# Eiropas Savienības L 6/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.006.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 6 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 9. janvāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.006.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 6

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 9. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 15/2010 (2010. gada 7. janvāris) par I pielikuma grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 689/2008 par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 16/2010 (2010. gada 8. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 6 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/12/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 5. janvāris), ar kuru dažiem finanšu pakalpojumiem pasta nozarē Itālijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10382)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | PROCESUĀLIE NOTEIKUMI |
| | * | Reģionu komiteja – Reglaments | 14 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 15/2010 (2010. gada 7. janvāris) par I pielikuma grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 689/2008 par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu (
  1
  )

1

1

Komisijas Regula (ES) Nr. 16/2010 (2010. gada 8. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

6

LĒMUMI

2010/12/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 5. janvāris), ar kuru dažiem finanšu pakalpojumiem pasta nozarē Itālijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10382)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10382)

1

8

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

*

Reģionu komiteja – Reglaments

14

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/13/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 30. septembris) par atbalsta shēmu C 2/09 (ex N 221/08 un N 413/08), ko Vācija vēlas īstenot, lai modernizētu kapitālieguldījumu vispārīgos noteikumus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7387)

   (
  1
  ) | 32 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

2010/13/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 30. septembris) par atbalsta shēmu C 2/09 (ex N 221/08 un N 413/08), ko Vācija vēlas īstenot, lai modernizētu kapitālieguldījumu vispārīgos noteikumus
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7387)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7387)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 9.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 15/2010

(2010. gada 7. janvāris)

par I pielikuma grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 689/2008 par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Regulu (EK) Nr. 689/2008 par bīstamu ķīmisku vielu eksportu un importu (1) un jo īpaši tās 22. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 689/2008 attiecībā uz konkrētām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā tiek īstenota 1998. gada 11. septembrī parakstītā Roterdamas Konvencija par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru (PIC procedūra), kura Kopienas vārdā apstiprināta ar 2002. gada 19. decembra Padomes Lēmumu 2003/106/EK par Roterdamas Konvencijas par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā attiecībā uz dažām ķīmiskajām vielām un pesticīdiem, ar kuriem notiek starptautiskā tirdzniecība (2). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 689/2008 attiecībā uz konkrētām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā tiek īstenota 1998. gada 11. septembrī parakstītā Roterdamas Konvencija par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru (PIC procedūra), kura Kopienas vārdā apstiprināta ar 2002. gada 19. decembra Padomes Lēmumu 2003/106/EK par Roterdamas Konvencijas par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā attiecībā uz dažām ķīmiskajām vielām un pesticīdiem, ar kuriem notiek starptautiskā tirdzniecība (2).

| (2) | Jāizdara Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma grozījumi, ņemot vērā dažas ķīmiskas vielas reglamentējošos pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (3), Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (5). |
| --- | --- |

(2)

Jāizdara Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma grozījumi, ņemot vērā dažas ķīmiskas vielas reglamentējošos pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (3), Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (5).

| (3) | Pieņemts lēmums Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā kā aktīvās vielas neiekļaut 1,3-dihlorpropēnu, benfurakarbu un trifluralīnu, jo šīs aktīvās vielas ir aizliegts izmantot par pesticīdiem, un tāpēc tās jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā. Iesniegti jauni pieteikumi, par kuriem jāpieņem jauni lēmumi par iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, turklāt iekļaušana ķīmisko vielu sarakstā Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā nav iespējama līdz jauno lēmumu pieņemšanai par šo vielu statusu. |
| --- | --- |

(3)

Pieņemts lēmums Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā kā aktīvās vielas neiekļaut 1,3-dihlorpropēnu, benfurakarbu un trifluralīnu, jo šīs aktīvās vielas ir aizliegts izmantot par pesticīdiem, un tāpēc tās jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā. Iesniegti jauni pieteikumi, par kuriem jāpieņem jauni lēmumi par iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, turklāt iekļaušana ķīmisko vielu sarakstā Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā nav iespējama līdz jauno lēmumu pieņemšanai par šo vielu statusu.

| (4) | Pieņemts lēmums Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā kā aktīvo vielu neiekļaut metomilu, un metomilu kā aktīvo vielu neiekļaut Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā, jo šo aktīvo vielu ir aizliegts izmantot pesticīdu lietojumiem, un tāpēc tā jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā. Iesniegts jauns pieteikums, par kuru jāpieņem jauns lēmums par iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, turklāt iekļaušana ķīmisko vielu sarakstā Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā nav iespējama līdz jaunā lēmuma pieņemšanai par šīs vielas statusu. |
| --- | --- |

(4)

Pieņemts lēmums Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā kā aktīvo vielu neiekļaut metomilu, un metomilu kā aktīvo vielu neiekļaut Direktīvas 98/8/EK I, IA vai IB pielikumā, jo šo aktīvo vielu ir aizliegts izmantot pesticīdu lietojumiem, un tāpēc tā jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā. Iesniegts jauns pieteikums, par kuru jāpieņem jauns lēmums par iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, turklāt iekļaušana ķīmisko vielu sarakstā Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā nav iespējama līdz jaunā lēmuma pieņemšanai par šīs vielas statusu.

| (5) | Pieņemts lēmums Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā kā aktīvās vielas neiekļaut diazinonu, dihlorvosu, un fenitrotionu, un rezultātā šīs aktīvās vielas ar stingriem ierobežojumiem drīkst izmantot pesticīdu lietojumiem, tāpēc tās jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstā Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā, tā kā praktiski jebkāds to lietojums ir aizliegts, kaut arī šīs aktīvās vielas tika identificētas un paziņotas novērtēšanai saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK, un tādējādi dalībvalstis tās var atļaut izmantot līdz laikam, kamēr saskaņā ar minēto direktīvu tiek pieņemts attiecīgs lēmums. |
| --- | --- |

(5)

Pieņemts lēmums Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā kā aktīvās vielas neiekļaut diazinonu, dihlorvosu, un fenitrotionu, un rezultātā šīs aktīvās vielas ar stingriem ierobežojumiem drīkst izmantot pesticīdu lietojumiem, tāpēc tās jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstā Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā, tā kā praktiski jebkāds to lietojums ir aizliegts, kaut arī šīs aktīvās vielas tika identificētas un paziņotas novērtēšanai saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK, un tādējādi dalībvalstis tās var atļaut izmantot līdz laikam, kamēr saskaņā ar minēto direktīvu tiek pieņemts attiecīgs lēmums.

| (6) | Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts 12 gadu termiņš, kura laikā dalībvalstis drīkst dot atļaujas laist tirgū tādus augu aizsardzības līdzekļus, kas satur konkrētas aktīvās vielas. Minētais termiņš tika pagarināts ar Komisijas 2002. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 2076/2002, ar ko pagarina Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minēto laikposmu un kas attiecas uz dažu aktīvo vielu neiekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā un to augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuru sastāvā ir šīs vielas (6). Tomēr tāpēc, ka līdz minētā termiņa beigām nav pieņemts lēmums par aktīvo vielu azinfosmetila un vinklozolīna iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, dalībvalstīm no 2007. gada 1. janvāra bija jāanulē atļaujas, kuras tās izdevušas par augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šīs vielas. Tādējādi aktīvās vielas azinfosmetilu un vinklozolīnu ir aizliegts izmantot pesticīdu lietojumiem, un tāpēc tās jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstā Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā noteikts 12 gadu termiņš, kura laikā dalībvalstis drīkst dot atļaujas laist tirgū tādus augu aizsardzības līdzekļus, kas satur konkrētas aktīvās vielas. Minētais termiņš tika pagarināts ar Komisijas 2002. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 2076/2002, ar ko pagarina Padomes Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 2. punktā minēto laikposmu un kas attiecas uz dažu aktīvo vielu neiekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā un to augu aizsardzības līdzekļu atļauju atsaukšanu, kuru sastāvā ir šīs vielas (6). Tomēr tāpēc, ka līdz minētā termiņa beigām nav pieņemts lēmums par aktīvo vielu azinfosmetila un vinklozolīna iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, dalībvalstīm no 2007. gada 1. janvāra bija jāanulē atļaujas, kuras tās izdevušas par augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šīs vielas. Tādējādi aktīvās vielas azinfosmetilu un vinklozolīnu ir aizliegts izmantot pesticīdu lietojumiem, un tāpēc tās jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstā Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā.

| (7) | Pieņemts lēmums ar vairākiem pasākumiem stingri ierobežot fenarimola, metamidofosa un procimidona lietošanu, cita starpā šīs aktīvās vielas tikai uz ļoti neilgu laiku iekļaujot Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Pēc šā termiņa beigām minētās aktīvās vielas nav atļauts lietot, jo tām noteikts aizliegums izmantot par pesticīdiem, un tāpēc tās jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā. |
| --- | --- |

(7)

Pieņemts lēmums ar vairākiem pasākumiem stingri ierobežot fenarimola, metamidofosa un procimidona lietošanu, cita starpā šīs aktīvās vielas tikai uz ļoti neilgu laiku iekļaujot Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Pēc šā termiņa beigām minētās aktīvās vielas nav atļauts lietot, jo tām noteikts aizliegums izmantot par pesticīdiem, un tāpēc tās jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā.

| (8) | Ar Komisijas 2003. gada 1. decembra Direktīvu 2003/112/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, kurā iekļauj aktīvo vielu parakvātu (7), pieņemts lēmums par parakvāta kā aktīvās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Tomēr ar Eiropas Kopienu Tiesas pirmās instances 2007. gada 11. jūlija spriedumu Lietā T-229/04 (8) Komisijas Direktīva 2003/112/EK ir atcelta, jo šo aktīvo vielu ir aizliegts izmantot pesticīdu lietojumiem, un tāpēc tā jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā. |
| --- | --- |

(8)

Ar Komisijas 2003. gada 1. decembra Direktīvu 2003/112/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, kurā iekļauj aktīvo vielu parakvātu (7), pieņemts lēmums par parakvāta kā aktīvās vielas iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Tomēr ar Eiropas Kopienu Tiesas pirmās instances 2007. gada 11. jūlija spriedumu Lietā T-229/04 (8) Komisijas Direktīva 2003/112/EK ir atcelta, jo šo aktīvo vielu ir aizliegts izmantot pesticīdu lietojumiem, un tāpēc tā jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā.

| (9) | Pieņemts lēmums ierobežot tādu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, kas satur aktīvo vielu tolifluanīdu, ar nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas 2007. gada 4. maija Lēmumā 2007/322/EK, ar ko nosaka aizsardzības pasākumus par tādu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, kuru sastāvā ir tolilfluanīds, kas izraisa dzeramā ūdens piesārņojumu (9). Turklāt ir pieņemts nozares lēmums cilvēka veselības aizsardzības labad izņemt no tirgus augu aizsardzības līdzekļus, kas satur aktīvo vielu tolilfluanīdu, jo par šo aktīvo vielu ir noteikts aizliegums lietojumam pesticīdu apakškategorijā augu aizsardzības līdzekļu grupā. Tā lietojumu aizliegums šajā apakškategorijā uzskatāms par stingru ierobežojumu pesticīdu kategorijā, un tāpēc šī aktīvā viela jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā. |
| --- | --- |

(9)

Pieņemts lēmums ierobežot tādu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, kas satur aktīvo vielu tolifluanīdu, ar nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas 2007. gada 4. maija Lēmumā 2007/322/EK, ar ko nosaka aizsardzības pasākumus par tādu augu aizsardzības līdzekļu lietošanu, kuru sastāvā ir tolilfluanīds, kas izraisa dzeramā ūdens piesārņojumu (9). Turklāt ir pieņemts nozares lēmums cilvēka veselības aizsardzības labad izņemt no tirgus augu aizsardzības līdzekļus, kas satur aktīvo vielu tolilfluanīdu, jo par šo aktīvo vielu ir noteikts aizliegums lietojumam pesticīdu apakškategorijā augu aizsardzības līdzekļu grupā. Tā lietojumu aizliegums šajā apakškategorijā uzskatāms par stingru ierobežojumu pesticīdu kategorijā, un tāpēc šī aktīvā viela jāiekļauj ķīmisko vielu sarakstos Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. un 2. daļā.

| (10) | Pieņemts lēmums diuronu kā aktīvo vielu iekļaut Direktīvas 91/414/EK I pielikumā, jo vairs nav spēkā aizliegums šīs aktīvās vielas lietojumiem pesticīdu apakškategorijas augu aizsardzības līdzekļu grupā. Tāpēc šī aktīvā viela Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. daļā ir jāsvītro. |
| --- | --- |

(10)

Pieņemts lēmums diuronu kā aktīvo vielu iekļaut Direktīvas 91/414/EK I pielikumā, jo vairs nav spēkā aizliegums šīs aktīvās vielas lietojumiem pesticīdu apakškategorijas augu aizsardzības līdzekļu grupā. Tāpēc šī aktīvā viela Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 1. daļā ir jāsvītro.

| (11) | Iesniegts jauns pieteikums par aktīvo vielu kadusafosa, karbofurāna, karbosulfāna un haloksifopa-R iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, par ko jāpieņem jauns lēmums, tādējādi šīs vielas svītrojot no ķīmisko vielu saraksta Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā. Lēmumu par vielu iekļaušanu sarakstā I pielikuma 2. daļā nevar pieņemt pirms jaunā lēmuma par šo vielu statusu saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK. |
| --- | --- |

(11)

Iesniegts jauns pieteikums par aktīvo vielu kadusafosa, karbofurāna, karbosulfāna un haloksifopa-R iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, par ko jāpieņem jauns lēmums, tādējādi šīs vielas svītrojot no ķīmisko vielu saraksta Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikuma 2. daļā. Lēmumu par vielu iekļaušanu sarakstā I pielikuma 2. daļā nevar pieņemt pirms jaunā lēmuma par šo vielu statusu saskaņā ar Direktīvu 91/414/EEK.

| (12) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikums. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikums.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 133. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 7. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 204, 31.7.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 63, 6.3.2003., 27. lpp.

