali samozaposlitvene dejavnosti, se dohodek v zadevni(-h) državi(-vah) članici(-cah) obravnava kot enak povprečnemu bruto dohodku zavarovane osebe na Švedskem v delu referenčnega obdobja v tej državi, izračunanem tako, da se dohodek na Švedskem deli s številom
  let
  , v ║ katerih je bil ta dohodek pridobljen;

| b) | kadar so dajatve izračunane v skladu s členom 46 in osebe niso zavarovane na Švedskem, se referenčno obdobje določi v skladu z odstavkoma 2 in 8 Poglavja 8 zgoraj navedenega zakona, kot da bi bile zadevne osebe zavarovane na Švedskem. Če zadevna oseba med tem obdobjem po Zakonu o starostni pokojnini, vezani na
  dohodek
  , (1998:674) nima dohodka, ki omogoča uveljavljanje pravice do pokojnine, se dovoli, da referenčno obdobje teče od zgodnejše točke v času, ko je zavarovana oseba imela dohodek iz
  pridobitvene dejavnosti
  na Švedskem. |
| --- | --- |

b)

kadar so dajatve izračunane v skladu s členom 46 in osebe niso zavarovane na Švedskem, se referenčno obdobje določi v skladu z odstavkoma 2 in 8 Poglavja 8 zgoraj navedenega zakona, kot da bi bile zadevne osebe zavarovane na Švedskem. Če zadevna oseba med tem obdobjem po Zakonu o starostni pokojnini, vezani na
  dohodek
  , (1998:674) nima dohodka, ki omogoča uveljavljanje pravice do pokojnine, se dovoli, da referenčno obdobje teče od zgodnejše točke v času, ko je zavarovana oseba imela dohodek iz
  pridobitvene dejavnosti
  na Švedskem.

| 5. | (a) | Če zahteva v švedski zakonodaji za upravičenost do pokojnine glede vsaj treh od petih koledarskih let neposredno pred smrtjo zavarovane osebe (referenčno obdobje) ni izpolnjena, se za izračun
  fiktivne vrednosti
  za pokojnino preživelih oseb, vezano na
  dohodek
  (Zakon 2000:461), tudi zavarovalne dobe, dopolnjene v drugih državah članicah, upoštevajo kot dopolnjene na Švedskem. Zavarovalne dobe v drugih državah članicah se obravnavajo kot temelječe na povprečni švedski pokojninski osnovi. Če ima zadevna oseba na Švedskem zgolj eno leto s pokojninsko osnovo, se vsaka zavarovalna doba v drugi državi članici obravnava, kot da predstavlja enak znesek. |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

Če zahteva v švedski zakonodaji za upravičenost do pokojnine glede vsaj treh od petih koledarskih let neposredno pred smrtjo zavarovane osebe (referenčno obdobje) ni izpolnjena, se za izračun
  fiktivne vrednosti
  za pokojnino preživelih oseb, vezano na
  dohodek
  (Zakon 2000:461), tudi zavarovalne dobe, dopolnjene v drugih državah članicah, upoštevajo kot dopolnjene na Švedskem. Zavarovalne dobe v drugih državah članicah se obravnavajo kot temelječe na povprečni švedski pokojninski osnovi. Če ima zadevna oseba na Švedskem zgolj eno leto s pokojninsko osnovo, se vsaka zavarovalna doba v drugi državi članici obravnava, kot da predstavlja enak znesek.

| (b) | Če zahteva v švedski zakonodaji za pokojninska sredstva glede vsaj dveh od štirih let neposredno pred smrtjo zavarovane osebe (referenčno obdobje) ni izpolnjena in so bile zavarovalne dobe med referenčnim obdobjem dopolnjene v drugi državi članici, se za izračun fiktivnih pokojninskih sredstev za vdovsko pokojnino, povezano s smrtjo na ali po 1. januarju 2003, navedena koledarska leta obravnavajo kot temelječa na enakih pokojninskih sredstvih kot švedsko leto. |
| --- | --- |

(b)

Če zahteva v švedski zakonodaji za pokojninska sredstva glede vsaj dveh od štirih let neposredno pred smrtjo zavarovane osebe (referenčno obdobje) ni izpolnjena in so bile zavarovalne dobe med referenčnim obdobjem dopolnjene v drugi državi članici, se za izračun fiktivnih pokojninskih sredstev za vdovsko pokojnino, povezano s smrtjo na ali po 1. januarju 2003, navedena koledarska leta obravnavajo kot temelječa na enakih pokojninskih sredstvih kot švedsko leto.

ZA.   ZDRUŽENO KRALJESTVO

| 1. | Kadar je v skladu z zakonodajo Združenega kraljestva oseba lahko upravičena do starostne pokojnine, če:






  a) | se prispevki bivšega zakonca upoštevajo, kot če bi bili lastni prispevki te osebe, ali |
| --- | --- | --- |

1.

Kadar je v skladu z zakonodajo Združenega kraljestva oseba lahko upravičena do starostne pokojnine, če:

a)

se prispevki bivšega zakonca upoštevajo, kot če bi bili lastni prispevki te osebe, ali

| b) | ustrezne pogoje glede prispevkov izpolnjuje zakonec ali bivši zakonec te osebe, |
| --- | --- |

b)

ustrezne pogoje glede prispevkov izpolnjuje zakonec ali bivši zakonec te osebe,

se pod pogojem, da zakonec ali bivši zakonec opravlja oziroma je opravljal v vsakem posameznem primeru zaposlitveno ali samozaposlitveno dejavnost, in je zanj veljala zakonodaja dveh ali več držav članic, določbe poglavja 5 naslova III te uredbe uporabljajo za določitev upravičenosti po zakonodaji Združenega kraljestva. V tem primeru se sklicevanja na „zavarovalne dobe“ v omenjenem poglavju 5 razlagajo kot sklicevanja na zavarovalne dobe, ki jih dopolni:

| (i) | zakonec ali bivši zakonec, kadar zahtevek vloži:






  — | poročena ženska ali |
| --- | --- | --- |

(i)

zakonec ali bivši zakonec, kadar zahtevek vloži:

—

poročena ženska ali

| — | oseba, katere zakon je prenehal drugače kot s smrtjo zakonca, ali |
| --- | --- |

—

oseba, katere zakon je prenehal drugače kot s smrtjo zakonca, ali

| ii) | bivši zakonec, kadar zahtevek vloži:






  — | vdovec, ki neposredno pred dopolnitvijo starosti za upokojitev ni upravičen do dodatka za ovdovelega starša; ali |
| --- | --- | --- |

ii)

bivši zakonec, kadar zahtevek vloži:

—

vdovec, ki neposredno pred dopolnitvijo starosti za upokojitev ni upravičen do dodatka za ovdovelega starša; ali

| — | vdova, ki neposredno pred dopolnitvijo starosti za upokojitev ni upravičena do dodatka ovdovele matere, ovdovelega starša ali vdovske pokojnine, ali je upravičena le do starostne vdovske pokojnine, izračunane v skladu s členom 52(1)(b); za ta namen pomeni „starostna vdovska pokojnina“ vdovsko pokojnino, ki se izplača po znižani stopnji v skladu z oddelkom 39(4) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992. |
| --- | --- |

—

vdova, ki neposredno pred dopolnitvijo starosti za upokojitev ni upravičena do dodatka ovdovele matere, ovdovelega starša ali vdovske pokojnine, ali je upravičena le do starostne vdovske pokojnine, izračunane v skladu s členom 52(1)(b); za ta namen pomeni „starostna vdovska pokojnina“ vdovsko pokojnino, ki se izplača po znižani stopnji v skladu z oddelkom 39(4) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992.

| 2. | Za namene uporabe člena 6
  te uredbe
  za določbe, ki urejajo upravičenost do dodatka za pomoč in postrežbo, dodatka za negovalca in nadomestila za invalidne osebe, se dobe zaposlitve, samozaposlitve ali prebivanja, dopolnjene na ozemlju države članice, ki ni Združeno kraljestvo, upoštevajo, kolikor je to potrebno za izpolnitev pogojev v zvezi z
  zahtevanim obdobjem

  prisotnosti v Združenem kraljestvu pred dnem, ko prvič nastopi upravičenost do zadevne dajatve. |
| --- | --- |

2.

Za namene uporabe člena 6
  te uredbe
  za določbe, ki urejajo upravičenost do dodatka za pomoč in postrežbo, dodatka za negovalca in nadomestila za invalidne osebe, se dobe zaposlitve, samozaposlitve ali prebivanja, dopolnjene na ozemlju države članice, ki ni Združeno kraljestvo, upoštevajo, kolikor je to potrebno za izpolnitev pogojev v zvezi z
  zahtevanim obdobjem

  prisotnosti v Združenem kraljestvu pred dnem, ko prvič nastopi upravičenost do zadevne dajatve.

| 3. | Za namene člena 7 te uredbe se v primeru
  denarnih dajatev Združenega kraljestva za za invalidnost, starost ali za preživele osebe, pokojnin zaradi nesreč pri delu ali poklicnih bolezni in pomoči ob smrti

  vsak upravičenec po zakonodaji Združenega kraljestva
  , ki začasno prebiva na ozemlju druge države članice,
  med tem bivanjem obravnava, kot da bi stalno prebival na ozemlju te druge države članice
  . |
| --- | --- |

3.