2

(3)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

4

(5)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

5

(6)  OV L 319, 23.11.2002., 3. lpp.

6

(7)  OV L 321, 06.12.2003., 32. lpp.

7

(8)  OV C 199, 25.8.2007., 32. lpp.

8

(9)  OV L 119, 9.5.2007., 49. lpp.

9

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 689/2008 I pielikumu groza šādi.

| 1) | Pielikuma 1. daļu groza šādi.






  a) | pievieno šādus ierakstus:











  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs Nr. | KN | Apakškategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) | Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “1,3-dihlorpropēns (1) | 542-75-6 | 208-826-5 | 2903 29 00 | p(1) | b | |
| Benfurakarbs | 82560-54-1 | | 2932 99 00 | p(1) | b | |
| Fenarimols + | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p(1) | b | |
| Metamidofoss (2) + | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p(1) | b | |
| Metomils | 16752-77-5 | 240-815-0 | 2930 90 85 | p(1)-p(2) | b–b | |
| Parakvāts + | 4685-14-7 | 225-141-7 | 2933 39 99 | p(1) | b | |
| Procimidons + | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p(1) | b | |
| Tolilfluanīds + | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p(1) | b | |
| Trifluralīns | 1582-09-8 | 216-428-8 | 2921 43 00 | p(1) | b | |

1)

Pielikuma 1. daļu groza šādi.

a)

pievieno šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs Nr.

KN

Apakškategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas

“1,3-dihlorpropēns (1)

542-75-6

208-826-5

2903 29 00

p(1)

b

Benfurakarbs

82560-54-1

2932 99 00

p(1)

b

Fenarimols +

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p(1)

b

Metamidofoss (2) +

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p(1)

b

Metomils

16752-77-5

240-815-0

2930 90 85

p(1)-p(2)

b–b

Parakvāts +

4685-14-7

225-141-7

2933 39 99

p(1)

b

Procimidons +

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p(1)

b

Tolilfluanīds +

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p(1)

b

Trifluralīns

1582-09-8

216-428-8

2921 43 00

p(1)

b

| b) | svītro šādu ierakstu:











  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs Nr. | KN | Apakškategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) | Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Diurons | 330-54-1 | 006-015-00 | 2924 21 90 | p(1) | b” | |

b)

svītro šādu ierakstu:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs Nr.

KN

Apakškategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

Valstis, uz kurām paziņošana neattiecas

“Diurons

330-54-1

006-015-00

2924 21 90

p(1)

b”

| 2) | Pielikuma 2. daļu groza šādi.






  a) | pievieno šādus ierakstus:










  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs Nr. | KN | Kategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Azinfosmetils | 86-50-0 | 201-676-1 | 2933 99 80 | p | b |
| Diazinons | 333-41-5 | 206-373-8 | 2933 59 10 | p | sr |
| Dihlorvoss | 62-73-7 | 200-547-7 | 2919 90 00 | p | sr |
| Fenarimols | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p | b |
| Fenitrotions | 122-14-5 | 204-524-2 | 2920 19 00 | p | sr |
| Metamidofoss (3) | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p | b |
| Parakvāts | 1910-42-5 | 217-615-7 | 2933 39 99 | p | b |
| Procimidons | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p | b |
| Tolilfluanīds | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p | sr |
| Vinklozolīns | 50471-44-8 | 256-599-6 | 2934 99 90 | p | b |

2)

Pielikuma 2. daļu groza šādi.

a)

pievieno šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs Nr.

KN

Kategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

“Azinfosmetils

86-50-0

201-676-1

2933 99 80

p

b

Diazinons

333-41-5

206-373-8

2933 59 10

p

sr

Dihlorvoss

62-73-7

200-547-7

2919 90 00

p

sr

Fenarimols

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p

b

Fenitrotions

122-14-5

204-524-2

2920 19 00

p

sr

Metamidofoss (3)

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p

b

Parakvāts

1910-42-5

217-615-7

2933 39 99

p

b

Procimidons

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p

b

Tolilfluanīds

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p

sr

Vinklozolīns

50471-44-8

256-599-6

2934 99 90

p

b

| b) | svītro šādus ierakstus:










  Ķīmiskā viela | CAS Nr. | Einecs Nr. | KN | Kategorija (*) | Lietojuma ierobežojums (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Kadusafoss | 95465-99-9 | n.a. | 2930 90 85 | p | b |
| Karbofurāns | 1563-66-2 | 216-353-0 | 2932 99 85 | p | b |
| Karbosulfāns | 55285-14-8 | 259-565-9 | 2932 99 85 | p | b |
| Haloksifops-R
  (Haloksifop-P-metilesteris) | 95977-29-0
  (72619-32-0) | n.a.
  (406-250-0) | 2933 39 99
  (2933 39 99) | p | b” |

b)

svītro šādus ierakstus:

Ķīmiskā viela

CAS Nr.

Einecs Nr.

KN

Kategorija (*)

Lietojuma ierobežojums (**)

“Kadusafoss

95465-99-9

n.a.

2930 90 85

p

b

Karbofurāns

1563-66-2

216-353-0

2932 99 85

p

b

Karbosulfāns

55285-14-8

259-565-9

2932 99 85

p

b

Haloksifops-R

(Haloksifop-P-metilesteris)

95977-29-0

(72619-32-0)

n.a.

(406-250-0)

2933 39 99

(2933 39 99)

p

b”

---

(1)  Šis ieraksts neskar esošo ierakstu par cis-1,3-dihlorpropēnu (CAS Nr. 10061-01-5).

(2)  Šis ieraksts neskar esošo ierakstu par šķīstošiem metamidofosa preparātiem šķidrumu veidā, kuros aktīvās vielas saturs ir lielāks par 600 g/l.”

(3)  Šis ieraksts neskar esošo ierakstu I pielikuma 3. daļā par šķīstošiem metamidofosa preparātiem šķidrumu veidā, kuros aktīvās vielas saturs ir lielāks par 600 g/l.”

---

| 9.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/6

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 16/2010

(2010. gada 8. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 9. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 8. janvārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 51,7 |
| TN | 104,3 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 80,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 115,2 |
| MA | 79,4 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 124,7 |
| 0709 90 70 | MA | 99,2 |
| TR | 109,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 56,2 |
| MA | 42,4 |
| TR | 54,3 |
| ZZ | 49,8 |
| 0805 20 10 | MA | 73,9 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,7 |
| IL | 71,3 |
| JM | 118,7 |
| MA | 88,8 |
| TR | 76,7 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 50 10 | EG | 74,9 |
| MA | 65,5 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 67,9 |
| 0808 10 80 | CA | 84,4 |
| CN | 86,0 |
| MK | 25,2 |
| US | 110,5 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| US | 110,2 |
| ZZ | 82,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

51,7

TN

104,3

TR

85,9

ZZ

80,6

0707 00 05

EG

174,9

JO

115,2

MA

79,4

TR

129,4

ZZ

124,7

0709 90 70

MA

99,2

TR

109,6

ZZ

104,4

0805 10 20

EG

46,1

IL

56,2

MA

42,4

TR

54,3

ZZ

49,8

0805 20 10

MA

73,9

TR

64,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,7

IL

71,3

JM

118,7

MA

88,8

TR

76,7

US

75,0

ZZ

80,4

0805 50 10

EG

74,9

MA

65,5

TR

63,3

ZZ

67,9

0808 10 80

CA

84,4

CN

86,0

MK

25,2

US

110,5

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

54,9

US

110,2

ZZ

82,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

LĒMUMI

| 9.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/8

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 5. janvāris),

ar kuru dažiem finanšu pakalpojumiem pasta nozarē Itālijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10382)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/12/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 30. panta 4. un 6. punktu,

ņemot vērā četrus Itālijas Republikas pieprasījumus, kas saņemti pa e-pastu 2009. gada 8. jūlijā,

apspriedusies ar Valsts līgumu padomdevēju komiteju,

tā kā:

I.   FAKTI

| (1) | Komisija 2009. gada 8. jūlijā pa e-pastu saņēma četrus Itālijas pieprasījumus saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 4. punktu. Komisija 2009. gada 24. septembra e-pasta vēstulē lūdza papildu informāciju, ko Itālijas iestādes pēc sākotnējā termiņa pagarinājuma tai nosūtīja ar 2009. gada 16. oktobra e-pasta vēstuli. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2009. gada 8. jūlijā pa e-pastu saņēma četrus Itālijas pieprasījumus saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 4. punktu. Komisija 2009. gada 24. septembra e-pasta vēstulē lūdza papildu informāciju, ko Itālijas iestādes pēc sākotnējā termiņa pagarinājuma tai nosūtīja ar 2009. gada 16. oktobra e-pasta vēstuli.

| (2) | Pieprasījumi, ko Itālijas Republika iesniedza Poste Italiane S.p.A. (turpmāk – “Poste”) vārdā, attiecas uz dažādiem Poste finanšu pakalpojumiem. Savukārt katrs no četriem atsevišķajiem pieprasījumiem saskaņā ar 30. panta 4. punktu attiecas uz dažādiem finanšu pakalpojumiem, kas ir sadalīti četrās grupās. Pieprasījumos minētie pakalpojumi aprakstīti šādi:






  a) | iedzīvotāju noguldījumu pieņemšana ar norēķinu kontu starpniecību (turpmāk – “noguldījumi”); |
| --- | --- | --- |

(2)

Pieprasījumi, ko Itālijas Republika iesniedza Poste Italiane S.p.A. (turpmāk – “Poste”) vārdā, attiecas uz dažādiem Poste finanšu pakalpojumiem. Savukārt katrs no četriem atsevišķajiem pieprasījumiem saskaņā ar 30. panta 4. punktu attiecas uz dažādiem finanšu pakalpojumiem, kas ir sadalīti četrās grupās. Pieprasījumos minētie pakalpojumi aprakstīti šādi:

a)

iedzīvotāju noguldījumu pieņemšana ar norēķinu kontu starpniecību (turpmāk – “noguldījumi”);

| b) | aizdevumu izsniegšana banku un akreditētu finanšu starpnieku vārdā (turpmāk – “finansēšana”). Saskaņā ar aprakstu šī pakalpojumu grupa jo īpaši aptver Poste darbību izplatīšanas jomā, proti:






  — | trešo pušu aizdevumi (jo īpaši hipotēkas un aizņēmumi), |
| --- | --- | --- |

b)

aizdevumu izsniegšana banku un akreditētu finanšu starpnieku vārdā (turpmāk – “finansēšana”). Saskaņā ar aprakstu šī pakalpojumu grupa jo īpaši aptver Poste darbību izplatīšanas jomā, proti:

—

trešo pušu aizdevumi (jo īpaši hipotēkas un aizņēmumi),

| — | trešo pušu patēriņa kredīti, |
| --- | --- |

—

trešo pušu patēriņa kredīti,

| — | trešo pušu nodrošināta finanšu noma; |
| --- | --- |

—

trešo pušu nodrošināta finanšu noma;

| c) | ieguldījumu pakalpojumi un darbības (turpmāk – “ieguldījumi”). Līdzās finanšu instrumentu uzraudzībai un pārvaldībai šīs pakalpojumu grupas aprakstā ir minēts, ka tā aptver šādus pakārtotos (izplatīšanas) posmus:






  — | finanšu instrumentu (jo īpaši obligāciju) izvietošanu, |
| --- | --- | --- |

c)

ieguldījumu pakalpojumi un darbības (turpmāk – “ieguldījumi”). Līdzās finanšu instrumentu uzraudzībai un pārvaldībai šīs pakalpojumu grupas aprakstā ir minēts, ka tā aptver šādus pakārtotos (izplatīšanas) posmus:

—

finanšu instrumentu (jo īpaši obligāciju) izvietošanu,

| — | pensiju un finanšu/apdrošināšanas papildu produktu (jo īpaši privāto pensiju polišu) izvietošanu; |
| --- | --- |

—

pensiju un finanšu/apdrošināšanas papildu produktu (jo īpaši privāto pensiju polišu) izvietošanu;

| d) | maksājumu un naudas pārvedumu pakalpojumi (turpmāk – “maksājumi”). Šīs pakalpojumu grupas aprakstā ir minēts, ka tajā ietilpst divas atsevišķas pakalpojumu kategorijas, proti:






  — | maksājumu pakalpojumi, kas aptver kredītkaršu un debetkaršu pakalpojumus, |
| --- | --- | --- |

d)

maksājumu un naudas pārvedumu pakalpojumi (turpmāk – “maksājumi”). Šīs pakalpojumu grupas aprakstā ir minēts, ka tajā ietilpst divas atsevišķas pakalpojumu kategorijas, proti:

—

maksājumu pakalpojumi, kas aptver kredītkaršu un debetkaršu pakalpojumus,

| — | naudas pārvedumu pakalpojumi, tostarp starptautiskie naudas pārvedumi, izmantojot Eurogiro sistēmu vai starptautiskos maksājuma uzdevumus, un naudas pārvedumi Itālijas teritorijā, izmantojot pasta maksājuma uzdevumus. |
| --- | --- |

—

naudas pārvedumu pakalpojumi, tostarp starptautiskie naudas pārvedumi, izmantojot Eurogiro sistēmu vai starptautiskos maksājuma uzdevumus, un naudas pārvedumi Itālijas teritorijā, izmantojot pasta maksājuma uzdevumus.