Za namene člena 7 te uredbe se v primeru
  denarnih dajatev Združenega kraljestva za za invalidnost, starost ali za preživele osebe, pokojnin zaradi nesreč pri delu ali poklicnih bolezni in pomoči ob smrti

  vsak upravičenec po zakonodaji Združenega kraljestva
  , ki začasno prebiva na ozemlju druge države članice,
  med tem bivanjem obravnava, kot da bi stalno prebival na ozemlju te druge države članice
  .

| 4. | Kadar se uporablja člen 46, če zadevna oseba postane nezmožna za delo, kar vodi do invalidnosti, medtem ko zanjo velja zakonodaja druge države članice, za namene Oddelka 30A (5) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992 Združeno kraljestvo upošteva vsako dobo, med katero je zaradi nezmožnosti za delo oseba prejela:







  a) | denarne dajatve za bolezen ali plače namesto njih, |
| --- | --- | --- |

4.

Kadar se uporablja člen 46, če zadevna oseba postane nezmožna za delo, kar vodi do invalidnosti, medtem ko zanjo velja zakonodaja druge države članice, za namene Oddelka 30A (5) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992 Združeno kraljestvo upošteva vsako dobo, med katero je zaradi nezmožnosti za delo oseba prejela:

a)

denarne dajatve za bolezen ali plače namesto njih,

| b) | dajatve v smislu poglavij 4 in 5 naslova III, odobrene glede invalidnosti, ki je sledila navedeni nezmožnosti za delo, |
| --- | --- |

b)

dajatve v smislu poglavij 4 in 5 naslova III, odobrene glede invalidnosti, ki je sledila navedeni nezmožnosti za delo,

po zakonodaji druge države članice, kot da bi bile to dobe kratkoročnih dajatev za nezmožnost za delo, izplačanih v skladu z Oddelki 30A (1)-(4) Social Security Contributions and Benefits Act (Zakon o prispevkih in dajatvah za socialno varnost) iz leta 1992.

| 5. | Pri uporabi člena 46 se upoštevajo zgolj dobe, v času katerih je bila oseba nezmožna za delo v smislu zakonodaje Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

5.

Pri uporabi člena 46 se upoštevajo zgolj dobe, v času katerih je bila oseba nezmožna za delo v smislu zakonodaje Združenega kraljestva.

| 6. | (a) | Pri izračunu faktorja zaslužka za določitev upravičenosti do dajatev po zakonodaji Združenega kraljestva se za vsak teden, med katerim je za zaposleno ali samozaposleno osebo veljala zakonodaja druge države članice in ki se je začel med ustreznim dohodninskim letom v smislu zakonodaje Združenega kraljestva, zadevna oseba obravnava, kot da je plačevala prispevke kot zaposlen prejemnik dohodkov ali imela dohodke, za katere je plačevala prispevke na podlagi zaslužka, ki ustreza dvema tretjinama zgornje meje zaslužka za navedeno leto. |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

Pri izračunu faktorja zaslužka za določitev upravičenosti do dajatev po zakonodaji Združenega kraljestva se za vsak teden, med katerim je za zaposleno ali samozaposleno osebo veljala zakonodaja druge države članice in ki se je začel med ustreznim dohodninskim letom v smislu zakonodaje Združenega kraljestva, zadevna oseba obravnava, kot da je plačevala prispevke kot zaposlen prejemnik dohodkov ali imela dohodke, za katere je plačevala prispevke na podlagi zaslužka, ki ustreza dvema tretjinama zgornje meje zaslužka za navedeno leto.

| (b) | Za namene člena 52(1)(b)(ii), če:







  i) | v katerem koli dohodninskem letu, ki se začne 6. aprila 1975 ali pozneje, zaposlena oseba dopolni zavarovalne dobe, dobe zaposlitve ali dobe prebivanja izključno v državi članici, ki ni Združeno kraljestvo, in je posledica uporabe odstavka 6(1) ta, da se navedeno leto šteje kot leto za upravičenost dajatve v smislu zakonodaje Združenega kraljestva za namene člena 52(1)(b)(i), se oseba obravnava kot zavarovana 52 tednov v navedenem letu v navedeni drugi državi članici; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za namene člena 52(1)(b)(ii), če:

i)

v katerem koli dohodninskem letu, ki se začne 6. aprila 1975 ali pozneje, zaposlena oseba dopolni zavarovalne dobe, dobe zaposlitve ali dobe prebivanja izključno v državi članici, ki ni Združeno kraljestvo, in je posledica uporabe odstavka 6(1) ta, da se navedeno leto šteje kot leto za upravičenost dajatve v smislu zakonodaje Združenega kraljestva za namene člena 52(1)(b)(i), se oseba obravnava kot zavarovana 52 tednov v navedenem letu v navedeni drugi državi članici;

| ii) | se katero koli dohodninsko leto, ki se začne 6. aprila 1975 ali pozneje, ne šteje kot leto za upravičenost dajatve v smislu zakonodaje Združenega kraljestva za namene člena 52(1)(b)(i), se zavarovalne dobe, dobe zaposlitve ali dobe prebivanja, dopolnjene v tem letu, ne upoštevajo. |
| --- | --- |

ii)

se katero koli dohodninsko leto, ki se začne 6. aprila 1975 ali pozneje, ne šteje kot leto za upravičenost dajatve v smislu zakonodaje Združenega kraljestva za namene člena 52(1)(b)(i), se zavarovalne dobe, dobe zaposlitve ali dobe prebivanja, dopolnjene v tem letu, ne upoštevajo.

| (c) | Za pretvorbo faktorja zaslužka v zavarovalne dobe se faktor zaslužka, dosežen v ustreznem dohodninskem letu v smislu zakonodaje Združenega kraljestva, deli s spodnjo mejo zaslužka za navedeno leto. Rezultat je izražen kot celo število, preostanek se zanemari. Tako izračunano število se obravnava, kot da predstavlja število tednov zavarovanja, dopolnjenih po zakonodaji Združenega kraljestva v navedenem letu, pod pogojem, da takšno število ne presega števila tednov, v času katerih je v navedenem letu za osebo veljala navedena zakonodaja.“ |
| --- | --- |

(c)

Za pretvorbo faktorja zaslužka v zavarovalne dobe se faktor zaslužka, dosežen v ustreznem dohodninskem letu v smislu zakonodaje Združenega kraljestva, deli s spodnjo mejo zaslužka za navedeno leto. Rezultat je izražen kot celo število, preostanek se zanemari. Tako izračunano število se obravnava, kot da predstavlja število tednov zavarovanja, dopolnjenih po zakonodaji Združenega kraljestva v navedenem letu, pod pogojem, da takšno število ne presega števila tednov, v času katerih je v navedenem letu za osebo veljala navedena zakonodaja.“

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/259 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/259

---

Sreda, 9. julij 2008Razširitev določb Uredbe (ES) št. 883/2004 na državljane tretjih držav, ki so sicer izključeni *

P6_TA(2008)0350

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o razširitvi določb Uredbe (ES) št. 883/2004 in Uredbe (ES) št. [...] na državljane tretjih držav, za katere navedene določbe ne veljajo le na podlagi njihovega državljanstva (KOM(2007)0439 — C6-0289/2007 — 2007/0152(CNS))

2009/C 294 E/51

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2007)0439),

ob upoštevanju člena 63(4) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 67 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0289/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0209/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj svoj predlog ustrezno spremeni v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 3 a (novo) |
| | (3a) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, še zlasti v členu 34(2) Listine
  . |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

(3a)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, še zlasti v členu 34(2) Listine
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Cilji Evropske unije so spodbujanje visoke ravni socialne zaščite ter zvišanje življenjskega standarda in izboljšanje kakovosti življenja v državah članicah. |
| --- | --- |

(6a)

---

Četrtek, 10. julija 2008

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/260 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/260

---

Četrtek, 10. julij 2008Skupna konzularna navodila: biometrični podatki in vloge za izdajo vizuma ***I

P6_TA(2008)0358

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva glede uvedbe biometričnih podatkov, vključno z določbami o organizaciji sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma (KOM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD))

2009/C 294 E/52

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0269),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 62(2)(b)(ii) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0166/2006),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0459/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 10. julij 2008P6_TC1-COD(2006)0088

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 10. julija 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva glede uvedbe biometričnih podatkov, vključno z določbami o organizaciji sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 62(2)(b)(ii) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotovitev zanesljivega preverjanja in identifikacije prosilcev za izdajo vizuma bi bilo treba obdelati biometrične podatke v vizumskem informacijskem sistemu (VIS), vzpostavljenim z Odločbo Sveta 2004/512/ES (2)║ in zagotoviti pravni okvir za jemanje teh biometričnih identifikatorjev. Poleg tega izvajanje VIS zahteva nove oblike organizacije za sprejem vlog za izdajo vizuma. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotovitev zanesljivega preverjanja in identifikacije prosilcev za izdajo vizuma bi bilo treba obdelati biometrične podatke v vizumskem informacijskem sistemu (VIS), vzpostavljenim z Odločbo Sveta 2004/512/ES (2)║ in zagotoviti pravni okvir za jemanje teh biometričnih identifikatorjev. Poleg tega izvajanje VIS zahteva nove oblike organizacije za sprejem vlog za izdajo vizuma.

| (2) | Vključitev biometričnih identifikatorjev v VIS je pomemben korak k uporabi novih elementov, ki ustvarjajo zanesljivejšo povezavo med imetnikom vizuma in potnim listom, da bi se izognili uporabi lažne identitete. Zato bi morala biti osebna prisotnost prosilca za izdajo vizuma – vsaj pri prvi vlogi – ena od osnovnih zahtev za izdajo vizuma z registriranjem biometričnih identifikatorjev v VIS. |
| --- | --- |