| (3) | Pieprasījumam ir pievienotas divas rezolūcijas, kuras sagatavojusi neatkarīga valsts iestāde (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture – Itālijas Valsts līgumu uzraudzības iestāde). Galarezolūcijā, kas izdota 2008. gada 12. novembrī, iestāde uzsver, ka gadījumā, ja izrādītos, ka dažiem vai visiem minētajiem pakalpojumiem ir piemērojams 30. panta 1. punkts, būtu jāpiemēro īpaši uzraudzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka visiem Poste iepirkumiem, kas veikti, lai īstenotu darbības, kuras nav darbības, kam būtu piemērojams 30. panta 1. punkts, turpina atbilstoši piemērot Kopienas valsts iepirkuma noteikumus. Rezolūcijā tādējādi ir secināts, ka Poste ir jāveic piemēroti pasākumi, lai nošķirtu iepirkumus atbilstoši darbībām, kuru veikšanai tie paredzēti. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumam ir pievienotas divas rezolūcijas, kuras sagatavojusi neatkarīga valsts iestāde (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture – Itālijas Valsts līgumu uzraudzības iestāde). Galarezolūcijā, kas izdota 2008. gada 12. novembrī, iestāde uzsver, ka gadījumā, ja izrādītos, ka dažiem vai visiem minētajiem pakalpojumiem ir piemērojams 30. panta 1. punkts, būtu jāpiemēro īpaši uzraudzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka visiem Poste iepirkumiem, kas veikti, lai īstenotu darbības, kuras nav darbības, kam būtu piemērojams 30. panta 1. punkts, turpina atbilstoši piemērot Kopienas valsts iepirkuma noteikumus. Rezolūcijā tādējādi ir secināts, ka Poste ir jāveic piemēroti pasākumi, lai nošķirtu iepirkumus atbilstoši darbībām, kuru veikšanai tie paredzēti.

| (4) | Pieprasījumam ir pievienots arī neatkarīgas valsts iestādes Autorità garante della concorrenza e del mercato (Itālijas Konkurences iestāde) atzinums. Tajā uzsvērts, ka Itālijas finanšu nozare kopumā ir atvērta konkurencei, norādot, ka tajā darbojas vairāk nekā 800 banku un vairāk nekā 80 banku grupu, kā arī vairāk nekā 170 apdrošināšanas nozares uzņēmumu, no kuriem 68 sniedz tikai dzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, 77 sniedz nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, bet 17 darbojas gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumu jomā. Nozari raksturo arī samērā zema koncentrācijas pakāpe, jo piecu lielāko uzņēmumu grupu kopējā tirgus daļa banku nozarē 2007. gadā bija aptuveni 51,5 %, bet visās dzīvības apdrošināšanas jomās – aptuveni 53 %. Vispārīgajos apsvērumos iestāde norāda arī, ka Poste sniedz finanšu pakalpojumus, izmantojot “izplatīšanas tīklu, kura pamatā ir pasta komercdarbība, kurš ir ļoti visaptverošs un nav salīdzināms ne ar viena cita tirgus dalībnieka tīklu. Šo tīklu veido aptuveni 14 000 pasta filiāļu (2), turpretim Itālijas galvenās banku grupas kopējā tīklā ietilpst nedaudz vairāk kā 6 000 filiāļu”. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumam ir pievienots arī neatkarīgas valsts iestādes Autorità garante della concorrenza e del mercato (Itālijas Konkurences iestāde) atzinums. Tajā uzsvērts, ka Itālijas finanšu nozare kopumā ir atvērta konkurencei, norādot, ka tajā darbojas vairāk nekā 800 banku un vairāk nekā 80 banku grupu, kā arī vairāk nekā 170 apdrošināšanas nozares uzņēmumu, no kuriem 68 sniedz tikai dzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, 77 sniedz nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumus, bet 17 darbojas gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumu jomā. Nozari raksturo arī samērā zema koncentrācijas pakāpe, jo piecu lielāko uzņēmumu grupu kopējā tirgus daļa banku nozarē 2007. gadā bija aptuveni 51,5 %, bet visās dzīvības apdrošināšanas jomās – aptuveni 53 %. Vispārīgajos apsvērumos iestāde norāda arī, ka Poste sniedz finanšu pakalpojumus, izmantojot “izplatīšanas tīklu, kura pamatā ir pasta komercdarbība, kurš ir ļoti visaptverošs un nav salīdzināms ne ar viena cita tirgus dalībnieka tīklu. Šo tīklu veido aptuveni 14 000 pasta filiāļu (2), turpretim Itālijas galvenās banku grupas kopējā tīklā ietilpst nedaudz vairāk kā 6 000 filiāļu”.

| (5) | Pamatojoties uz pieredzi banku apvienošanās jomā, iestāde sīki izklāsta savus apsvērumus par lūgumā minētajiem dažādajiem pakalpojumiem un secina: “Poste Italiane sāktā procedūra attiecas uz plašu banku, apdrošināšanas un uzkrājumu pārvaldības nozares darbību klāstu. Piekļuvi šīm nozarēm var uzskatīt par neierobežotu, un Konkurences iestāde atzīst, ka tām piemīt atvērtiem tirgiem raksturīgās iezīmes. (..) Šajā kontekstā Poste Italiane ir uzskatāms par īpašu tirgus dalībnieku, ņemot vērā gan normatīvos ierobežojumus, kas regulē BancoPosta pakalpojumus, gan tā klientu loku. To apstiprina Konkurences iestādes agrākā pieredze, kas liecina, ka Poste Italiane nekad nav bijis pilnīgi pielīdzināms bankām vai citiem finanšu starpniekiem, kas darbojas attiecīgajos tirgos. BancoPosta pakalpojumi kopumā drīzāk atzīstami par pakalpojumiem, kas ir papildinoši un tuvi banku pakalpojumiem, nevis tos aizstājoši. (..) Atzīstot Poste Italiane īpatnības, tomēr var uzskatīt, ka Itālijas banku, finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēji darbojas tirgos, kuriem ir neierobežota piekļuve, kuros ir liela tirgus dalībnieku daudzveidība un kuru koncentrācijas pakāpe ir salīdzināma ar Eiropas vidējiem rādītājiem.” |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz pieredzi banku apvienošanās jomā, iestāde sīki izklāsta savus apsvērumus par lūgumā minētajiem dažādajiem pakalpojumiem un secina: “Poste Italiane sāktā procedūra attiecas uz plašu banku, apdrošināšanas un uzkrājumu pārvaldības nozares darbību klāstu. Piekļuvi šīm nozarēm var uzskatīt par neierobežotu, un Konkurences iestāde atzīst, ka tām piemīt atvērtiem tirgiem raksturīgās iezīmes. (..) Šajā kontekstā Poste Italiane ir uzskatāms par īpašu tirgus dalībnieku, ņemot vērā gan normatīvos ierobežojumus, kas regulē BancoPosta pakalpojumus, gan tā klientu loku. To apstiprina Konkurences iestādes agrākā pieredze, kas liecina, ka Poste Italiane nekad nav bijis pilnīgi pielīdzināms bankām vai citiem finanšu starpniekiem, kas darbojas attiecīgajos tirgos. BancoPosta pakalpojumi kopumā drīzāk atzīstami par pakalpojumiem, kas ir papildinoši un tuvi banku pakalpojumiem, nevis tos aizstājoši. (..) Atzīstot Poste Italiane īpatnības, tomēr var uzskatīt, ka Itālijas banku, finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu sniedzēji darbojas tirgos, kuriem ir neierobežota piekļuve, kuros ir liela tirgus dalībnieku daudzveidība un kuru koncentrācijas pakāpe ir salīdzināma ar Eiropas vidējiem rādītājiem.”

| (6) | Tikmēr Itālijas Konkurences iestāde ir sākusi procedūru pret Poste Italiane S.p.A. par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu maksājumu jomā, konkrētāk – kredīta pārvedumu jomā, izmantojot pasta kontus. Pašlaik Poste Italiane ar Konkurences iestādi apspriež Poste saistības, lai atrisinātu šo problēmu (3). |
| --- | --- |

(6)

Tikmēr Itālijas Konkurences iestāde ir sākusi procedūru pret Poste Italiane S.p.A. par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu maksājumu jomā, konkrētāk – kredīta pārvedumu jomā, izmantojot pasta kontus. Pašlaik Poste Italiane ar Konkurences iestādi apspriež Poste saistības, lai atrisinātu šo problēmu (3).

II.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (7) | Jāatceras, ka saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu šī direktīva aptver minētā c) apakšpunkta ceturtajā ievilkumā definēto finanšu pakalpojumu sniegšanu tikai tiktāl, ciktāl šādus pakalpojumus sniedz subjekti, kas sniedz arī pasta pakalpojumus minētā punkta b) apakšpunkta izpratnē. Poste ir vienīgais Itālijas līgumslēdzējs, kas piedāvā attiecīgos minētos pakalpojumus. |
| --- | --- |

(7)

Jāatceras, ka saskaņā ar Direktīvas 2004/17/EK 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu šī direktīva aptver minētā c) apakšpunkta ceturtajā ievilkumā definēto finanšu pakalpojumu sniegšanu tikai tiktāl, ciktāl šādus pakalpojumus sniedz subjekti, kas sniedz arī pasta pakalpojumus minētā punkta b) apakšpunkta izpratnē. Poste ir vienīgais Itālijas līgumslēdzējs, kas piedāvā attiecīgos minētos pakalpojumus.

| (8) | Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. Ja direktīvas XI pielikumā nav minēti attiecīgie Kopienas tiesību akti, kā tas ir šeit minēto pakalpojumu gadījumā, saskaņā ar 30. panta 3. punkta otro daļu “konkrētā tirgus brīva pieejamība jāpierāda de facto un de jure”. |
| --- | --- |

(8)

Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. To, vai uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpatnības. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, atverot konkrēto nozari vai tās daļu. Ja direktīvas XI pielikumā nav minēti attiecīgie Kopienas tiesību akti, kā tas ir šeit minēto pakalpojumu gadījumā, saskaņā ar 30. panta 3. punkta otro daļu “konkrētā tirgus brīva pieejamība jāpierāda de facto un de jure”.

| (9) | Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem jāatceras, ka Kopienas mērogā ir pieņemts apjomīgs tiesību aktu kopums, lai liberalizētu tiesības veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus šajā nozarē. Turklāt dažādu ar Poste saistītu valsts atbalsta lietu kontekstā Komisija jau ir atzinusi, ka “banku nozare daudzus gadus ir bijusi atvērta konkurencei. Pakāpeniska liberalizācija ir palielinājusi konkurenci, ko jau varēja radīt EK līgumā paredzētā kapitāla brīva aprite” (4). Tādējādi 30. panta 3. punkta nosacījumu par konkrētā tirgus brīvu pieejamību var uzskatīt par izpildītu. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz finanšu pakalpojumiem jāatceras, ka Kopienas mērogā ir pieņemts apjomīgs tiesību aktu kopums, lai liberalizētu tiesības veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus šajā nozarē. Turklāt dažādu ar Poste saistītu valsts atbalsta lietu kontekstā Komisija jau ir atzinusi, ka “banku nozare daudzus gadus ir bijusi atvērta konkurencei. Pakāpeniska liberalizācija ir palielinājusi konkurenci, ko jau varēja radīt EK līgumā paredzētā kapitāla brīva aprite” (4). Tādējādi 30. panta 3. punkta nosacījumu par konkrētā tirgus brīvu pieejamību var uzskatīt par izpildītu.

| (10) | Tiešas konkurences pastāvēšana konkrētā tirgū jāvērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirošs. Viens no kritērijiem, kas jāņem vērā šajā lēmumā apskatītajos tirgos, ir attiecīgā tirgus galveno dalībnieku tirgus daļas. Otrs kritērijs ir koncentrācijas pakāpe šajos tirgos. Ievērojot, ka šajā lēmumā apskatīto dažādo darbību nosacījumi atšķiras, konkurences situācijas analīzē jāņem vērā atšķirīgie apstākļi, kas pastāv dažādos tirgos. |
| --- | --- |

(10)

Tiešas konkurences pastāvēšana konkrētā tirgū jāvērtē, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, no kuriem neviens pats par sevi nav izšķirošs. Viens no kritērijiem, kas jāņem vērā šajā lēmumā apskatītajos tirgos, ir attiecīgā tirgus galveno dalībnieku tirgus daļas. Otrs kritērijs ir koncentrācijas pakāpe šajos tirgos. Ievērojot, ka šajā lēmumā apskatīto dažādo darbību nosacījumi atšķiras, konkurences situācijas analīzē jāņem vērā atšķirīgie apstākļi, kas pastāv dažādos tirgos.

| (11) | Kaut arī dažos gadījumos varētu izmantot šaurāku tirgus definīciju, attiecībā uz vairākiem Poste pieprasījumā uzskaitītajiem pakalpojumiem šā lēmuma vajadzībām konkrēto tirgu var precīzi nedefinēt tiktāl, ciktāl analīzes rezultāts būtu tāds pats neatkarīgi no tā, vai analīze pamatota uz šauru vai plašāku definīciju. |
| --- | --- |

(11)

Kaut arī dažos gadījumos varētu izmantot šaurāku tirgus definīciju, attiecībā uz vairākiem Poste pieprasījumā uzskaitītajiem pakalpojumiem šā lēmuma vajadzībām konkrēto tirgu var precīzi nedefinēt tiktāl, ciktāl analīzes rezultāts būtu tāds pats neatkarīgi no tā, vai analīze pamatota uz šauru vai plašāku definīciju.

| (12) | Šis lēmums neierobežo konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(12)

Šis lēmums neierobežo konkurences noteikumu piemērošanu.