(2)

Vključitev biometričnih identifikatorjev v VIS je pomemben korak k uporabi novih elementov, ki ustvarjajo zanesljivejšo povezavo med imetnikom vizuma in potnim listom, da bi se izognili uporabi lažne identitete. Zato bi morala biti osebna prisotnost prosilca za izdajo vizuma – vsaj pri prvi vlogi – ena od osnovnih zahtev za izdajo vizuma z registriranjem biometričnih identifikatorjev v VIS.

| (3) | Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami (Uredba VIS)
   (3)

  določa, da morajo biti prstni odtisi in fotografije prosilca shranjeni v VIS
  . Ta uredba določa standarde za zbiranje teh biometričnih identifikatorjev s sklicevanjem na zadevne določbe, ki jih je določila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO). Za zagotovitev interoperabilnosti niso potrebni nobeni nadaljnji tehnični standardi. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o Vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov o vizumih za kratkoročno prebivanje med državami članicami (Uredba VIS)
   (3)

  določa, da morajo biti prstni odtisi in fotografije prosilca shranjeni v VIS
  . Ta uredba določa standarde za zbiranje teh biometričnih identifikatorjev s sklicevanjem na zadevne določbe, ki jih je določila Mednarodna organizacija za civilno letalstvo (ICAO). Za zagotovitev interoperabilnosti niso potrebni nobeni nadaljnji tehnični standardi.

| (4) | Pri urejanju sprejema prosilcev bi bilo treba upoštevati človeško dostojanstvo in nedotakljivost. Obravnavanje vlog za izdajo vizuma bi bilo treba opraviti strokovno in spoštljivo ter v sorazmerju z zastavljenimi cilji. |
| --- | --- |

(4)

Pri urejanju sprejema prosilcev bi bilo treba upoštevati človeško dostojanstvo in nedotakljivost. Obravnavanje vlog za izdajo vizuma bi bilo treba opraviti strokovno in spoštljivo ter v sorazmerju z zastavljenimi cilji.

| (5) | Da bi olajšali registracijo prosilcev za izdajo vizuma in zmanjšali stroške za države članice, bi bilo predvideti nove organizacijske možnosti poleg obstoječega okvira za „zastopanje“. Najprej bi moral biti Skupnim konzularnim navodilom dodan specifičen način zastopanja, omejen na sprejem vlog za izdajo vizuma in zajem biometričnih identifikatorjev. |
| --- | --- |

(5)

Da bi olajšali registracijo prosilcev za izdajo vizuma in zmanjšali stroške za države članice, bi bilo predvideti nove organizacijske možnosti poleg obstoječega okvira za „zastopanje“. Najprej bi moral biti Skupnim konzularnim navodilom dodan specifičen način zastopanja, omejen na sprejem vlog za izdajo vizuma in zajem biometričnih identifikatorjev.

| (6) | Uvesti bi bilo treba druge možnosti, kot so kolokacija, skupni prijavni centri in zunanje izvajanje. Za te možnosti bi bilo treba vzpostaviti ustrezen pravni okvir ob upoštevanju zlasti vprašanj varstva podatkov.
  Da se zagotovi neoporečnost postopka izdaje vizumov, bi morale vse dejavnosti, povezane z izdajo vizumov, vključno z zbiranjem biometričnih podatkov, potekati v prostorih države članice, ki so pod diplomatsko ali konzularno zaščito v skladu z mednarodnim pravom, ali v prostorih Evropske komisije, ki jih država gostiteljica priznava kot nedotakljive.
  V skladu z določenim pravnim okvirom bi morale biti države članice
  , v skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi,
  svobodne pri odločanju, katero vrsto organizacijske strukture bodo uporabile v vsaki tretji državi. Podrobnosti o teh strukturah bi morala objaviti Komisija
  na skupni spletni strani o schengenskih vizumih
  . |
| --- | --- |

(6)

Uvesti bi bilo treba druge možnosti, kot so kolokacija, skupni prijavni centri in zunanje izvajanje. Za te možnosti bi bilo treba vzpostaviti ustrezen pravni okvir ob upoštevanju zlasti vprašanj varstva podatkov.
  Da se zagotovi neoporečnost postopka izdaje vizumov, bi morale vse dejavnosti, povezane z izdajo vizumov, vključno z zbiranjem biometričnih podatkov, potekati v prostorih države članice, ki so pod diplomatsko ali konzularno zaščito v skladu z mednarodnim pravom, ali v prostorih Evropske komisije, ki jih država gostiteljica priznava kot nedotakljive.
  V skladu z določenim pravnim okvirom bi morale biti države članice
  , v skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi,
  svobodne pri odločanju, katero vrsto organizacijske strukture bodo uporabile v vsaki tretji državi. Podrobnosti o teh strukturah bi morala objaviti Komisija
  na skupni spletni strani o schengenskih vizumih
  .

| (7) | Pri organiziranju sodelovanja bi morale države članice zagotoviti, da je prosilec usmerjen na državo članico, odgovorno za obravnavanje njegove vloge. |
| --- | --- |

(7)

Pri organiziranju sodelovanja bi morale države članice zagotoviti, da je prosilec usmerjen na državo članico, odgovorno za obravnavanje njegove vloge.

| (8) | Ker je izdaja vizumov po svoji naravi javna naloga, bi bilo treba vsakršno odločitev osrednjih organov držav članic
  , da bodo del postopka za obravnavanje vlog za izdajo vizuma prenesli na zunanjega ponudnika storitev
  , sprejeti le, če ni drugih možnosti in če so ustrezno utemeljene
  . Takšne dogovore bi bilo treba skleniti s strogim spoštovanjem splošnih načel izdajanja vizumov, zahtev varstva podatkov, določenih v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov (4). |
| --- | --- |

(8)

Ker je izdaja vizumov po svoji naravi javna naloga, bi bilo treba vsakršno odločitev osrednjih organov držav članic
  , da bodo del postopka za obravnavanje vlog za izdajo vizuma prenesli na zunanjega ponudnika storitev
  , sprejeti le, če ni drugih možnosti in če so ustrezno utemeljene
  . Takšne dogovore bi bilo treba skleniti s strogim spoštovanjem splošnih načel izdajanja vizumov, zahtev varstva podatkov, določenih v Direktivi 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov (4).

| (9) | Vsaka pogodba, ki jo država članica sklene
  z
  zunanjim ponudnikom
  storitev, ▐ bi morale vsebovati določbe o:▐ natančnih odgovornostih
  ponudnika;
  neposrednem in popolnem dostopu do njegovih prostorov; podatkih o prosilcih; zaupnosti
  ; ravnanju v skladu s pravili o varstvu podatkov;
  in okoliščinah, pogojih in postopkih za začasno prekinitev ali prenehanje pogodbe.
  Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pogodbe z zunanjimi ponudniki storitev izvršljive. |
| --- | --- |

(9)

Vsaka pogodba, ki jo država članica sklene
  z
  zunanjim ponudnikom
  storitev, ▐ bi morale vsebovati določbe o:▐ natančnih odgovornostih
  ponudnika;
  neposrednem in popolnem dostopu do njegovih prostorov; podatkih o prosilcih; zaupnosti
  ; ravnanju v skladu s pravili o varstvu podatkov;
  in okoliščinah, pogojih in postopkih za začasno prekinitev ali prenehanje pogodbe.
  Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da so pogodbe z zunanjimi ponudniki storitev izvršljive.

| (10) | Države članice bi si morale prizadevati, da bodo sprejem vloge za izdajo vizuma, zajem biometričnih identifikatorjev in razgovor organizirale tako, da bo za pridobitev vizuma potrebna le enkratna osebna navzočnost prosilca za izdajo vizuma (načelo „vse na enem mestu“). |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi si morale prizadevati, da bodo sprejem vloge za izdajo vizuma, zajem biometričnih identifikatorjev in razgovor organizirale tako, da bo za pridobitev vizuma potrebna le enkratna osebna navzočnost prosilca za izdajo vizuma (načelo „vse na enem mestu“).

| (11) | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je izdal mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov

   (5)

  ter o delovni skupini iz člena 29, v skladu s členom 30(1)(c) Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

(11)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je izdal mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov

   (5)

  ter o delovni skupini iz člena 29, v skladu s členom 30(1)(c) Direktive 95/46/ES.

| (12) | Pri obravnavanju osebnih podatkov v okviru izvajanja te uredbe se uporablja Direktiva 95/46/ES. Vendar bi bilo treba pojasniti določene točke, zlasti glede odgovornosti za obravnavo podatkov, varstva pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter nadzora nad varstvom podatkov. |
| --- | --- |

(12)

Pri obravnavanju osebnih podatkov v okviru izvajanja te uredbe se uporablja Direktiva 95/46/ES. Vendar bi bilo treba pojasniti določene točke, zlasti glede odgovornosti za obravnavo podatkov, varstva pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, ter nadzora nad varstvom podatkov.

| (13) | Države članice bi morale biti sposobne dovoliti nekaterim kategorijam prosilcev ali vsem prosilcem neposreden dostop do njihovih konzularnih uradov ali diplomatskih predstavništev iz humanitarnih ali drugih razlogov. |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale biti sposobne dovoliti nekaterim kategorijam prosilcev ali vsem prosilcem neposreden dostop do njihovih konzularnih uradov ali diplomatskih predstavništev iz humanitarnih ali drugih razlogov.