III.   NOVĒRTĒJUMS

| (13) | Kā minēts iepriekš 5. apsvērumā, Itālijas Konkurences iestāde ir izskatījusi dažādus banku un citu finanšu iestāžu apvienošanās gadījumus (5) Itālijā un atzinusi, ka ar pasta kontiem saistītie Poste finanšu pakalpojumi drīzāk ir “papildinoši”, nevis “aizstājoši” salīdzinājumā ar pakalpojumiem, ko, piedāvājot dažādus banku kontu veidus, sniedz bankas. Tomēr šie secinājumi jāaplūko attiecīgā kontekstā, proti, noskaidrojot Poste iespējas radīt konkurences spiedienu uz bankām (6). Itālijas Konkurences iestādes vai tās uzdevumā veiktā detalizētā analīze liecina, ka lielākā daļa banku klientu (7) nebūtu gatavi slēgt bankas kontu un tā vietā atvērt pasta kontu. Piemēram, 2005. gadā vairāk nekā 28 miljoniem (juridisku un fizisku) personu bija tikai bankas konts, vairāk nekā 3 miljoniem bija gan bankas, gan pasta konts un mazāk nekā 2,3 miljoniem personu bija tikai pasta konts. Jāatzīmē arī, ka saskaņā ar pētījumu tādu personu skaits, kurām bija tikai pasta konts, pieauga lēnāk nekā tādu, kam bija gan bankas, gan pasta konts. Šos faktus lielā mērā var skaidrot ar Poste darbības normatīvajiem ierobežojumiem un ar to, ka tādējādi ar tā kontiem saistīto pakalpojumu klāsts ir ierobežotāks. Līdz ar to klienti, kas savām vajadzībām izmanto plašu pakalpojumu klāstu, nebūtu ieinteresēti pāriet uz pasta kontu, kas nepiedāvā visus ierastos pakalpojumus (8). Uz jautājumu par abu veidu kontu turēšanu visbiežāk saņemtā atbilde bija, ka “tas dod iespēju izvēlēties attiecīgi praktiskāko/vieglāko un/vai izdevīgāko/ekonomiskāko (variantu)”. |
| --- | --- |

(13)

Kā minēts iepriekš 5. apsvērumā, Itālijas Konkurences iestāde ir izskatījusi dažādus banku un citu finanšu iestāžu apvienošanās gadījumus (5) Itālijā un atzinusi, ka ar pasta kontiem saistītie Poste finanšu pakalpojumi drīzāk ir “papildinoši”, nevis “aizstājoši” salīdzinājumā ar pakalpojumiem, ko, piedāvājot dažādus banku kontu veidus, sniedz bankas. Tomēr šie secinājumi jāaplūko attiecīgā kontekstā, proti, noskaidrojot Poste iespējas radīt konkurences spiedienu uz bankām (6). Itālijas Konkurences iestādes vai tās uzdevumā veiktā detalizētā analīze liecina, ka lielākā daļa banku klientu (7) nebūtu gatavi slēgt bankas kontu un tā vietā atvērt pasta kontu. Piemēram, 2005. gadā vairāk nekā 28 miljoniem (juridisku un fizisku) personu bija tikai bankas konts, vairāk nekā 3 miljoniem bija gan bankas, gan pasta konts un mazāk nekā 2,3 miljoniem personu bija tikai pasta konts. Jāatzīmē arī, ka saskaņā ar pētījumu tādu personu skaits, kurām bija tikai pasta konts, pieauga lēnāk nekā tādu, kam bija gan bankas, gan pasta konts. Šos faktus lielā mērā var skaidrot ar Poste darbības normatīvajiem ierobežojumiem un ar to, ka tādējādi ar tā kontiem saistīto pakalpojumu klāsts ir ierobežotāks. Līdz ar to klienti, kas savām vajadzībām izmanto plašu pakalpojumu klāstu, nebūtu ieinteresēti pāriet uz pasta kontu, kas nepiedāvā visus ierastos pakalpojumus (8). Uz jautājumu par abu veidu kontu turēšanu visbiežāk saņemtā atbilde bija, ka “tas dod iespēju izvēlēties attiecīgi praktiskāko/vieglāko un/vai izdevīgāko/ekonomiskāko (variantu)”.

| (14) | Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai Poste piedāvātajiem pakalpojumiem ir tik liela konkurence (brīvi pieejamos tirgos), lai nodrošinātu, ka, arī nepastāvot disciplīnai, ko liek ievērot Direktīvā 2004/17/EK sīki izklāstītie iepirkuma noteikumi, Poste iepirkuma procedūra šeit aplūkoto darbību īstenošanai būs pārredzama un nediskriminējoša un tās pamatā būs kritēriji, kuri ļauj izvēlēties kopumā ekonomiski izdevīgāko risinājumu. Līdz ar to šajā nolūkā jānoskaidro, vai bankām ir iespēja radīt konkurences spiedienu uz Poste. |
| --- | --- |

(14)

Šā lēmuma mērķis ir noteikt, vai Poste piedāvātajiem pakalpojumiem ir tik liela konkurence (brīvi pieejamos tirgos), lai nodrošinātu, ka, arī nepastāvot disciplīnai, ko liek ievērot Direktīvā 2004/17/EK sīki izklāstītie iepirkuma noteikumi, Poste iepirkuma procedūra šeit aplūkoto darbību īstenošanai būs pārredzama un nediskriminējoša un tās pamatā būs kritēriji, kuri ļauj izvēlēties kopumā ekonomiski izdevīgāko risinājumu. Līdz ar to šajā nolūkā jānoskaidro, vai bankām ir iespēja radīt konkurences spiedienu uz Poste.

| (15) | Iepriekš 13. apsvērumā izklāstītie fakti, jo īpaši tas, ka Poste klientiem, izvēloties bankas kontu, kļūst pieejami vai nu jauni pakalpojumi, vai vismaz plašākas iespējas, ja viņi izmanto abu veidu kontus, norāda uz to, ka bankas rada konkurences spiedienu uz Poste. Tas norādīts arī Komisijas Lēmumā C(2006) 4207, galīgā redakcija (26.9.2006.) (9), kurā Komisija, aplūkojot Poste konkurences apstākļus finanšu pakalpojumu tirgos, ir secinājusi, ka “pasta filiāļu norēķinu konti jo īpaši konkurē ar banku norēķinu kontiem gadījumos, kad ir pieejamas gan banku, gan PI filiāles” (10). Tomēr jāatzīmē, ka saistībā ar valsts atbalstu veiktā tirgus analīze ir ļoti vispārīga, proti, šajā analīzē tirgi netiek definēti un netiek veiktas arī īpašas tirgus pārbaudes. Tāpēc šajos gadījumos nenotiek tāda tirgus izpēte, kādu Komisija veic, pieņemot lēmumus par konkurences noteikumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(15)

Iepriekš 13. apsvērumā izklāstītie fakti, jo īpaši tas, ka Poste klientiem, izvēloties bankas kontu, kļūst pieejami vai nu jauni pakalpojumi, vai vismaz plašākas iespējas, ja viņi izmanto abu veidu kontus, norāda uz to, ka bankas rada konkurences spiedienu uz Poste. Tas norādīts arī Komisijas Lēmumā C(2006) 4207, galīgā redakcija (26.9.2006.) (9), kurā Komisija, aplūkojot Poste konkurences apstākļus finanšu pakalpojumu tirgos, ir secinājusi, ka “pasta filiāļu norēķinu konti jo īpaši konkurē ar banku norēķinu kontiem gadījumos, kad ir pieejamas gan banku, gan PI filiāles” (10). Tomēr jāatzīmē, ka saistībā ar valsts atbalstu veiktā tirgus analīze ir ļoti vispārīga, proti, šajā analīzē tirgi netiek definēti un netiek veiktas arī īpašas tirgus pārbaudes. Tāpēc šajos gadījumos nenotiek tāda tirgus izpēte, kādu Komisija veic, pieņemot lēmumus par konkurences noteikumu pārkāpumiem.

| (16) | Līdz ar to saskaņā ar 30. pantu un neskarot konkurences noteikumu piemērošanu, nosakot, vai uz Poste noguldījumu pakalpojumiem attiecas vai neattiecas tieša konkurence, jāņem vērā banku un citu finanšu iestāžu piedāvātie pakalpojumi. |
| --- | --- |

(16)

Līdz ar to saskaņā ar 30. pantu un neskarot konkurences noteikumu piemērošanu, nosakot, vai uz Poste noguldījumu pakalpojumiem attiecas vai neattiecas tieša konkurence, jāņem vērā banku un citu finanšu iestāžu piedāvātie pakalpojumi.

| (17) | Ģeogrāfiski noguldījumu pieņemšanas tirgi plašuma ziņā ir reģionāli, un Poste tirgus daļa dažādos reģionos atšķiras. Saskaņā ar Itālijas iestāžu 2009. gada 16. oktobrī iesniegto jaunāko pieejamo informāciju Poste tirgus daļas saglabājas robežās, kas svārstās no 1,4 % Trentīno-Alto Adidžes reģionā līdz maksimālajai reģionālā tirgus daļai 11,8 % Molīzes reģionā. Saskaņā ar pieejamiem datiem Poste tirgus daļa valsts mērogā 2006. gadā bija 5,6 % un nākamajos gados varētu būt aptuveni tāda pati vai pat nedaudz mazāka. Ņemot vērā augsto koncentrācijas pakāpi šajā tirgū, kur divu lielāko konkurentu aplēstā kopējā tirgus daļa valsts mērogā 2008. gadā ir bijusi 44,7 %, šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci. |
| --- | --- |

(17)

Ģeogrāfiski noguldījumu pieņemšanas tirgi plašuma ziņā ir reģionāli, un Poste tirgus daļa dažādos reģionos atšķiras. Saskaņā ar Itālijas iestāžu 2009. gada 16. oktobrī iesniegto jaunāko pieejamo informāciju Poste tirgus daļas saglabājas robežās, kas svārstās no 1,4 % Trentīno-Alto Adidžes reģionā līdz maksimālajai reģionālā tirgus daļai 11,8 % Molīzes reģionā. Saskaņā ar pieejamiem datiem Poste tirgus daļa valsts mērogā 2006. gadā bija 5,6 % un nākamajos gados varētu būt aptuveni tāda pati vai pat nedaudz mazāka. Ņemot vērā augsto koncentrācijas pakāpi šajā tirgū, kur divu lielāko konkurentu aplēstā kopējā tirgus daļa valsts mērogā 2008. gadā ir bijusi 44,7 %, šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci.

| (18) | Saskaņā ar aprakstu šī pakalpojumu grupa aptver aizdevumus, t. i., (trešo pušu) hipotēkas un aizņēmumus, patēriņa kredītus un finanšu nomu. Ņemot vērā Poste darbības normatīvos ierobežojumus (tas nevar piešķirt kredītus iedzīvotājiem), tas principā pilda starpnieka funkcijas, izvietojot attiecīgos pakalpojumus banku un akreditētu finanšu starpnieku vārdā. Poste ar tā iekšējās struktūrvienības BancoPosta starpniecību darbojas “galvenokārt banku un finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības patēriņa tirgū, tikai nedaudz aptverot komercpakalpojumu un valsts pārvaldes tirgu”. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar aprakstu šī pakalpojumu grupa aptver aizdevumus, t. i., (trešo pušu) hipotēkas un aizņēmumus, patēriņa kredītus un finanšu nomu. Ņemot vērā Poste darbības normatīvos ierobežojumus (tas nevar piešķirt kredītus iedzīvotājiem), tas principā pilda starpnieka funkcijas, izvietojot attiecīgos pakalpojumus banku un akreditētu finanšu starpnieku vārdā. Poste ar tā iekšējās struktūrvienības BancoPosta starpniecību darbojas “galvenokārt banku un finanšu pakalpojumu mazumtirdzniecības patēriņa tirgū, tikai nedaudz aptverot komercpakalpojumu un valsts pārvaldes tirgu”.

| (19) | Šeit apskatītos pakalpojumus savukārt var iedalīt dažādās apakšgrupās atkarībā no tādiem faktoriem kā aizņēmuma mērķi (11) vai tipiskie klienti (patērētāji, MVU, lielāki uzņēmumi vai valsts pārvaldes iestādes) utt. Kā norādīts iepriekš 11. apsvērumā, jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu. |
| --- | --- |

(19)

Šeit apskatītos pakalpojumus savukārt var iedalīt dažādās apakšgrupās atkarībā no tādiem faktoriem kā aizņēmuma mērķi (11) vai tipiskie klienti (patērētāji, MVU, lielāki uzņēmumi vai valsts pārvaldes iestādes) utt. Kā norādīts iepriekš 11. apsvērumā, jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu.

| (20) | Atkarībā no aprēķina metodes Poste tirgus daļa privāto aizņēmumu izplatīšanas jomā 2008. gadā ir bijusi aptuveni 4,8 % (12)–5 %, savukārt tā trīs lielāko konkurentu kopējā tirgus daļa privāto aizņēmumu jomā tajā pašā gadā ir sasniegusi 43,6 %. Finanšu nomas jomā Poste tirgus daļa 2008. gadā bija neievērojama – tikai 0,03 %. Lai gan tā tirgus daļa hipotēku jomā ir lielāka, to arī var uzskatīt par diezgan neievērojamu – 2008. gadā tā sasniedza tikai 1,6 %. Tāpēc šajā lēmumā šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci. |
| --- | --- |

(20)

Atkarībā no aprēķina metodes Poste tirgus daļa privāto aizņēmumu izplatīšanas jomā 2008. gadā ir bijusi aptuveni 4,8 % (12)–5 %, savukārt tā trīs lielāko konkurentu kopējā tirgus daļa privāto aizņēmumu jomā tajā pašā gadā ir sasniegusi 43,6 %. Finanšu nomas jomā Poste tirgus daļa 2008. gadā bija neievērojama – tikai 0,03 %. Lai gan tā tirgus daļa hipotēku jomā ir lielāka, to arī var uzskatīt par diezgan neievērojamu – 2008. gadā tā sasniedza tikai 1,6 %. Tāpēc šajā lēmumā šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci.

| (21) | Ieguldījumu jomā Poste galvenokārt darbojas finanšu instrumentu (jo īpaši obligāciju) un pensiju un finanšu/apdrošināšanas papildu produktu (jo īpaši privāto pensiju polišu) izvietošanas pakārtotajos (izplatīšanas) posmos. Šos pakalpojumus var iedalīt ļoti dažādi (atkarībā no finanšu instrumentu veida, pārvaldības ķēdes posma (piegādes/izplatīšanas posms), atkarībā no tipiskajiem klientiem utt. Arī šajā gadījumā jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu (sk. 11. apsvērumu). |
| --- | --- |

(21)