| (14) | Da bi se olajšal postopek pri vsaki naslednji vlogi, bi moralo biti omogočeno prepisovanje biometričnih podatkov iz prve vloge v roku
  59 mesecev od začetka obdobja
  hrambe
  iz člena 23 Uredbe
  VIS. Po preteku tega obdobja bi bilo treba biometrične identifikatorje ponovno odvzeti. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se olajšal postopek pri vsaki naslednji vlogi, bi moralo biti omogočeno prepisovanje biometričnih podatkov iz prve vloge v roku
  59 mesecev od začetka obdobja
  hrambe
  iz člena 23 Uredbe
  VIS. Po preteku tega obdobja bi bilo treba biometrične identifikatorje ponovno odvzeti.

| (15) | Zaradi zahteve po odvzemu biometričnih identifikatorjev se trgovskih posrednikov, kot so potovalne agencije, ne bi smelo več uporabljati za prvo vlogo, ampak samo za vse naslednje. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi zahteve po odvzemu biometričnih identifikatorjev se trgovskih posrednikov, kot so potovalne agencije, ne bi smelo več uporabljati za prvo vlogo, ampak samo za vse naslednje.

| (16) | Skupna konzularna navodila o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Skupna konzularna navodila o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (17) | Komisija bi morala tri leta
  po začetku
  delovanja VIS in nato vsaka štiri leta
  predložiti poročilo o ▐ izvajanju te uredbe, v katerem obravnava izvajanje zajema biometričnih identifikatorjev,
  primernost izbranega standarda ICAO, ravnanje v skladu s pravili o varstvu podatkov, izkušnje z zunanjimi ponudniki storitev, zlasti v zvezi z zbiranjem biometričnih podatkov,
  načelo „prve vloge“ ter organiziranju sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma.
  Poročilo bi moralo na podlagi člena 17(12), (13) in (14) in člena 50(4) Uredbe VIS vključevati tudi primere, v katerih prstnih odtisov dejansko ni mogoče odvzeti ali se zaradi pravnih razlogov ne zahteva njihovega odvzema, ter primerjavo s primeri, ko se prstni odtisi odvzamejo. Poročilo bi moralo vključevati podatke o primerih, ko je bila osebi, ki dejansko ni mogla priskrbeti prstnih odtisov, zavrnjena izdaja vizuma. Poročilu bi se morali po potrebi priložiti ustrezni predlogi za spremembo te uredbe. Komisija bi morala poročilo posredovati Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(17)

Komisija bi morala tri leta
  po začetku
  delovanja VIS in nato vsaka štiri leta
  predložiti poročilo o ▐ izvajanju te uredbe, v katerem obravnava izvajanje zajema biometričnih identifikatorjev,
  primernost izbranega standarda ICAO, ravnanje v skladu s pravili o varstvu podatkov, izkušnje z zunanjimi ponudniki storitev, zlasti v zvezi z zbiranjem biometričnih podatkov,
  načelo „prve vloge“ ter organiziranju sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma.
  Poročilo bi moralo na podlagi člena 17(12), (13) in (14) in člena 50(4) Uredbe VIS vključevati tudi primere, v katerih prstnih odtisov dejansko ni mogoče odvzeti ali se zaradi pravnih razlogov ne zahteva njihovega odvzema, ter primerjavo s primeri, ko se prstni odtisi odvzamejo. Poročilo bi moralo vključevati podatke o primerih, ko je bila osebi, ki dejansko ni mogla priskrbeti prstnih odtisov, zavrnjena izdaja vizuma. Poročilu bi se morali po potrebi priložiti ustrezni predlogi za spremembo te uredbe. Komisija bi morala poročilo posredovati Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (18) | Ker cilja te uredbe, namreč organizacijo sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma ob upoštevanju vključitve biometričnih podatkov v VIS države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ga lahko lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določen v členu 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta
  uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(18)

▐

| (19) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavajo še posebej Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencija Združenih narodov o otrokovih pravicah. |
| --- | --- |

(19)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznavajo še posebej Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencija Združenih narodov o otrokovih pravicah.

| (20) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča niti se v njej ne uporablja. Glede na to, da ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV dela tri Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecev potem, ko to uredbo sprejme Svet, odloči, ali jo bo izvajala v okviru svoje nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča niti se v njej ne uporablja. Glede na to, da ta uredba nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV dela tri Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecev potem, ko to uredbo sprejme Svet, odloči, ali jo bo izvajala v okviru svoje nacionalne zakonodaje.

| (21) | Ta uredba pomeni v zvezi z Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda iz člena 1, točke B Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma (6). |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba pomeni v zvezi z Islandijo in Norveško razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda iz člena 1, točke B Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo navedenega sporazuma (6).

| (22) | Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (7) ne sodeluje. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri njenem sprejetju, in zanj ni zavezujoča niti se v njem ne uporablja. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (7) ne sodeluje. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri njenem sprejetju, in zanj ni zavezujoča niti se v njem ne uporablja.

| (23) | Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (8). Irska torej ne sodeluje pri njenem sprejetju, zato Uredba zanjo ni zavezujoča niti se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(23)

Ta uredba pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (8). Irska torej ne sodeluje pri njenem sprejetju, zato Uredba zanjo ni zavezujoča niti se v njej ne uporablja.

| (24) | Glede Švice pomeni ta uredba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi slednje k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spada v področje iz člena 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES z dne 25. oktobra 2004 o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb tega sporazuma v imenu Evropske skupnosti (9). |
| --- | --- |

(24)

Glede Švice pomeni ta uredba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi slednje k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki spada v področje iz člena 4(1) Sklepa Sveta 2004/860/ES z dne 25. oktobra 2004 o podpisu in o začasni uporabi nekaterih določb tega sporazuma v imenu Evropske skupnosti (9).

| (25) | Ta uredba je akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 — |
| --- | --- |

(25)

Ta uredba je akt, ki nadgrajuje schengenski pravni red ali je drugače povezan z njim v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Skupna konzularna navodila o vizumih za diplomatska in konzularna predstavništva se spremenijo:

| (1) | V točki II se točka 1.2 spremeni:






  a) | v točki (b) se doda naslednji odstavek:
  „Država članica lahko tudi zastopa eno ali več držav članic samo za sprejem vlog in zajem biometričnih identifikatorjev. Uporabljajo se zadevne določbe 1.2(c) in (e).
  Kadar prejme vlogo, država članica zastopnica ustvari dosje prosilca v VIS in vnese podatke iz člena 9 Uredbe VIS (10). Nato prek komunikacijske infrastrukture VIS iz člena 16 Uredbe VIS obvesti konzularno predstavništvo zastopane države članice o vlogi za izdajo vizuma in vnosu v VIS.
  Sprejem in prenos dokumentov in podatkov zastopanemu konzularnemu predstavništvu se izvede v skladu z zadevnimi pravili o varstvu in zaščiti podatkov. |
| --- | --- | --- |

(1)

V točki II se točka 1.2 spremeni:

a)

v točki (b) se doda naslednji odstavek:

„Država članica lahko tudi zastopa eno ali več držav članic samo za sprejem vlog in zajem biometričnih identifikatorjev. Uporabljajo se zadevne določbe 1.2(c) in (e).
  Kadar prejme vlogo, država članica zastopnica ustvari dosje prosilca v VIS in vnese podatke iz člena 9 Uredbe VIS (10). Nato prek komunikacijske infrastrukture VIS iz člena 16 Uredbe VIS obvesti konzularno predstavništvo zastopane države članice o vlogi za izdajo vizuma in vnosu v VIS.
  Sprejem in prenos dokumentov in podatkov zastopanemu konzularnemu predstavništvu se izvede v skladu z zadevnimi pravili o varstvu in zaščiti podatkov.

| b) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:
  „Kadar se enotni vizumi izdajajo v skladu s točkama (a) in (b), se zastopanje izrazi v tabeli zastopanja za izdajo enotnih vizumov, določeni v Prilogi 18.“ |
| --- | --- |

b)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„Kadar se enotni vizumi izdajajo v skladu s točkama (a) in (b), se zastopanje izrazi v tabeli zastopanja za izdajo enotnih vizumov, določeni v Prilogi 18.“

| (2) | V točki III se doda točka -1:


  „
  Ravnanje osebja, vključenega v obravnavo vlog za izdajo vizuma




  Države članice zagotovijo, da vso osebje, vključeno v obravnavo vlog za izdajo vizuma, prosilce sprejme prijazno.




  Vso osebje pri opravljanju svojih dolžnosti v celoti spoštuje človeško dostojanstvo in nedotakljivost prosilca. Vsi sprejeti ukrepi so sorazmerni s cilji, ki se želijo doseči.




  Pri opravljanju svojih nalog osebje ne diskriminira ljudi na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
  “ |
| --- | --- |

(2)

V točki III se doda točka -1:

„
  Ravnanje osebja, vključenega v obravnavo vlog za izdajo vizuma

Države članice zagotovijo, da vso osebje, vključeno v obravnavo vlog za izdajo vizuma, prosilce sprejme prijazno.

Vso osebje pri opravljanju svojih dolžnosti v celoti spoštuje človeško dostojanstvo in nedotakljivost prosilca. Vsi sprejeti ukrepi so sorazmerni s cilji, ki se želijo doseči.

Pri opravljanju svojih nalog osebje ne diskriminira ljudi na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
  “

| (3) | V točki III se točka 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   1 Obrazec vloge za izdajo vizuma – število obrazcev


  Prosilci
  morajo ║ izpolniti tudi obrazec za izdajo enotnega vizuma. Vloge za izdajo enotnega vizuma morajo biti na usklajenem obrazcu, katerega vzorec je na voljo v Prilogi 16.

  Prosilec mora izpolniti vsaj en izvod obrazca ║, ki se potem lahko uporablja tudi pri posvetovanju s centralnimi organi. Pogodbenice lahko zahtevajo tudi več izvodov obrazca, če tako zahtevajo nacionalni upravni postopki.
  1.2.   Biometrični identifikatorji
  (a)   Države članice zberejo biometrične identifikatorje, ki vključujejo podobo obraza in deset prstnih odtisov prosilca
  ob spoštovanju pravic, določenih
  v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  , Listini Evropske Unije o temeljnih pravicah
  ter ║ Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah.
  V trenutku predložitve prve vloge za izdajo vizuma se od vsakega prosilca
  , za katerega ne veljajo izjeme iz točke (b),
  zahteva, da pride osebno. Takrat se zberejo naslednji biometrični identifikatorji:






  — | fotografija, skenirana ali narejena v času vloge in |
| --- | --- | --- |

(3)

V točki III se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   1 Obrazec vloge za izdajo vizuma – število obrazcev

Prosilci
  morajo ║ izpolniti tudi obrazec za izdajo enotnega vizuma. Vloge za izdajo enotnega vizuma morajo biti na usklajenem obrazcu, katerega vzorec je na voljo v Prilogi 16.

Prosilec mora izpolniti vsaj en izvod obrazca ║, ki se potem lahko uporablja tudi pri posvetovanju s centralnimi organi. Pogodbenice lahko zahtevajo tudi več izvodov obrazca, če tako zahtevajo nacionalni upravni postopki.

1.2.   Biometrični identifikatorji

(a)   Države članice zberejo biometrične identifikatorje, ki vključujejo podobo obraza in deset prstnih odtisov prosilca
  ob spoštovanju pravic, določenih
  v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin
  , Listini Evropske Unije o temeljnih pravicah
  ter ║ Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah.

V trenutku predložitve prve vloge za izdajo vizuma se od vsakega prosilca
  , za katerega ne veljajo izjeme iz točke (b),
  zahteva, da pride osebno. Takrat se zberejo naslednji biometrični identifikatorji:

—

fotografija, skenirana ali narejena v času vloge in

| — | deset prstnih odtisov, ploskih in digitalno zapisanih. |
| --- | --- |

—

deset prstnih odtisov, ploskih in digitalno zapisanih.

Za vsako naslednjo vlogo
  v 59 mesecih od začetka obdobja hrambe iz člena 23 Uredbe VIS,
  se biometrični identifikatorji prepišejo iz prve vloge ▐. Po tem obdobju se naslednja vloga šteje kot ‚prva vloga‘

Tehnične zahteve za fotografijo in prstne odtise so v skladu z mednarodnimi standardi, določenimi v dokumentu ICAO 9303, del 1(potni listi), šesta izdaja (11).

Biometrične identifikatorje vzame kvalificirano in ustrezno pooblaščeno osebje diplomatskega ali konzualrnega predstavništva ali, pod njihovim nadzorom
  in odgovornostjo
  , zunanji ponudniki storitev iz točke 1.B.

Podatke vnese v Vizumski informacijski sistem (VIS) samo ustrezno pooblaščeno konzularno osebje
  iz člena
  4(1),
  v skladu s
  členom 5 ▐ Uredbe VIS.

Države članice zagotovijo, da se v celoti uporabljajo vsa iskalna merila iz člena 13 Uredbe VIS, da bi se izognili napačnim zavrnitvam in identifikacijam.

Zbiranje biometričnih identifikatorjev, vključno z njihovim prenosom od ponudnika storitev do pristojnega konzularnega predstavništva, se nadzoruje v skladu s členoma 41 in 43 Uredbe VIS in členom 28 Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12).

(b)   Izjeme

Iz zahteve za dajanje prstnih odtisov so izvzeti naslednji prosilci:

| — | otroci, mlajši od
  12 let
  ; |
| --- | --- |

—

otroci, mlajši od
  12 let
  ;

| — | osebe, pri katerih je jemanje prstnih odtisov fizično nemogoče. Če pa je možen odvzem manj kot deset prstnih odtisov, se vzame zadevno število prstnih odtisov.
  Države članice zagotovijo, da so v veljavi ustrezni postopki, s katerimi se zagotavlja dostojanstvo zadevnih oseb v primeru, da pride do težav pri registraciji. Zagotovijo tudi, da o tem, ali jemanje prstnih odtisov ni možno, vedno odloča ustrezno pooblaščeno osebje diplomatskega ali konzularnega predstavništva držav(e) članic(e). Če odvzem odtisov začasno ni možen, se od prosilca zahteva, da prstne odtise odda ob naslednji vlogi. Konzularno osebje ima pravico zahtevati nadaljnja pojasnila glede razlogov, zaradi katerih odvzem začasno ni možen. |
| --- | --- |

—

osebe, pri katerih je jemanje prstnih odtisov fizično nemogoče. Če pa je možen odvzem manj kot deset prstnih odtisov, se vzame zadevno število prstnih odtisov.
  Države članice zagotovijo, da so v veljavi ustrezni postopki, s katerimi se zagotavlja dostojanstvo zadevnih oseb v primeru, da pride do težav pri registraciji. Zagotovijo tudi, da o tem, ali jemanje prstnih odtisov ni možno, vedno odloča ustrezno pooblaščeno osebje diplomatskega ali konzularnega predstavništva držav(e) članic(e). Če odvzem odtisov začasno ni možen, se od prosilca zahteva, da prstne odtise odda ob naslednji vlogi. Konzularno osebje ima pravico zahtevati nadaljnja pojasnila glede razlogov, zaradi katerih odvzem začasno ni možen.

Dejstvo, da jemanje prstnih odtisov fizično ni možno, ne vpliva na odobritev ali zavrnitev vizuma.

Država članica lahko določi izjeme od zahteve zbiranja biometričnih identifikatorjev za imetnike diplomatskih potnih listov, službenih potnih listov in posebnih potnih listov.

V vsakem od teh primerov se v VIS doda vnos „se ne uporablja“.

Brez poseganja v določbe točke III.4 se za osebe, mlajše od 12 let, uporabljajo skenirane fotografije, ki ne zahtevajo njihove osebne navzočnosti.

Izjema od zahteve za dajanje prstnih odtisov za otroke, zlasti starostni razpon za jemanje prstnih odtisov, se pregleda tri leta po začetku delovanja VIS. V ta namen Komisija preloži poročilo, ki zajema predvsem izkušnje VIS v zvezi z jemanjem in uporabo prstnih odtisov otrok starih 12 letin več ter podrobno tehnično oceno zanesljivosti jemanja in uporabe prstnih odtisov otrok pod to starostjo za namene identifikacije in preverjanja in v tako veliki podatkovni bazi, kot je VIS. V poročilo se vključi razširjena ocena vpliva nižjega in višjega starostnega razpona pri zahtevi za dajanje prstnih odtisov, ki vključuje socialne, ergonomske in finančne vidike
  .

V poročilu se naredi tudi podobna ocena jemanja prstnih odtisov starejših oseb. Če bi poročilo pokazalo na večje težave pri odvzemu prstnih odtisov oseb, starejših od določene starosti, Komisija pripravi predlog o določitvi zgornje starostne omejitve.

Poročilu se po potrebi priložijo ustrezni predlogi za spremembo te uredbe.

| (4) | V točki VII, se točka 1 ║ nadomesti z naslednjim ║:
  „1.A   Organizacija sprejemanja in obravnavanja vlog za izdajo vizuma.
  Vsaka država članica je odgovorna za organizacijo sprejemanja in obravnavanja vlog za izdajo vizuma.
  Za vsako mesto države članice ║ svoje konzularne urade opremijo z napravami, ki so potrebne za jemanje/zbiranje biometričnih identifikatorjev, ali pa se, brez poseganja v zgoraj navedene možnosti zastopanja, odločijo za sodelovanje z eno ali več drugimi državami članicami. Vsako sodelovanje je v obliki kolokacije ali ustanovitve skupnega prijavnega centra ali
  , kadar to ni primerno,
  sodelovanja z zunanjimi ponudniki storitev.






  (a) | Kjer je izbrana ‚kolokacija‘, osebje iz diplomatskih ali konzularnih predstavništev ene ali več držav članic obravnava vloge (vključno z biometričnimi identifikatorji), ki so nanje naslovljene na diplomatskem ali konzularnem predstavništvu druge države članice in si deli opremo te države članice. Zadevne države članice se dogovorijo o trajanju in pogojih za prenehanje kolokacije kot tudi o deležu upravne takse, ki jo prejme država članica, katere diplomatsko ali konzularno predstavništvo se uporablja.
  Prosilce se usmeri na državo članico, odgovorno za obravnavanje vloge za izdajo vizuma. |
| --- | --- | --- |

(4)

V točki VII, se točka 1 ║ nadomesti z naslednjim ║:

„1.A   Organizacija sprejemanja in obravnavanja vlog za izdajo vizuma.