Ieguldījumu jomā Poste galvenokārt darbojas finanšu instrumentu (jo īpaši obligāciju) un pensiju un finanšu/apdrošināšanas papildu produktu (jo īpaši privāto pensiju polišu) izvietošanas pakārtotajos (izplatīšanas) posmos. Šos pakalpojumus var iedalīt ļoti dažādi (atkarībā no finanšu instrumentu veida, pārvaldības ķēdes posma (piegādes/izplatīšanas posms), atkarībā no tipiskajiem klientiem utt. Arī šajā gadījumā jautājumu par precīzu definīciju šajā lēmumā var atstāt neatrisinātu (sk. 11. apsvērumu).

| (22) | Saskaņā ar pieejamo informāciju Poste tirgus daļa dažādajās šeit aplūkotajās jomās faktiski ir svārstījusies no samērā ierobežotas – 19,8 % no visiem netiešajiem ieguldījumiem, ieskaitot BancoPosta obligācijas, – līdz neievērojamai, piemēram, savstarpējo fondu jomā, kur Poste tirgus daļa 2008. gadā sasniedza 0,7 %. Šajā jomā tā divu lielāko konkurentu kopējā tirgus daļa ir 43,4 %; aplūkojot dažādos savstarpējo fondu izplatīšanas kanālus, konkurences spiediens ir vēl izteiktāks, jo kopējā tirgus daļa izplatīšanai ar banku (13) un fondu pārvaldītāju (14) starpniecību ir 78,3 % salīdzinājumā ar pasta filiāļu 0,7 % tirgus daļu. Dzīvības apdrošināšanas polišu jomā Poste 2008. gadā ir piedāvājis dažādas I un III grupas apdrošināšanas polises, bet nav iesaistījies IV, V un VI grupas polišu izplatīšanā. Polišu skaita ziņā Poste tirgus daļa dzīvības apdrošināšanas polišu I grupā ir bijusi 17,03 %, bet III grupā – 19,4 %. Visās grupās kopā tā tirgus daļa sasniedz 17,5 % no visām 2008. gadā izplatītajām dzīvības apdrošināšanas polisēm. Aplūkojot kopumā iekasētās dzīvības apdrošināšanas prēmijas (t. i., to vērtību), Poste tirgus daļa 2008. gadā ir bijusi 10,1 % salīdzinājumā ar banku iekasēto prēmiju daļu, kas tajā pašā gadā ir sasniegusi 43,6 %, un aģentu tirgus daļu – 23,8 %. Tādējādi šajā lēmumā šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar pieejamo informāciju Poste tirgus daļa dažādajās šeit aplūkotajās jomās faktiski ir svārstījusies no samērā ierobežotas – 19,8 % no visiem netiešajiem ieguldījumiem, ieskaitot BancoPosta obligācijas, – līdz neievērojamai, piemēram, savstarpējo fondu jomā, kur Poste tirgus daļa 2008. gadā sasniedza 0,7 %. Šajā jomā tā divu lielāko konkurentu kopējā tirgus daļa ir 43,4 %; aplūkojot dažādos savstarpējo fondu izplatīšanas kanālus, konkurences spiediens ir vēl izteiktāks, jo kopējā tirgus daļa izplatīšanai ar banku (13) un fondu pārvaldītāju (14) starpniecību ir 78,3 % salīdzinājumā ar pasta filiāļu 0,7 % tirgus daļu. Dzīvības apdrošināšanas polišu jomā Poste 2008. gadā ir piedāvājis dažādas I un III grupas apdrošināšanas polises, bet nav iesaistījies IV, V un VI grupas polišu izplatīšanā. Polišu skaita ziņā Poste tirgus daļa dzīvības apdrošināšanas polišu I grupā ir bijusi 17,03 %, bet III grupā – 19,4 %. Visās grupās kopā tā tirgus daļa sasniedz 17,5 % no visām 2008. gadā izplatītajām dzīvības apdrošināšanas polisēm. Aplūkojot kopumā iekasētās dzīvības apdrošināšanas prēmijas (t. i., to vērtību), Poste tirgus daļa 2008. gadā ir bijusi 10,1 % salīdzinājumā ar banku iekasēto prēmiju daļu, kas tajā pašā gadā ir sasniegusi 43,6 %, un aģentu tirgus daļu – 23,8 %. Tādējādi šajā lēmumā šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci.

| (23) | Attiecīgie maksājumu pakalpojumi aptver kredītkaršu, tostarp brīvā maksājuma kredītkaršu, debetkaršu un priekšapmaksas karšu pakalpojumus. Ņemot vērā iepriekš minētos normatīvos ierobežojumus, kredītkaršu jomā Poste principā darbojas kā starpnieks, kas izvieto citu izdotas kredītkartes, kuru izdevēji uzņemas visus maksātnespējas riskus. Taču Poste var izdot debetkartes (Postamat) un priekšapmaksas kartes. Saskaņā ar iesniegto informāciju kredītkaršu jomā vērtības ziņā Poste tirgus daļa 2008. gadā ir bijusi 0,8 % (15). Debetkaršu tirgū, kas veido 44,6 % no kopējās maksājumu karšu nozares Itālijā, Poste tirgus daļa sasniedz 16,74 %. Pārējo debetkaršu nozares daļu veido banku debetkartes, ko pārbauda maksājumu POS (Points of Sale – maksājumu termināļi). Attiecībā uz priekšapmaksas karšu tirgu kopš PostePay kartes ieviešanas 2003. gada novembrī Poste ir ieguvis diezgan ievērojamu šā tirgus daļu, kas pašlaik ir samazinājusies – no 59,8 % 2007. gadā līdz 56,5 % 2008. gadā. Tajā pašā laikposmā divu lielāko konkurentu kopējā tirgus daļa ir palielinājusies no 15,7 % līdz 20,4 %, bet trīs lielāko konkurentu kopējā tirgus daļa ir palielinājusies no 18,8 % 2007. gadā līdz 24,6 % 2008. gadā. Lai gan Poste pozīcijas šajā tirgū, kas veido 9,7 % no kopējās maksājumu karšu nozares Itālijā, joprojām ir spēcīgas, tā trīs lielāko konkurentu kopējā (un pieaugošā) tirgus daļa ir nedaudz mazāka par pusi no Poste tirgus daļas, un tādā līmenī minētie konkurenti var radīt ievērojamu konkurences spiedienu uz Poste
   (16). Šajā lēmumā šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci kredītkaršu, debetkaršu un priekšapmaksas karšu jomā. |
| --- | --- |

(23)

Attiecīgie maksājumu pakalpojumi aptver kredītkaršu, tostarp brīvā maksājuma kredītkaršu, debetkaršu un priekšapmaksas karšu pakalpojumus. Ņemot vērā iepriekš minētos normatīvos ierobežojumus, kredītkaršu jomā Poste principā darbojas kā starpnieks, kas izvieto citu izdotas kredītkartes, kuru izdevēji uzņemas visus maksātnespējas riskus. Taču Poste var izdot debetkartes (Postamat) un priekšapmaksas kartes. Saskaņā ar iesniegto informāciju kredītkaršu jomā vērtības ziņā Poste tirgus daļa 2008. gadā ir bijusi 0,8 % (15). Debetkaršu tirgū, kas veido 44,6 % no kopējās maksājumu karšu nozares Itālijā, Poste tirgus daļa sasniedz 16,74 %. Pārējo debetkaršu nozares daļu veido banku debetkartes, ko pārbauda maksājumu POS (Points of Sale – maksājumu termināļi). Attiecībā uz priekšapmaksas karšu tirgu kopš PostePay kartes ieviešanas 2003. gada novembrī Poste ir ieguvis diezgan ievērojamu šā tirgus daļu, kas pašlaik ir samazinājusies – no 59,8 % 2007. gadā līdz 56,5 % 2008. gadā. Tajā pašā laikposmā divu lielāko konkurentu kopējā tirgus daļa ir palielinājusies no 15,7 % līdz 20,4 %, bet trīs lielāko konkurentu kopējā tirgus daļa ir palielinājusies no 18,8 % 2007. gadā līdz 24,6 % 2008. gadā. Lai gan Poste pozīcijas šajā tirgū, kas veido 9,7 % no kopējās maksājumu karšu nozares Itālijā, joprojām ir spēcīgas, tā trīs lielāko konkurentu kopējā (un pieaugošā) tirgus daļa ir nedaudz mazāka par pusi no Poste tirgus daļas, un tādā līmenī minētie konkurenti var radīt ievērojamu konkurences spiedienu uz Poste
   (16). Šajā lēmumā šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci kredītkaršu, debetkaršu un priekšapmaksas karšu jomā.

| (24) | Kā minēts 2. apsvēruma d) punktā, pieprasījums aptver arī naudas pārvedumu pakalpojumus. Saskaņā ar pieejamo informāciju Poste tirgus daļa maksājuma uzdevumu un banku maksājuma uzdevumu jomā 2008. gadā bija 16 %. Pašlaik notiek diskusijas par banku maksājuma uzdevumu un pasta maksājuma uzdevumu savstarpējas izmantojamības un konkurences atvieglināšanu. Pieejamajā informācijā nav norādītas konkrētas Poste tirgus daļas starptautisko maksājuma uzdevumu jomā, acīmredzot tāpēc, ka ir apgrūtināta salīdzināmu statistikas datu iegūšana par starptautiskiem naudas pārvedumiem banku sistēmā. Tomēr, ievērojot, ka maksājuma uzdevumu un banku maksājuma uzdevumu kopskaitā starptautisko maksājuma uzdevumu skaits tikai nedaudz pārsniedz 2 %, šajā lēmumā to var uzskatīt par mazsvarīgu, ņemot vērā arī arvien plašākas pārrobežu naudas pārvedumu liberalizācijas iniciatīvas, piemēram, vienotu euro maksājumu zonu (Single Euro Payment Area). Tādējādi šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci naudas pārvedumu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

(24)

Kā minēts 2. apsvēruma d) punktā, pieprasījums aptver arī naudas pārvedumu pakalpojumus. Saskaņā ar pieejamo informāciju Poste tirgus daļa maksājuma uzdevumu un banku maksājuma uzdevumu jomā 2008. gadā bija 16 %. Pašlaik notiek diskusijas par banku maksājuma uzdevumu un pasta maksājuma uzdevumu savstarpējas izmantojamības un konkurences atvieglināšanu. Pieejamajā informācijā nav norādītas konkrētas Poste tirgus daļas starptautisko maksājuma uzdevumu jomā, acīmredzot tāpēc, ka ir apgrūtināta salīdzināmu statistikas datu iegūšana par starptautiskiem naudas pārvedumiem banku sistēmā. Tomēr, ievērojot, ka maksājuma uzdevumu un banku maksājuma uzdevumu kopskaitā starptautisko maksājuma uzdevumu skaits tikai nedaudz pārsniedz 2 %, šajā lēmumā to var uzskatīt par mazsvarīgu, ņemot vērā arī arvien plašākas pārrobežu naudas pārvedumu liberalizācijas iniciatīvas, piemēram, vienotu euro maksājumu zonu (Single Euro Payment Area). Tādējādi šie faktori jāuzskata par norādi uz tiešu konkurenci naudas pārvedumu pakalpojumu jomā.

IV.   SECINĀJUMI

| (25) | Ņemot vērā 13. līdz 24. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Itālijā ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:






  a) | iedzīvotāju noguldījumu pieņemšana ar norēķinu kontu starpniecību; |
| --- | --- | --- |

(25)

Ņemot vērā 13. līdz 24. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Itālijā ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:

a)

iedzīvotāju noguldījumu pieņemšana ar norēķinu kontu starpniecību;

| b) | aizdevumu izsniegšana banku un akreditētu finanšu starpnieku vārdā; |
| --- | --- |

b)

aizdevumu izsniegšana banku un akreditētu finanšu starpnieku vārdā;

| c) | ieguldījumu pakalpojumi un darbības; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu pakalpojumi un darbības;

| d) | maksājumu un naudas pārvedumu pakalpojumi. |
| --- | --- |

d)

maksājumu un naudas pārvedumu pakalpojumi.

| (26) | Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā sniegt 25. apsvēruma a) līdz d) punktā minētos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai Itālijā. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā sniegt 25. apsvēruma a) līdz d) punktā minētos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai Itālijā.

| (27) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2009. gada jūlija līdz oktobrim, kas atspoguļota Itālijas Republikas iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas izmaiņas juridiskajā vai faktiskajā situācijā norādīs uz to, ka nosacījumi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanai vairs netiek ievēroti, |
| --- | --- |

(27)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2009. gada jūlija līdz oktobrim, kas atspoguļota Itālijas Republikas iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas izmaiņas juridiskajā vai faktiskajā situācijā norādīs uz to, ka nosacījumi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanai vairs netiek ievēroti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Itālijā sniegt šādus pakalpojumus:

| a) | iedzīvotāju noguldījumu pieņemšana ar norēķinu kontu starpniecību; |
| --- | --- |

a)

iedzīvotāju noguldījumu pieņemšana ar norēķinu kontu starpniecību;

| b) | aizdevumu izsniegšana banku un akreditētu finanšu starpnieku vārdā; |
| --- | --- |

b)

aizdevumu izsniegšana banku un akreditētu finanšu starpnieku vārdā;

| c) | ieguldījumu pakalpojumi un darbības; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu pakalpojumi un darbības;

| d) | maksājumu un naudas pārvedumu pakalpojumi. |
| --- | --- |

d)

maksājumu un naudas pārvedumu pakalpojumi.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2010. gada 5. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Sk. Corte dei Conti (Revīzijas palātas) ziņojumu par Poste Italiane finanšu pārvaldību 2006. finanšu gadā.

2

Corte dei Conti

Poste Italiane

(3)  Provvedimento N.19778. Poste Italiane-Aumento Commissione bolletini, pieejams vietnē www.agcm.it

3

Provvedimento N.19778. Poste Italiane-Aumento Commissione bolletini

(4)  Sk. 59. punktu Komisijas Lēmumā par valsts atbalstu C(2006) 4207, galīgā redakcija (26.9.2006.), lieta C 42/06 (ex NN 52/06) – Itālija – Poste Italiane – BancoPosta, un tajā pašā nozīmē 72. punktu Komisijas Lēmumā par valsts atbalstu C(2006) 5478, galīgā redakcija (22.11.2006.), lieta C 49/06 (ex NN 65/06) – Itālija – Poste Italiane – BancoPosta.

4

ex

Poste Italiane

BancoPosta

ex

Poste Italiane

BancoPosta

(5)  Sk. jo īpaši iestādes 2007. gada 20. decembra Lēmumu Nr. 16249, C8027, Intesa/Sanpaolo, Biļetens Nr. 49/2006.

5

Intesa/Sanpaolo,

(6)  Detalizētajā analīzē, ko iestāde veica iepriekš minētajā Intesa/Sanpaolo lietā, cita starpā faktiski tika pētīts, ciktāl banku klienti būtu gatavi banku vietā izmantot Poste pakalpojumus.

6

Intesa/Sanpaolo

Poste

(7)  78,1 % klientu nebūtu gatavi pāriet uz pasta kontu, 10,1 % – būtu. Kopumā tāda pati tendence atklājās pētījumā par banku klientu gatavību pāriet uz pasta kontiem, ja bankas kontu apkalpošanas izmaksas pieaugtu par 5 %. Arī šajā gadījumā lielākā daļa banku klientu nebija gatavi pāriet uz pasta kontiem.

7

(8)  Normatīvajiem ierobežojumiem paliekot nemainīgiem, Poste ir sācis paplašināt pieejamo pakalpojumu klāstu, kam būtu jāpalielina konkurence.

8

Poste

(9)  Komisijas lēmums par valsts atbalstu C 42/06 (ex NN 52/06) – Itālija – Poste Italiane – BancoPosta – Ienākums no norēķinu kontu līdzekļiem valsts kasē, publicēts OV C 290, 29.11.2006., 8. lpp.

9

ex

Poste Italiane

BancoPosta

(10)  Lēmuma 60. punkts. Tajā pašā nozīmē sk. arī 73. punktu Komisijas Lēmumā par valsts atbalstu C(2006) 5478, galīgā redakcija (22.11.2006.), lieta C 49/06 (ex NN 65/06) – Itālija – Poste Italiane – Pasta noguldījumi, publicēts OV C 31, 13.2.2007., 11. lpp.

10

ex

Poste Italiane

(11)  Piemēram, plaša patēriņa aizņēmums vai aizņēmums konkrētas preces, piemēram, transportlīdzekļa, iegādei.

11

(12)  Ieskaitot gan Deutsche Bank, gan Compass aizdevumu izvietošanu.

12

Deutsche Bank

Compass

(13)  58,1 %.

13

(14)  20,2 %.

14

(15)  1,9 %, ja ņem vērā aktīvo kredītkaršu skaitu.

15

(16)  Šī, mutatis mutandis, ir agrāk pieņemtajos lēmumos izmantotā argumentācija; sk., piemēram, 17. apsvērumu Komisijas 2008. gada 19. decembra Lēmumā 2009/46/EK, ar kuru dažiem pakalpojumiem pasta nozarē Zviedrijā piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, OV L 19, 23.1.2009., 50. lpp.

16

mutatis mutandis

---

PROCESUĀLIE NOTEIKUMI

| 9.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/14

---

REĢIONU KOMITEJA

REGLAMENTS

SATURA RĀDĪTĀJS

IEVADS

IEVADA PIEZĪMES

I   SADAĻA

KOMITEJAS LOCEKĻI UN STRUKTŪRVIENĪBAS

1.   NODAĻA

KOMITEJAS STRUKTŪRVIENĪBAS

1. pants – Komitejas struktūrvienības

2.   NODAĻA

KOMITEJAS LOCEKĻI

2. pants – Locekļi un aizvietotāji

3. pants – Pilnvaru termiņš

4. pants – Privilēģijas un neaizskaramība

5. pants – Locekļu un aizvietotāju piedalīšanās sanāksmēs

6. pants – Balsstiesību deleģēšana

7. pants – Valstu delegācijas un politiskās grupas

8. pants – Valstu delegācijas

9. pants – Politiskās grupas un neatkarīgie locekļi

10. pants – Starpreģionālās grupas

II   SADAĻA

KOMITEJAS SASTĀVS UN DARBĪBA

1.   NODAĻA

KOMITEJAS SASAUKŠANA UN IZVEIDE

11. pants – Pirmās sēdes sasaukšana

12. pants – Komitejas izveide un pilnvaru pārbaude

2.   NODAĻA

PILNSAPULCE

13. pants – Pilnsapulces pamatuzdevumi

14. pants – Pilnsapulces sasaukšana

15. pants – Plenārsesijas darba kārtība

16. pants – Plenārsesijas atklāšana

17. pants – Publiskums, ar Komiteju nesaistītas augstas amatpersonas un uzaicinātās personas, aktualitāšu stunda

18. pants – Uzstāšanās ilgums

19. pants – Referentu saraksts

20. pants – Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

21. pants – Kvorums

22. pants – Balsošana

23. pants – Grozījumu iesniegšana

24. pants – Grozījumu izskatīšana

25. pants – Atzinumu un ziņojumu steidzama izskatīšana

26. pants – Vienkāršota procedūra

27. pants – Plenārsesijas noslēgums

28. pants – Simboli

3.   NODAĻA

BIROJS UN PRIEKŠSĒDĒTĀJS

29. pants – Biroja sastāvs

30. pants – Biroja locekļu aizstāšana

31. pants – Ievēlēšanas kārtība

32. pants – Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšana

33. pants – Biroja locekļu ievēlēšana

34. pants – Aizvietotāju iecelšana

35. pants – Vēlēšanas vakantu vietu aizpildīšanai Birojā

36. pants – Biroja pamatuzdevumi

37. pants – Biroja sasaukšana, kvorums un lēmumu pieņemšana

38. pants – Priekšsēdētājs

Atzinumi, ziņojumi un rezolūcijas. Procedūra Birojā

39. pants – Atzinumu juridiskais pamats

40. pants – Par atzinuma un ziņojuma sagatavošanu atbildīgās komisijas iecelšana

41. pants – Galvenā ziņotāja iecelšana

42. pants – Pašiniciatīvas atzinumi un ziņojumi

43. pants – Rezolūciju iesniegšana

44. pants – Atzinumu, ziņojumu un rezolūciju izplatīšana

4.   NODAĻA

KOMISIJAS

45. pants – Sastāvs un kompetences jomas

46. pants – Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki

47. pants – Komisiju pamatuzdevumi

48. pants – Komisiju sasaukšana un darba kārtība

49. pants – Publiskums

50. pants – Atzinumu un ziņojumu izstrādes termiņi

51. pants – Atzinumu un ziņojumu saturs

52. pants – Darbs pēc Komitejas atzinumu pieņemšanas

53. pants – Prasības celšana Tiesā par subsidiaritātes principa pārkāpšanu

54. pants – Prasības par obligātu konsultēšanos ar Komiteju pārkāpšana

55. pants – Ziņojums par atzinumu ietekmi

56. pants – Ziņotāji

57. pants – Darba grupas

58. pants – Eksperti

59. pants – Kvorums

60. pants – Balsošana

61. pants – Grozījumi

62. pants – Lēmums neizstrādāt atzinumu vai ziņojumu

63. pants – Rakstiska procedūra

64. pants – Pamatojums vēstules formā

65. pants – Komisijām piemērojamie noteikumi

5.   NODAĻA

KOMITEJAS ADMINISTRĀCIJA

66. pants – Ģenerālsekretariāts

67. pants – Ģenerālsekretārs

68. pants – Ģenerālsekretāra pieņemšana darbā

69. pants – Civildienesta noteikumi un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība

70. pants – Slēgta sēde

71. pants – Finanšu un administratīvo lietu komisija

72. pants – Budžets

III   SADAĻA

CITI NOTEIKUMI

1.   NODAĻA

SADARBĪBA AR CITĀM IESTĀDĒM

73. pants – Sadarbības līgumi

74. pants – Atzinumu, ziņojumu un rezolūciju nosūtīšana un publiskošana

2.   NODAĻA

PUBLISKUMS UN PĀRREDZAMĪBA

75. pants – Dokumentu publiska pieejamība

3.   NODAĻA

VALODU LIETOŠANA

76. pants – Mutiskās tulkošanas valodu režīms

4.   NODAĻA

AR REGLAMENTU SAISTĪTIE JAUTĀJUMI

77. pants – Reglamenta pārskatīšana

78. pants – Biroja norādījumi

79. pants – Reglamenta stāšanās spēkā

*

* *

IEVADS

Reģionu komiteja saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 306. panta otro daļu 2009. gada 3. decembrī pieņēma šo Reglamentu.

IEVADA PIEZĪMES

Šajā Reglamentā minētie amati un dienesta pienākumi attiecas tiklab uz sievietēm, kā uz vīriešiem.

I   SADAĻA

KOMITEJAS LOCEKĻI UN STRUKTŪRVIENĪBAS

1.   NODAĻA

KOMITEJAS STRUKTŪRVIENĪBAS

1. pants –   Komitejas struktūrvienības

Komitejas struktūrvienības ir pilnsapulce, priekšsēdētājs, Birojs un komisijas.

2.   NODAĻA

KOMITEJAS LOCEKĻI

2. pants –   Locekļi un aizvietotāji

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 300. pantu Komitejas locekļi, kā arī viņu aizvietotāji pārstāv reģionālās un vietējās pašvaldības. Viņiem ir reģionālas vai vietējas vēlētas varas mandāti, vai viņi ir politiski atbildīgi kādai vēlētai sapulcei. Komitejas locekļus nedrīkst saistīt nekādi obligāti norādījumi. Viņi pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi un Savienības vispārējās interesēs.

3. pants –   Pilnvaru termiņš

| 1. | Locekļa vai aizvietotāja pilnvaras sākas dienā, kad viņa iecelšanu apstiprina Padome. |
| --- | --- |

1.

Locekļa vai aizvietotāja pilnvaras sākas dienā, kad viņa iecelšanu apstiprina Padome.

| 2. | Locekļa vai aizvietotāja pilnvaras beidzas, viņam atkāpjoties no amata, beidzoties mandātam, kas bija pamatā viņa iecelšanai, vai nāves gadījumā. |
| --- | --- |

2.

Locekļa vai aizvietotāja pilnvaras beidzas, viņam atkāpjoties no amata, beidzoties mandātam, kas bija pamatā viņa iecelšanai, vai nāves gadījumā.

| 3. | Par atkāpšanos no amata jāpaziņo rakstiski Komitejas priekšsēdētājam, norādot atkāpšanās datumu. Priekšsēdētājs ziņo par to Padomei, kas apstiprina vakanto vietu un uzsāk nomaiņas procedūru. |
| --- | --- |

3.

Par atkāpšanos no amata jāpaziņo rakstiski Komitejas priekšsēdētājam, norādot atkāpšanās datumu. Priekšsēdētājs ziņo par to Padomei, kas apstiprina vakanto vietu un uzsāk nomaiņas procedūru.

| 4. | Loceklim vai aizvietotājam, kura pilnvaras vairs nav spēkā, jo beidzies mandāts, kas bija pamatā viņa iecelšanai, par to nekavējoties rakstiski jāinformē Komitejas priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

4.

Loceklim vai aizvietotājam, kura pilnvaras vairs nav spēkā, jo beidzies mandāts, kas bija pamatā viņa iecelšanai, par to nekavējoties rakstiski jāinformē Komitejas priekšsēdētājs.

| 5. | Gadījumos, kas minēti šā panta otrajā punktā, Padome ieceļ jaunu locekli vai jaunu aizvietotāju uz atlikušo pilnvaru laiku. |
| --- | --- |

5.

Gadījumos, kas minēti šā panta otrajā punktā, Padome ieceļ jaunu locekli vai jaunu aizvietotāju uz atlikušo pilnvaru laiku.

4. pants –   Privilēģijas un neaizskaramība

Uz locekļiem un viņu pilnvarotiem aizvietotājiem attiecas privilēģijas un neaizskaramība, kas noteiktas Protokolā par Eiropas Savienības privilēģijām un neaizskaramību.

5. pants –   Locekļu un aizvietotāju piedalīšanās sanāksmēs

| 1. | Ikvienu locekli, kas nevar piedalīties plenārsesijā, var pārstāvēt aizvietotājs no attiecīgās valsts delegācijas pat uz ierobežotu laika periodu – atsevišķām plenārsesijas dienām. Visiem locekļiem un viņu pilnvarotajiem aizvietotājiem ir jāparakstās klātesošo sarakstā. |
| --- | --- |

1.

Ikvienu locekli, kas nevar piedalīties plenārsesijā, var pārstāvēt aizvietotājs no attiecīgās valsts delegācijas pat uz ierobežotu laika periodu – atsevišķām plenārsesijas dienām. Visiem locekļiem un viņu pilnvarotajiem aizvietotājiem ir jāparakstās klātesošo sarakstā.

| 2. | Ikvienu locekli, kas nevar piedalīties komisijas sanāksmē vai kādā citā Biroja apstiprinātā sanāksmē, var pārstāvēt cits loceklis vai aizvietotājs no attiecīgās valsts delegācijas, politiskās grupas vai starpreģionālās grupas. Visiem locekļiem un viņu pilnvarotajiem aizvietotājiem ir jāparakstās klātesošo sarakstā. |
| --- | --- |

2.

Ikvienu locekli, kas nevar piedalīties komisijas sanāksmē vai kādā citā Biroja apstiprinātā sanāksmē, var pārstāvēt cits loceklis vai aizvietotājs no attiecīgās valsts delegācijas, politiskās grupas vai starpreģionālās grupas. Visiem locekļiem un viņu pilnvarotajiem aizvietotājiem ir jāparakstās klātesošo sarakstā.

| 3. | Loceklis vai aizvietotājs, kas iekļauts darba grupas locekļu aizvietotāju sarakstā, kuru izveido saskaņā ar 36. vai 57. pantu, var aizstāt jebkuru attiecīgās politiskās grupas locekli. |
| --- | --- |

3.