Vsaka država članica je odgovorna za organizacijo sprejemanja in obravnavanja vlog za izdajo vizuma.

Za vsako mesto države članice ║ svoje konzularne urade opremijo z napravami, ki so potrebne za jemanje/zbiranje biometričnih identifikatorjev, ali pa se, brez poseganja v zgoraj navedene možnosti zastopanja, odločijo za sodelovanje z eno ali več drugimi državami članicami. Vsako sodelovanje je v obliki kolokacije ali ustanovitve skupnega prijavnega centra ali
  , kadar to ni primerno,
  sodelovanja z zunanjimi ponudniki storitev.

(a)

Kjer je izbrana ‚kolokacija‘, osebje iz diplomatskih ali konzularnih predstavništev ene ali več držav članic obravnava vloge (vključno z biometričnimi identifikatorji), ki so nanje naslovljene na diplomatskem ali konzularnem predstavništvu druge države članice in si deli opremo te države članice. Zadevne države članice se dogovorijo o trajanju in pogojih za prenehanje kolokacije kot tudi o deležu upravne takse, ki jo prejme država članica, katere diplomatsko ali konzularno predstavništvo se uporablja.
  Prosilce se usmeri na državo članico, odgovorno za obravnavanje vloge za izdajo vizuma.

| (b) | Kjer se ustanovijo ‚skupni prijavni centri‘ se osebje diplomatskih in konzularnih predstavništev dveh ali več držav članic zbere v ▐ stavbi
  ene od držav članic, ki je pod diplomatsko ali konzularno zaščito v skladu z mednarodnim pravom, ali v prostorih Evropske komisije, ki jih država gostiteljica priznava kot nedotakljive
  , da sprejme vloge za izdajo vizuma (vključno z biometričnimi identifikatorji), ki so nanje naslovljene. Prosilce se usmeri na državo članico, odgovorno za obravnavanje vloge za izdajo vizuma. Države članice se dogovorijo o trajanju in pogojih prenehanja tega sodelovanja, kot tudi o delitvi stroškov med sodelujočimi državami članicami. Ena država članica je odgovorna za pogodbe v zvezi z logistiko in diplomatskimi odnosi z državo gostiteljico. |
| --- | --- |

(b)

Kjer se ustanovijo ‚skupni prijavni centri‘ se osebje diplomatskih in konzularnih predstavništev dveh ali več držav članic zbere v ▐ stavbi
  ene od držav članic, ki je pod diplomatsko ali konzularno zaščito v skladu z mednarodnim pravom, ali v prostorih Evropske komisije, ki jih država gostiteljica priznava kot nedotakljive
  , da sprejme vloge za izdajo vizuma (vključno z biometričnimi identifikatorji), ki so nanje naslovljene. Prosilce se usmeri na državo članico, odgovorno za obravnavanje vloge za izdajo vizuma. Države članice se dogovorijo o trajanju in pogojih prenehanja tega sodelovanja, kot tudi o delitvi stroškov med sodelujočimi državami članicami. Ena država članica je odgovorna za pogodbe v zvezi z logistiko in diplomatskimi odnosi z državo gostiteljico.

| (c) | Sodelovanje z zunanjimi ponudniki storitev v skladu s točko 1.B. |
| --- | --- |

(c)

Sodelovanje z zunanjimi ponudniki storitev v skladu s točko 1.B.

1. B   Sodelovanje z zunanjimi ponudniki storitev

Če zaradi posebnih okoliščin ali
  iz razlogov, povezanih z lokalnimi razmerami konzularnega predstavništva, opremljanje konzularnega urada za vpisovanje/zbiranje biometričnih identifikatorjev ali organiziranje kolokacije ali skupnih prijavnih centrov ni ustrezno, lahko država članica ali več držav članic sodeluje z zunanjim ponudnikom storitev za sprejem vlog za izdajo vizuma (vključno z biometričnimi identifikatorji). V takem primeru zadevna(e) država(e) članica(e) ostane(jo) odgovorna(e) za obdelavo podatkov in zato odgovorna(e) za
  vse kršitve pogodbe ter še posebej za
  spoštovanje pravil o varstvu podatkov pri obravnavanje vlog za izdajo vizuma.
  Ta(e) država(e) članica(e) zagotovi(jo), da zunanji ponudnik storitev iz točke VII, točka 1.B.1b svoje dejavnosti opravlja v prostorih države članice, ki je pod diplomatsko ali konzularno zaščito v skladu z mednarodnim pravom, ali v prostorih Evropske komisije, ki jih država gostiteljica priznava kot nedotakljive, ter da je prisotno usposobljeno in ustrezno pooblaščeno osebje diplomatskega ali konzularnega predstavništva držav(e) članic(e), da temeljito nadzira dejavnosti zunanjega ponudnika storitev.

1.B.1 –   Vrste sodelovanja z zunanjimi ponudniki storitev

Sodelovanje z zunanjimi ponudniki storitev ima naslednjo(-e) obliko(-e):

| (a) | zunanji ponudnik storitev deluje kot klicni center, ki zagotavlja splošne informacije o zahtevah za vlogo za vizum in vodi sistem za sestanke; |
| --- | --- |

(a)

zunanji ponudnik storitev deluje kot klicni center, ki zagotavlja splošne informacije o zahtevah za vlogo za vizum in vodi sistem za sestanke;

| (b) | zunanji ponudnik storitev zagotavlja splošne informacije o zahtevah za vlogo za vizum, zbira vloge, dokazila in biometrične podatke prosilcev za izdajo vizuma in pobira takso (kot je določeno v delu VII, točka 4 in Prilogi 12), popolne dokumente ter podatke posreduje diplomatskemu ali konzularnemu predstavništvu države članice, ki je pristojna za obravnavanje vloge
  , in prosilcu ali njegovemu zakonitemu zastopniku vrne potni list ob koncu postopka
  . |
| --- | --- |

(b)

zunanji ponudnik storitev zagotavlja splošne informacije o zahtevah za vlogo za vizum, zbira vloge, dokazila in biometrične podatke prosilcev za izdajo vizuma in pobira takso (kot je določeno v delu VII, točka 4 in Prilogi 12), popolne dokumente ter podatke posreduje diplomatskemu ali konzularnemu predstavništvu države članice, ki je pristojna za obravnavanje vloge
  , in prosilcu ali njegovemu zakonitemu zastopniku vrne potni list ob koncu postopka
  .

1.B.2 –   Obveznosti držav članic

V skladu z Direktivo 95/46/ES zadevna(e) država(e) članica(e) izberejo zunanjega ponudnika storitev, ki je sposoben zagotoviti
  storitve visoke kakovosti in
  vse tehnične in organizacijske varnostne ukrepe
  , ki so potrebni
  za varstvo osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spreminjanjem, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, zlasti kjer obdelovanje vključuje prenos podatkov preko omrežja kot tudi sprejem in prenos dokumentov in podatkov konzularnemu predstavništvu, in pred vsemi drugimi nezakonitimi oblikami obdelave.

Pri izbiri zunanjih ponudnikov storitev diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic skrbno preverijo solventnost in zanesljivost družbe (vključno s potrebnimi dovoljenji, vpisom v register družb, statuti družbe, bančnimi pogodbami) in zagotovijo, da ni navzkrižja interesov.

Diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic zagotovijo, da izbrana družba ponuja ustrezno strokovno znanje na področju varovanja informacij in varstva podatkov. Države članice bi se morale ravnati po najboljših praksah javnega naročanja pri sklepanju pogodb za zunanje storitve vizumske podpore.

Zunanji ponudniki storitev nimajo dostopa do VIS za kateri koli namen. Dostop do VIS je omejen izključno na ustrezno pooblaščeno osebje diplomatskih ali konzularnih predstavništev
  izključno za namene, določene v Uredbi VIS
  .

Zadevne države članice sklenejo
  pisno
  pogodbo z zunanjim ponudnikom storitev v skladu s členom 17 Direktive 95/46/ES. Pred sklenitvijo takšne pogodbe diplomatsko ali konzularno predstavništvo zadevne države članice
  v skladu s točko VII, točko 1.B, z razlogi utemelji potrebo po pogodbi z diplomatskim ali konzularnim predstavništvom
  drugih držav članic in delegacijo Komisije
  v okviru lokalnega konzularnega sodelovanja
  .