Loceklis vai aizvietotājs, kas iekļauts darba grupas locekļu aizvietotāju sarakstā, kuru izveido saskaņā ar 36. vai 57. pantu, var aizstāt jebkuru attiecīgās politiskās grupas locekli.

| 4. | Aizvietotājs vai loceklis, kas aizvieto citu locekli, var piekrist pārstāvēt tikai vienu locekli. Attiecīgajā sēdē viņam ir visas locekļa tiesības un pilnvaras. Par balsstiesību deleģēšanu jāinformē ģenerālsekretariāts atbilstoši noteiktajai paziņošanas kārtībai un ne vēlāk kā vienu dienu pirms sanāksmes. |
| --- | --- |

4.

Aizvietotājs vai loceklis, kas aizvieto citu locekli, var piekrist pārstāvēt tikai vienu locekli. Attiecīgajā sēdē viņam ir visas locekļa tiesības un pilnvaras. Par balsstiesību deleģēšanu jāinformē ģenerālsekretariāts atbilstoši noteiktajai paziņošanas kārtībai un ne vēlāk kā vienu dienu pirms sanāksmes.

| 5. | Par dalību plenārsesijā izdevumus atlīdzina tikai vienreiz – vai nu loceklim, vai viņa aizvietotājam. Šis punkts precizēts Biroja pieņemtajos noteikumos par ceļa un uzturēšanās izdevumiem. |
| --- | --- |

5.

Par dalību plenārsesijā izdevumus atlīdzina tikai vienreiz – vai nu loceklim, vai viņa aizvietotājam. Šis punkts precizēts Biroja pieņemtajos noteikumos par ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

| 6. | Aizvietotājs, ko ieceļ par ziņotāju, var piedalīties plenārsesijas sēdē, kuras darba kārtībā ir atzinuma projekts vai ziņojums, kuru viņš ir sagatavojis, un iepazīstināt ar to arī tad, ja sēdē piedalās loceklis, kuru viņš aizvieto. Loceklis var deleģēt savas balsstiesības aizvietotājam uz attiecīgā atzinuma projekta vai ziņojuma izskatīšanas laiku. Pirms attiecīgās sēdes par balsstiesību deleģēšanu rakstiski jāinformē ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

6.

Aizvietotājs, ko ieceļ par ziņotāju, var piedalīties plenārsesijas sēdē, kuras darba kārtībā ir atzinuma projekts vai ziņojums, kuru viņš ir sagatavojis, un iepazīstināt ar to arī tad, ja sēdē piedalās loceklis, kuru viņš aizvieto. Loceklis var deleģēt savas balsstiesības aizvietotājam uz attiecīgā atzinuma projekta vai ziņojuma izskatīšanas laiku. Pirms attiecīgās sēdes par balsstiesību deleģēšanu rakstiski jāinformē ģenerālsekretārs.

| 7. | Neierobežojot 23. panta 1. punkta noteikumus, balsstiesību deleģēšana zaudē spēku no brīža, kad loceklis, kas deleģējis balsstiesības, vairs nav Komitejas loceklis. |
| --- | --- |

7.

Neierobežojot 23. panta 1. punkta noteikumus, balsstiesību deleģēšana zaudē spēku no brīža, kad loceklis, kas deleģējis balsstiesības, vairs nav Komitejas loceklis.

6. pants –   Balsstiesību deleģēšana

Izņemot 5. un 30. pantā paredzētos gadījumus, balsstiesības nedrīkst deleģēt.

7. pants –   Valstu delegācijas un politiskās grupas

Valstu delegācijas un politiskās grupas sniedz vienlīdz nozīmīgu ieguldījumu Komitejas darba organizācijā.

8. pants –   Valstu delegācijas

| 1. | Komitejas locekļi un aizvietotāji no vienas dalībvalsts veido valsts delegāciju. Katra valsts delegācija pieņem savus iekšējos noteikumus un ievēl priekšsēdētāju, kura vārdu un uzvārdu oficiāli dara zināmu Komitejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

1.

Komitejas locekļi un aizvietotāji no vienas dalībvalsts veido valsts delegāciju. Katra valsts delegācija pieņem savus iekšējos noteikumus un ievēl priekšsēdētāju, kura vārdu un uzvārdu oficiāli dara zināmu Komitejas priekšsēdētājam.

| 2. | Ģenerālsekretārs Komitejas administrācijā izveido valstu delegāciju atbalsta struktūru, kas katram loceklim individuāli nodrošina informāciju un palīdzību attiecīgās valsts oficiālajā valodā. Tā ir daļa no īpaša dienesta, kura sastāvā ir Komitejas ierēdņi un citi darbinieki un kas valstu delegācijām nodrošina iespēju atbilstoši izmantot Komitejas infrastruktūru. Ģenerālsekretārs dod valstu delegācijām iespēju organizēt sanāksmes pirms plenārsesijas vai plenārsesijas laikā. |
| --- | --- |

2.

Ģenerālsekretārs Komitejas administrācijā izveido valstu delegāciju atbalsta struktūru, kas katram loceklim individuāli nodrošina informāciju un palīdzību attiecīgās valsts oficiālajā valodā. Tā ir daļa no īpaša dienesta, kura sastāvā ir Komitejas ierēdņi un citi darbinieki un kas valstu delegācijām nodrošina iespēju atbilstoši izmantot Komitejas infrastruktūru. Ģenerālsekretārs dod valstu delegācijām iespēju organizēt sanāksmes pirms plenārsesijas vai plenārsesijas laikā.

| 3. | Valstu delegācijām palīdz arī valstu koordinatori, kuri nav ģenerālsekretariāta personāla sastāvā. Viņu pienākums ir sekmēt Komitejas locekļu pilnvaru īstenošanu. |
| --- | --- |

3.

Valstu delegācijām palīdz arī valstu koordinatori, kuri nav ģenerālsekretariāta personāla sastāvā. Viņu pienākums ir sekmēt Komitejas locekļu pilnvaru īstenošanu.

| 4. | Ģenerālsekretārs sniedz atbalstu valstu koordinatoriem, piemēram, lai tie varētu pienācīgi izmantot Komitejas infrastruktūru. |
| --- | --- |

4.

Ģenerālsekretārs sniedz atbalstu valstu koordinatoriem, piemēram, lai tie varētu pienācīgi izmantot Komitejas infrastruktūru.

9. pants –   Politiskās grupas un neatkarīgie locekļi

| 1. | Locekļi un aizvietotāji var veidot grupas, kas atspoguļo viņu politiskos uzskatus. Pievienošanās kritērijus nosaka katras politiskās grupas reglaments. |
| --- | --- |

1.

Locekļi un aizvietotāji var veidot grupas, kas atspoguļo viņu politiskos uzskatus. Pievienošanās kritērijus nosaka katras politiskās grupas reglaments.

| 2. | Lai izveidotu politisko grupu, ir jābūt vismaz astoņpadsmit locekļiem vai aizvietotājiem, kas pārstāv vismaz vienu piekto daļu dalībvalstu; turklāt katras grupas sastāvā vismaz pusei ir jābūt locekļiem. Loceklim un viņa aizvietotājam jābūt vienas politiskās grupas sastāvā. Politisko grupu likvidē, ja netiek sasniegts tās pastāvēšanai nepieciešamais locekļu skaits. |
| --- | --- |

2.

Lai izveidotu politisko grupu, ir jābūt vismaz astoņpadsmit locekļiem vai aizvietotājiem, kas pārstāv vismaz vienu piekto daļu dalībvalstu; turklāt katras grupas sastāvā vismaz pusei ir jābūt locekļiem. Loceklim un viņa aizvietotājam jābūt vienas politiskās grupas sastāvā. Politisko grupu likvidē, ja netiek sasniegts tās pastāvēšanai nepieciešamais locekļu skaits.

| 3. | Par politiskās grupas izveidi, likvidēšanu vai citām izmaiņām ar paziņojumu jāinformē Komitejas priekšsēdētājs. Paziņojumā par politiskās grupas izveidi jānorāda grupas nosaukums, locekļi un biroja sastāvs. |
| --- | --- |

3.

Par politiskās grupas izveidi, likvidēšanu vai citām izmaiņām ar paziņojumu jāinformē Komitejas priekšsēdētājs. Paziņojumā par politiskās grupas izveidi jānorāda grupas nosaukums, locekļi un biroja sastāvs.

| 4. | Katrai politiskajai grupai ir sekretariāts, kura darbinieki ir ģenerālsekretariāta personāla sastāvā. Politiskās grupas var iesniegt priekšlikumus iecēlējinstitūcijai attiecībā uz grupu sekretariātu darbiniekiem, viņu pieņemšanu darbā, pakāpes paaugstināšanu vai līguma pagarināšanu. Iecēlējinstitūcija pieņem lēmumu pēc attiecīgās politiskās grupas priekšsēdētāja uzklausīšanas. |
| --- | --- |

4.

Katrai politiskajai grupai ir sekretariāts, kura darbinieki ir ģenerālsekretariāta personāla sastāvā. Politiskās grupas var iesniegt priekšlikumus iecēlējinstitūcijai attiecībā uz grupu sekretariātu darbiniekiem, viņu pieņemšanu darbā, pakāpes paaugstināšanu vai līguma pagarināšanu. Iecēlējinstitūcija pieņem lēmumu pēc attiecīgās politiskās grupas priekšsēdētāja uzklausīšanas.

| 5. | Ģenerālsekretārs piešķir politiskajām grupām un to struktūrvienībām atbilstošus resursus sanāksmēm, darbībām, publikācijām un sekretariāta darbam. Katrai politiskai grupai piešķirtie finanšu resursi precizēti budžetā. Politiskās grupas un to sekretariāts var atbilstīgi izmantot Komitejas infrastruktūru. |
| --- | --- |

5.

Ģenerālsekretārs piešķir politiskajām grupām un to struktūrvienībām atbilstošus resursus sanāksmēm, darbībām, publikācijām un sekretariāta darbam. Katrai politiskai grupai piešķirtie finanšu resursi precizēti budžetā. Politiskās grupas un to sekretariāts var atbilstīgi izmantot Komitejas infrastruktūru.

| 6. | Politiskās grupas un to biroji var organizēt sanāksmes pirms plenārsesijas vai arī tās laikā. Divreiz gadā politiskās grupas var rīkot ārpuskārtas sanāksmes. Aizvietotājiem, kas piedalās šajās sanāksmēs, ceļa un uzturēšanās izdevumus atlīdzina, ja viņi pārstāv kādu savas politiskās grupas locekli. |
| --- | --- |

6.

Politiskās grupas un to biroji var organizēt sanāksmes pirms plenārsesijas vai arī tās laikā. Divreiz gadā politiskās grupas var rīkot ārpuskārtas sanāksmes. Aizvietotājiem, kas piedalās šajās sanāksmēs, ceļa un uzturēšanās izdevumus atlīdzina, ja viņi pārstāv kādu savas politiskās grupas locekli.

| 7. | Neatkarīgie locekļi saņem administratīvu atbalstu. Minētā atbalsta noteikumus sagatavo Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma. |
| --- | --- |

7.

Neatkarīgie locekļi saņem administratīvu atbalstu. Minētā atbalsta noteikumus sagatavo Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma.

10. pants –   Starpreģionālās grupas

Locekļi un aizvietotāji var veidot starpreģionālās grupas. Par to izveidošanu paziņo Komitejas priekšsēdētājam. Starpreģionālo grupu formāli izveido ar Biroja lēmumu.

*

* *

II   SADAĻA

KOMITEJAS SASTĀVS UN DARBĪBA

1.   NODAĻA

KOMITEJAS SASAUKŠANA UN IZVEIDE

11. pants –   Pirmās sēdes sasaukšana

Pēc katras sastāva atjaunošanas reizi piecos gados Komiteju sasauc tās iepriekšējais priekšsēdētājs vai iepriekšējais priekšsēdētāja pirmais vietnieks, vai gados vecākais priekšsēdētāja pirmais vietnieks, vai gados vecākais loceklis, un tās pirmā sēde notiek ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc tam, kad Padome ir iecēlusi Komitejas locekļus.

Loceklis, kas saskaņā ar iepriekšminēto veic pagaidu priekšsēdētāja pienākumus un Komitejas pārstāvības funkciju, vada pirmo sēdi kā pagaidu priekšsēdētājs.

Viņš izveido pagaidu Biroju, kurā bez viņa ir četri gados jaunākie klātesošie locekļi un Komitejas ģenerālsekretārs.

12. pants –   Komitejas izveide un pilnvaru pārbaude

| 1. | Pirmās sēdes laikā pagaidu priekšsēdētājs iepazīstina Komiteju ar Padomes paziņojumu par locekļu iecelšanu un ziņo par pārstāvības funkcijas īstenošanu. Pirms paziņojuma par Komitejas izveidi jaunajam pilnvaru termiņam viņš var veikt locekļu iecelšanas un locekļu pilnvaru pārbaudi, ja viņam tas tiek prasīts. |
| --- | --- |

1.

Pirmās sēdes laikā pagaidu priekšsēdētājs iepazīstina Komiteju ar Padomes paziņojumu par locekļu iecelšanu un ziņo par pārstāvības funkcijas īstenošanu. Pirms paziņojuma par Komitejas izveidi jaunajam pilnvaru termiņam viņš var veikt locekļu iecelšanas un locekļu pilnvaru pārbaudi, ja viņam tas tiek prasīts.

| 2. | Pagaidu Birojs turpina darbu līdz Biroja locekļu vēlēšanu rezultātu paziņošanai. |
| --- | --- |

2.

Pagaidu Birojs turpina darbu līdz Biroja locekļu vēlēšanu rezultātu paziņošanai.