Poleg obveznosti, določenih v členu 17 Direktive 95/46/ES, pogodba vsebuje tudi določbe, ki:

| (a) | opredeljujejo natančne odgovornosti ponudnika storitev; |
| --- | --- |

(a)

opredeljujejo natančne odgovornosti ponudnika storitev;

| (b) | od ponudnika storitev zahtevajo, da ravna v skladu z navodili odgovornih držav članic in da obdela podatke samo za namene obdelovanja osebnih podatkov iz vlog za izdajo vizuma v imenu odgovornih držav članic v skladu z Direktivo 95/46/ES; |
| --- | --- |

(b)

od ponudnika storitev zahtevajo, da ravna v skladu z navodili odgovornih držav članic in da obdela podatke samo za namene obdelovanja osebnih podatkov iz vlog za izdajo vizuma v imenu odgovornih držav članic v skladu z Direktivo 95/46/ES;

| (c) | od ponudnika storitev zahtevajo, da prosilcem zagotovi ║ informacije, zahtevane v skladu
  s členom 37 Uredbe VIS; |
| --- | --- |

(c)

od ponudnika storitev zahtevajo, da prosilcem zagotovi ║ informacije, zahtevane v skladu
  s členom 37 Uredbe VIS;

| (d) | od ponudnika storitev zahtevajo, naj zagotovi, da je njegovo osebje ustrezno usposobljeno in da spoštuje pravila iz točke III, točka -1; |
| --- | --- |

(d)

od ponudnika storitev zahtevajo, naj zagotovi, da je njegovo osebje ustrezno usposobljeno in da spoštuje pravila iz točke III, točka -1;

| (e) | od ponudnika storitev zahtevajo, da sprejme ustrezne protikorupcijske ukrepe; |
| --- | --- |

(e)

od ponudnika storitev zahtevajo, da sprejme ustrezne protikorupcijske ukrepe;

| (f) | od ponudnika storitev zahtevajo, da nemudoma poroča odgovorni državi članici o vsakršnih kršitvah varnosti ali kakršnihkoli drugih težavah; |
| --- | --- |

(f)

od ponudnika storitev zahtevajo, da nemudoma poroča odgovorni državi članici o vsakršnih kršitvah varnosti ali kakršnihkoli drugih težavah;

| (g) | od ponudnika storitev zahtevajo, da beleži vse pritožbe ali prijave prosilcev zaradi zlorabe podatkov ali nedovoljenega dostopa. Zunanji ponudnik storitev nemudoma obvesti diplomatsko ali konzularno predstavništvo odgovorne države članice in se z njim uskladi, da se najde rešitev. S pritožbami se ravna tako, da se zagotovi, da prosilci za izdajo vizuma dobijo hiter odgovor s pojasnili. |
| --- | --- |

(g)

od ponudnika storitev zahtevajo, da beleži vse pritožbe ali prijave prosilcev zaradi zlorabe podatkov ali nedovoljenega dostopa. Zunanji ponudnik storitev nemudoma obvesti diplomatsko ali konzularno predstavništvo odgovorne države članice in se z njim uskladi, da se najde rešitev. S pritožbami se ravna tako, da se zagotovi, da prosilci za izdajo vizuma dobijo hiter odgovor s pojasnili.

| (h) | zagotavljajo dostop konzularnemu osebju do prostorov ponudnika storitev v vsakem trenutku; |
| --- | --- |

(h)

zagotavljajo dostop konzularnemu osebju do prostorov ponudnika storitev v vsakem trenutku;

| (i) | od ponudnika storitev
  in njegovega osebja
  zahtevajo, da spoštujejo pravila o zaupnosti
  , ki veljajo tudi po tem, ko člani osebja niso več zaposleni pri zunanjem ponudniku storitev, ali po prekinitvi ali prenehanju pogodbe
  ; |
| --- | --- |

(i)

od ponudnika storitev
  in njegovega osebja
  zahtevajo, da spoštujejo pravila o zaupnosti
  , ki veljajo tudi po tem, ko člani osebja niso več zaposleni pri zunanjem ponudniku storitev, ali po prekinitvi ali prenehanju pogodbe
  ;

| (j) | zagotovijo spoštovanje varstva podatkov, vključno z obveznim poročanjem, zunanjo revizijo, rednimi pregledi prostorov, ki jih med drugim opravljajo nacionalni organi za varstvo podatkov, ter da so v veljavi mehanizmi za ugotavljanje odgovornosti izvajalca v primeru kršitve predpisov o zasebnosti, vključno z obveznostjo povrnitve škode posameznikom, ki so bili oškodovani zaradi dejanja ali opustitve ponudnika storitev; |
| --- | --- |

(j)

zagotovijo spoštovanje varstva podatkov, vključno z obveznim poročanjem, zunanjo revizijo, rednimi pregledi prostorov, ki jih med drugim opravljajo nacionalni organi za varstvo podatkov, ter da so v veljavi mehanizmi za ugotavljanje odgovornosti izvajalca v primeru kršitve predpisov o zasebnosti, vključno z obveznostjo povrnitve škode posameznikom, ki so bili oškodovani zaradi dejanja ali opustitve ponudnika storitev;

| (k) | od ponudnika storitev zahtevajo, naj nemudoma posreduje popolne dokumente diplomatskemu ali konzularnemu predstavništvu države članice, pristojne za obravnavo vloge, in naj ne kopira, shranjuje ali kako drugače zadržuje podatkov, zbranih po prenosu; |
| --- | --- |

(k)

od ponudnika storitev zahtevajo, naj nemudoma posreduje popolne dokumente diplomatskemu ali konzularnemu predstavništvu države članice, pristojne za obravnavo vloge, in naj ne kopira, shranjuje ali kako drugače zadržuje podatkov, zbranih po prenosu;

| (l) | od ponudnika storitev zahtevajo, da prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje podatkov o vizumih med njihovim prenosom od ponudnika storitev do diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice, pristojne za obravnavo vloge, zlasti z uporabo primernih tehnik kodiranja; |
| --- | --- |

(l)

od ponudnika storitev zahtevajo, da prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje podatkov o vizumih med njihovim prenosom od ponudnika storitev do diplomatskega ali konzularnega predstavništva države članice, pristojne za obravnavo vloge, zlasti z uporabo primernih tehnik kodiranja;

| (m) | vsebujejo klavzulo o začasni prekinitvi in prenehanju
  ; |
| --- | --- |

(m)

vsebujejo klavzulo o začasni prekinitvi in prenehanju
  ;

| (n) | vsebujejo klavzulo o reviziji, s katero se zagotovi, da pogodbe odražajo najboljše obstoječe prakse; |
| --- | --- |

(n)

vsebujejo klavzulo o reviziji, s katero se zagotovi, da pogodbe odražajo najboljše obstoječe prakse;

| (o) | določijo pravila o ravnanju osebja, odgovornega za obravnavo vlog za izdajo vizuma in zbiranje biometričnih podatkov, da v čim večji meri spoštuje človeško dostojanstvo. Vsi ukrepi, sprejeti pri izvajanju teh nalog, morajo biti sorazmerni s cilji teh ukrepov. Pri obravnavi vlog se osebje izogiba vsakršni diskriminaciji med ljudmi na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| --- | --- |

(o)

določijo pravila o ravnanju osebja, odgovornega za obravnavo vlog za izdajo vizuma in zbiranje biometričnih podatkov, da v čim večji meri spoštuje človeško dostojanstvo. Vsi ukrepi, sprejeti pri izvajanju teh nalog, morajo biti sorazmerni s cilji teh ukrepov. Pri obravnavi vlog se osebje izogiba vsakršni diskriminaciji med ljudmi na podlagi spola, rasne ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

V okviru lokalnega konzularnega sodelovanja se oblikuje vzorec pogodbe.

Države članice zagotovijo, da so v primeru, če zunanji ponudnik storitev nenadoma preneha z zagotavljanjem po pogodbi predvidenih storitev, motnje storitev za prosilce za izdajo vizuma čim manjše.

Zadevna(e) država(e) članica(e) tesno sodeluje(jo) z zunanjim ponudnikom storitev in skrbno spremlja(jo) izvajanje pogodbe, vključno:

| (a) | s splošnimi informacijami, ki jih je ponudnik storitev zagotovil prosilcem za izdajo vizuma; |
| --- | --- |

(a)

s splošnimi informacijami, ki jih je ponudnik storitev zagotovil prosilcem za izdajo vizuma;

| (b) | s tehničnimi in organizacijskimi varnostnimi ukrepi in ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi za varstvo osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spreminjanjem, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, zlasti kjer obdelovanje vključuje prenos podatkov preko omrežja in pred vsemi drugimi nezakonitimi oblikami obdelovanja, kot tudi sprejemom in prenosom dokumentov in podatkov
  diplomatskemu ali
  konzularnemu predstavništvu; |
| --- | --- |

(b)

s tehničnimi in organizacijskimi varnostnimi ukrepi in ustreznimi tehničnimi in organizacijskimi ukrepi za varstvo osebnih podatkov pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spreminjanjem, nepooblaščenim razkritjem ali dostopom, zlasti kjer obdelovanje vključuje prenos podatkov preko omrežja in pred vsemi drugimi nezakonitimi oblikami obdelovanja, kot tudi sprejemom in prenosom dokumentov in podatkov
  diplomatskemu ali
  konzularnemu predstavništvu;

| (c) | z jemanjem
  in prenosom
  biometričnih identifikatorjev; |
| --- | --- |

(c)

z jemanjem
  in prenosom
  biometričnih identifikatorjev;

| (d) | z ukrepi, sprejetimi za zagotovitev skladnosti z določbami o varstvu
  in varovanju
  podatkov
  , ter z ukrepi proti korupciji
  . |
| --- | --- |

(d)

z ukrepi, sprejetimi za zagotovitev skladnosti z določbami o varstvu
  in varovanju
  podatkov
  , ter z ukrepi proti korupciji
  .

Taksa, ki jo plača prosilec
  , ne presega takse, določene v prilogi 12
  , ne glede na to, ali države članice sodelujejo z zunanjimi ponudniki storitev
  .

Države članice zagotovijo, da je v veljavi postopek, ki omogoča prepoznavanje zunanjega ponudnika storitev, ki obravnava katero koli vlogo za izdajo vizuma.

Konzularno osebje zadevne držav(e) članic(e) zagotovi usposabljanje ponudnika storitev, ki ustreza znanju, potrebnemu za nudenje ustrezne storitve in zadostnih informacij prosilcem za izdajo vizuma.

1.B.3 –   Informacije

Države članice in njihova diplomatska ali konzularna predstavništva širši javnosti zagotovijo vse ustrezne informacije v zvezi z vlogo za izdajo vizuma, vključno o:

| a) | merilih, pogojih in postopkih za vlogo za izdajo vizuma; |
| --- | --- |

a)

merilih, pogojih in postopkih za vlogo za izdajo vizuma;

| b) | načinih naročanja za termin obiska, če je primerno; |
| --- | --- |

b)

načinih naročanja za termin obiska, če je primerno;

| c) | mestu, kjer se predložijo vloge (pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo, skupni prijavni centri ali zunanji ponudnik storitev). |
| --- | --- |

c)

mestu, kjer se predložijo vloge (pristojno diplomatsko ali konzularno predstavništvo, skupni prijavni centri ali zunanji ponudnik storitev).

Te informacije za širšo javnost so na voljo tudi na skupni spletni strani o schengenskih vizumih.

Ta spletna stran se oblikuje, da se zagotovi dodatna podpora pri izvajanju skupne vizumske politike in vodenju vizumskega postopka.

1.B.4 –
     
  Kampanja obveščanja

Diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic skupaj z delegacijo Komisije malo pred začetkom delovanja VIS v tretji državi začnejo s kampanjo obveščanja širše javnosti o zastavljenih ciljih, shranjenih podatkih, ter o organih, ki imajo dostop do VIS, in o pravicah prosilcev za izdajo vizuma. Takšne kampanje se izvajajo redno.

1.   C Ohranitev neposrednega dostopa za prosilce do diplomatskih in konzularnih predstavništev držav članic

Ne glede na izbrano vrsto sodelovanja se lahko države članice odločijo, da ohranijo možnost, da prosilcem dovolijo neposreden dostop za predložitev vloge za izdajo vizuma neposredno v prostorih svojega diplomatskega ali konzularnega predstavništva. Države članice zagotovijo neprekinjenost sprejemanja in obravnavanja vlog za izdajo vizuma v primeru nenadne prekinitve sodelovanja z drugimi državami članicami ali kakršne koli prekinitve pogodbe z zunanjim ponudnikom storitev.

1.   D Odločitev in objava

Države članice obvestijo Komisijo, kako nameravajo organizirati sprejem in obravnavanje vlog za izdajo vizuma na vsakem konzularnem predstavništvu. Komisija zagotovi ustrezno objavo
  na skupni spletni strani o schengenskih vizumih
  .

Države članice Komisiji zagotovijo pogodbe, ki jih sklenejo.

1.
     
  E Splošna odgovornost

1.E.1
     
  – Dokumenti

Vsi dokumenti, podatki ali biometrični identifikatorji, ki jih država članica ali kdo v njenem imenu prejme v postopku za izdajo vizuma, se v skladu z Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih štejejo za ‚konzularne dokumente‘ in se temu ustrezno z njimi ravna.

1.E.2
     
  – Usposabljanje

Preden pridobi pooblastilo za jemanje biometričnih identifikatorjev, osebje diplomatskega ali konzularnega predstavništva opravi ustrezno usposabljanje, da se zagotovi nemoten in strokovni zajem
  .

1.E.3
     
  – Odgovornost

Vsaka oseba ali država članica, ki je utrpela škodo zaradi nezakonitega postopka obdelave podatkov oziroma katerega koli dejanja, ki krši to uredbo, je upravičena do nadomestila od države članice, ki je odgovorna za povzročeno škodo. Ta država je odvezana svoje odgovornosti, v celoti ali delno, če dokaže, da ni odgovorna za dogodek, ki je povzročil škodo.

Zahtevke za nadomestilo škode iz prejšnjega pododstavka, za katero je odgovorna obtožena država članica, urejajo določbe njene nacionalne zakonodaje.

1.E.4
     
  – Kazni

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se vsaka kršitev te uredbe, zlasti vsaka zloraba podatkov, predloženih z vlogo za izdajo vizuma, kaznuje, tudi z administrativnimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalno zakonodajo, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  “

| (5) | V točki VIII se točka 5.2 spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

(5)

V točki VIII se točka 5.2 spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

| (b) | med naslov in točko 5.2(a) se vstavi naslednji stavek:
  „Za ponavljajoče se vloge v smislu točke III 1.2 lahko države članice svojim diplomatskim in konzularnim predstavništvom dovolijo sodelovanje s trgovinskimi posredniki (tj. zasebne upravne agencije, prevozne in potovalne agencije, organizatorji potovanj ali prodajalci na drobno).“ |
| --- | --- |

(b)

med naslov in točko 5.2(a) se vstavi naslednji stavek:

„Za ponavljajoče se vloge v smislu točke III 1.2 lahko države članice svojim diplomatskim in konzularnim predstavništvom dovolijo sodelovanje s trgovinskimi posredniki (tj. zasebne upravne agencije, prevozne in potovalne agencije, organizatorji potovanj ali prodajalci na drobno).“

Člen 2

Tri leta po začetku delovanja VIS in za tem vsaka štiri leta Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te uredbe
  , vključno z izvajanjem zajema biometričnih identifikatorjev, primernostjo izbranega standarda ICAO, ravnanjem v skladu s pravili o varstvu podatkov, izkušnjami z zunanjimi ponudniki storitev s posebno navedbo o zbiranju biometričnih podatkov, načelom „prve vloge“ ter organizacijo sprejema in obravnavanja vlog za izdajo vizuma. Poročilo na podlagi člena 17(12), (13) in (14) ter člena 50(4) Uredbe VIS vključuje tudi primere, v katerih ni mogoče dejansko zabeležiti prstnih odtisov ali njihova predložitev ni zahtevana zaradi pravnih razlogov, v primerjavi s številom primerov, ko so prstni odtisi zabeleženi. Poročilo vključuje podatke o primerih, v katerih se osebi, ki prstnih odtisov dejansko ni mogla priskrbeti, zavrne izdaja vizuma.

Poročilu se, kadar je potrebno, priložijo ustrezni predlogi za spremembo te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008.

1

Stališče Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008.

(2)  UL L 213, 15.6.2004, str. 5.

2

(3)  
  UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

3

UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

(4)  
  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

4

UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

(5)  

  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

5

UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(6)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

6

(7)  
  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

7

UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

(8)  
  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

8

UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

(9)  
  UL L 370, 17.12.2004, str. 78.

9

UL L 370, 17.12.2004, str. 78.

(10)  
  Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60)
  “

10

Uredba (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (Uredba VIS) (UL L 218, 13.8.2008, str. 60)

(11)  Tehnične zahteve so enake kot za potne liste, ki so jih izdale države članice svojim državljanom v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2252/2004 (UL L 385, 29.12.2004, str. 1).

11

Sveta

št.

(UL L 385, 29.12.2004, str. 1)

(12)  

  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.
  „

12

UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/271 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/271

---

Četrtek, 10. julij 2008Ribolovne možnosti in finančni prispevek v skladu s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med ES in Mavretanijo *

P6_TA(2008)0359

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka v skladu s Sporazumom o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo za obdobje od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2012 (KOM(2008)0243 — C6-0199/2008 — 2008/0093(CNS))

2009/C 294 E/53

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (KOM(2008)0243),

ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0199/2008),

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A6-0278/2008),

| 1. | odobri predlog uredbe Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog uredbe Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Mavretanije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Islamske republike Mavretanije.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBE |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog Uredbe


  Uvodna izjava 2 a (novo) |
| | (2a) | Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe bo, v kolikor bo ratificirana, uvedel tesnejše medinstitucionalno sodelovanje, ki bi moralo Evropskemu parlamentu omogočiti večji in boljši dostop do vseh informacij v zvezi s sporazumi o ribištvu, tudi med obdobji pogajanj za protokole. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBE

Sprememba 1

Predlog Uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

(2a)

Sprememba 2

Predlog Uredbe

Člen 1 a (novo)

Člen 1a

Član Odbora za ribištvo Evropskega parlamenta je kot opazovalec prisoten na sejah in pri delu skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma. Teh sej se lahko udeležujejo tudi predstavniki ribiškega sektorja, kot predvideva sporazum.

Sprememba 3

Predlog Uredbe

Člen 4 a (novo)

Člen 4a

Komisija Evropskemu parlamentu posreduje sklepe sej skupnega odbora iz člena 10 Sporazuma. V zadnjem letu veljavnosti Protokola in pred sklenitvijo novega sporazuma o njegovi obnovitvi Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o njegovi uporabi
  .

Sprememba 4

Predlog Uredbe

Člen 4 b (novo)

Člen 4b

V skladu s členom 30(3) Finančne uredbe (1) in v duhu resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2008 o preglednosti na finančnem področju (2) Komisija vsako leto na svoji spletni strani objavi seznam različnih končnih upravičencev do finančnega prispevka Unije.

---

(1)  
  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

(2)  
  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0051.

---

| 3.12.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 294/273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 294/273

---

Četrtek, 10. julij 2008Prestrukturiranje ribiških flot EU, ki jih je prizadela gospodarska kriza *

P6_TA(2008)0360

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2008 o predlogu Uredbe Sveta o uvedbi začasnega posebnega ukrepa za spodbujanje prestrukturiranja ribiških flot Evropske unije, ki jih je prizadela gospodarska kriza (KOM(2008)0454 — C6-0270/2008 — 2008/0144(CNS))

2009/C 294 E/54

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0454),

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0270/2008),

ob upoštevanju členov 51 in 134 svojega Poslovnika,

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---