2.   NODAĻA

PILNSAPULCE

13. pants –   Pilnsapulces pamatuzdevumi

Komiteja tiekas pilnsapulcē. Pilnsapulces pamatuzdevumi ir šādi:

| a) | pieņemt atzinumus, ziņojumus un rezolūcijas; |
| --- | --- |

a)

pieņemt atzinumus, ziņojumus un rezolūcijas;

| b) | apstiprināt Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projektu; |
| --- | --- |

b)

apstiprināt Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projektu;

| c) | apstiprināt Komitejas politisko programmu katra pilnvaru termiņa sākumā; |
| --- | --- |

c)

apstiprināt Komitejas politisko programmu katra pilnvaru termiņa sākumā;

| d) | ievēlēt priekšsēdētāju, priekšsēdētāja pirmo vietnieku un pārējos Biroja locekļus; |
| --- | --- |

d)

ievēlēt priekšsēdētāju, priekšsēdētāja pirmo vietnieku un pārējos Biroja locekļus;

| e) | izveidot komisijas; |
| --- | --- |

e)

izveidot komisijas;

| a) | apstiprināt un pārskatīt Komitejas Reglamentu; |
| --- | --- |

a)

apstiprināt un pārskatīt Komitejas Reglamentu;

| g) | pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 21. panta 1. punkta pirmo teikumu un pēc Komitejas priekšsēdētāja vai kompetentās komisijas ierosinājuma saskaņā ar 53. un 54. panta noteikumiem pieņemt lēmumu ar divu trešdaļu nodoto balsu vairākumu par prasības celšanu Eiropas Kopienu Tiesā. Pēc lēmuma pieņemšanas priekšsēdētājs Komitejas vārdā iesniedz prasību Tiesā. |
| --- | --- |

g)

pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 21. panta 1. punkta pirmo teikumu un pēc Komitejas priekšsēdētāja vai kompetentās komisijas ierosinājuma saskaņā ar 53. un 54. panta noteikumiem pieņemt lēmumu ar divu trešdaļu nodoto balsu vairākumu par prasības celšanu Eiropas Kopienu Tiesā. Pēc lēmuma pieņemšanas priekšsēdētājs Komitejas vārdā iesniedz prasību Tiesā.

14. pants –   Pilnsapulces sasaukšana

| 1. | Komitejas priekšsēdētājs sasauc pilnsapulci vismaz vienu reizi trijos mēnešos. Birojam iepriekšējā gada trešajā ceturksnī ir jānosaka plenārsesiju grafiks nākamajam gadam. Plenārsesija var ilgt vienu vai vairākas dienas. |
| --- | --- |

1.

Komitejas priekšsēdētājs sasauc pilnsapulci vismaz vienu reizi trijos mēnešos. Birojam iepriekšējā gada trešajā ceturksnī ir jānosaka plenārsesiju grafiks nākamajam gadam. Plenārsesija var ilgt vienu vai vairākas dienas.

| 2. | Ja vismaz viena ceturtdaļa locekļu rakstveidā to pieprasa, priekšsēdētājam ir jāsasauc ārpuskārtas plenārsēde, kurai jānotiek ne agrāk kā vienu nedēļu pirms un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šā lūguma iesniegšanas. Lūgumā jābūt precizētam jautājumam, kas jāapskata ārpuskārtas plenārsesijā. Neviens cits temats darba kārtībā nav apspriežams. |
| --- | --- |

2.

Ja vismaz viena ceturtdaļa locekļu rakstveidā to pieprasa, priekšsēdētājam ir jāsasauc ārpuskārtas plenārsēde, kurai jānotiek ne agrāk kā vienu nedēļu pirms un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šā lūguma iesniegšanas. Lūgumā jābūt precizētam jautājumam, kas jāapskata ārpuskārtas plenārsesijā. Neviens cits temats darba kārtībā nav apspriežams.

15. pants –   Plenārsesijas darba kārtība

| 1. | Birojs sagatavo provizorisku darba kārtības projektu, kurā ir iekļauts provizorisks saraksts ar nākamajā plenārsesijā izskatāmo atzinumu, ziņojumu vai rezolūciju projektiem, kā arī pārējiem dokumentiem, par kuriem jāpieņem lēmums (dokumenti lēmuma pieņemšanai). |
| --- | --- |

1.

Birojs sagatavo provizorisku darba kārtības projektu, kurā ir iekļauts provizorisks saraksts ar nākamajā plenārsesijā izskatāmo atzinumu, ziņojumu vai rezolūciju projektiem, kā arī pārējiem dokumentiem, par kuriem jāpieņem lēmums (dokumenti lēmuma pieņemšanai).

| 2. | Vismaz divdesmit darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas priekšsēdētājs locekļiem un viņu aizvietotājiem pa e-pastu nosūta darba kārtības projektu, pievienojot darba kārtībā minētos dokumentus, par kuriem jāpieņem lēmums; sēdes dokumentus locekļiem un viņu aizvietotājiem nosūta elektroniski attiecīgās dalībvalsts oficiālajā valodā. Vienlaicīgi tiek nodrošināta šo dokumentu pieejamība arī elektroniskā formātā. |
| --- | --- |

2.

Vismaz divdesmit darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas priekšsēdētājs locekļiem un viņu aizvietotājiem pa e-pastu nosūta darba kārtības projektu, pievienojot darba kārtībā minētos dokumentus, par kuriem jāpieņem lēmums; sēdes dokumentus locekļiem un viņu aizvietotājiem nosūta elektroniski attiecīgās dalībvalsts oficiālajā valodā. Vienlaicīgi tiek nodrošināta šo dokumentu pieejamība arī elektroniskā formātā.

| 3. | Parasti atzinumu, ziņojumu un rezolūciju projektus ieraksta darba kārtībā tādā secībā, kādā tos pieņēmušas komisijas vai kādā tie iesniegti saskaņā ar Reglamentu, ievērojot darba kārtības punktu atbilstību izskatāmo dokumentu saturam. |
| --- | --- |

3.

Parasti atzinumu, ziņojumu un rezolūciju projektus ieraksta darba kārtībā tādā secībā, kādā tos pieņēmušas komisijas vai kādā tie iesniegti saskaņā ar Reglamentu, ievērojot darba kārtības punktu atbilstību izskatāmo dokumentu saturam.

| 4. | Dažos pamatotos izņēmuma gadījumos, kad nav iespējams ievērot 2. punktā noteikto termiņu, priekšsēdētājs var iekļaut darba kārtības projektā dokumentu, par kuru jāpieņem lēmums, ar nosacījumu, ka attiecīgā dokumenta teksts ir nodots locekļiem un aizvietotājiem viņu oficiālajā valodā vismaz vienu nedēļu pirms plenārsesijas atklāšanas. Uz dokumenta, par kuru jāpieņem lēmums, titullapas ir jānorāda šīs procedūras izmantošanas iemesls. |
| --- | --- |

4.

Dažos pamatotos izņēmuma gadījumos, kad nav iespējams ievērot 2. punktā noteikto termiņu, priekšsēdētājs var iekļaut darba kārtības projektā dokumentu, par kuru jāpieņem lēmums, ar nosacījumu, ka attiecīgā dokumenta teksts ir nodots locekļiem un aizvietotājiem viņu oficiālajā valodā vismaz vienu nedēļu pirms plenārsesijas atklāšanas. Uz dokumenta, par kuru jāpieņem lēmums, titullapas ir jānorāda šīs procedūras izmantošanas iemesls.

| 5. | Izmaiņas darba kārtības projektā rakstiski jāiesniedz ģenerālsekretāram ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas. |
| --- | --- |

5.

Izmaiņas darba kārtības projektā rakstiski jāiesniedz ģenerālsekretāram ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas.

| 6. | Sēdē, kas notiek pirms plenārsesijas atklāšanas, Birojs apstiprina galīgo darba kārtības projektu. Šīs sēdes laikā Birojs ar divu trešdaļu nodoto balsu vairākumu var iekļaut darba kārtībā steidzamus vai aktuālus jautājumus, kuru izskatīšana nav atliekama uz nākamo plenārsesiju. |
| --- | --- |

6.

Sēdē, kas notiek pirms plenārsesijas atklāšanas, Birojs apstiprina galīgo darba kārtības projektu. Šīs sēdes laikā Birojs ar divu trešdaļu nodoto balsu vairākumu var iekļaut darba kārtībā steidzamus vai aktuālus jautājumus, kuru izskatīšana nav atliekama uz nākamo plenārsesiju.

| 7. | Pēc priekšsēdētāja, politiskās grupas vai 32 locekļu ierosinājuma Birojs vai pilnsapulce ir tiesīga pieņemt šādus lēmumus:






  — | pārcelt dokumenta, par kuru jāpieņem lēmums, izskatīšanu uz kādu no nākamajām plenārsesijām,
  vai |
| --- | --- | --- |

7.

Pēc priekšsēdētāja, politiskās grupas vai 32 locekļu ierosinājuma Birojs vai pilnsapulce ir tiesīga pieņemt šādus lēmumus:

—

pārcelt dokumenta, par kuru jāpieņem lēmums, izskatīšanu uz kādu no nākamajām plenārsesijām,

vai

| — | nosūtīt atpakaļ attiecīgajai komisijai otrreizējai pārskatīšanai dokumentu, par kuru jāpieņem lēmums. |
| --- | --- |

—

nosūtīt atpakaļ attiecīgajai komisijai otrreizējai pārskatīšanai dokumentu, par kuru jāpieņem lēmums.

Šis nosacījums neattiecas uz dokumentiem, par kuriem jāpieņem lēmums un kuru pieņemšanu nevar atlikt Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteiktā termiņa dēļ.

Dokumentam, par kuru jāpieņem lēmums un kura izskatīšana pārcelta uz nākamo plenārsesiju, pievieno visus noteiktajā kārtībā iesniegtos grozījumus.

Ja dokumentu nosūta atpakaļ komisijai, par to iesniegtie grozījumi zaudē spēku, un ziņotājs izvērtē, vai, ņemot vērā grozījumu saturu, viņam ir:

| — | jāievieš izmaiņas sākotnējā dokumenta tekstā, ievērojot noteikto termiņu,
  un/vai |
| --- | --- |

—

jāievieš izmaiņas sākotnējā dokumenta tekstā, ievērojot noteikto termiņu,

un/vai

| — | jāiesniedz grozījumi saskaņā ar komisijā noteikto grozījumu iesniegšanas kārtību. |
| --- | --- |

—

jāiesniedz grozījumi saskaņā ar komisijā noteikto grozījumu iesniegšanas kārtību.

Dokumentu iekļauj komisijas sanāksmes darba kārtībā lēmuma pieņemšanai.

16. pants –   Plenārsesijas atklāšana

Priekšsēdētājs atklāj plenārsesiju un nodod apstiprināšanai darba kārtības galīgo projektu.

17. pants –   Publiskums, ar Komiteju nesaistītas augstas amatpersonas un uzaicinātās personas, aktualitāšu stunda

| 1. | Plenārsesijas sēdes ir atklātas, ja vien pilnsapulce nelemj citādi par visu sesiju kopumā vai par kādu konkrētu darba kārtības punktu. |
| --- | --- |

1.

Plenārsesijas sēdes ir atklātas, ja vien pilnsapulce nelemj citādi par visu sesiju kopumā vai par kādu konkrētu darba kārtības punktu.

| 2. | Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvji var piedalīties plenārsesijās. Viņus var uzaicināt uzstāties. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvji var piedalīties plenārsesijās. Viņus var uzaicināt uzstāties.

| 3. | Pēc paša iniciatīvas vai pēc Biroja lūguma priekšsēdētājs var uzaicināt ar Komiteju nesaistītas amatpersonas piedalīties plenārsesijā un uzstāties tajā. Pēc uzstāšanās var sekot vispārējas debates, kurām piemēro vispārējos noteikumus par uzstāšanās laiku. |
| --- | --- |

3.

Pēc paša iniciatīvas vai pēc Biroja lūguma priekšsēdētājs var uzaicināt ar Komiteju nesaistītas amatpersonas piedalīties plenārsesijā un uzstāties tajā. Pēc uzstāšanās var sekot vispārējas debates, kurām piemēro vispārējos noteikumus par uzstāšanās laiku.

| 4. | Saskaņā ar 15. panta 1. un 6. punktu Birojs var ierosināt pilnsapulcei uzsākt vispārējas debates par aktuāliem politiskiem jautājumiem, kas skar reģionālās un vietējās pašvaldības (“aktualitāšu stunda”). Tām piemēro vispārējos noteikumus par uzstāšanās laiku. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar 15. panta 1. un 6. punktu Birojs var ierosināt pilnsapulcei uzsākt vispārējas debates par aktuāliem politiskiem jautājumiem, kas skar reģionālās un vietējās pašvaldības (“aktualitāšu stunda”). Tām piemēro vispārējos noteikumus par uzstāšanās laiku.

18. pants –   Uzstāšanās laiks

| 1. | Plenārsesijas sākumā pilnsapulce pēc Biroja ierosinājuma nosaka uzstāšanās laiku, kas paredzēts katram darba kārtības punktam. Plenārsesijas laikā priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc kāda locekļa lūguma var pieņemt lēmumu par uzstāšanās laika ierobežošanu. |
| --- | --- |

1.

Plenārsesijas sākumā pilnsapulce pēc Biroja ierosinājuma nosaka uzstāšanās laiku, kas paredzēts katram darba kārtības punktam. Plenārsesijas laikā priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc kāda locekļa lūguma var pieņemt lēmumu par uzstāšanās laika ierobežošanu.

| 2. | Pēc Biroja ierosinājuma priekšsēdētājs var ierosināt pilnsapulcei, apspriežot vispārīgus jautājumus vai konkrētus tematus, sadalīt uzstāšanās laiku starp politiskajām grupām un valstu delegācijām. |
| --- | --- |

2.

Pēc Biroja ierosinājuma priekšsēdētājs var ierosināt pilnsapulcei, apspriežot vispārīgus jautājumus vai konkrētus tematus, sadalīt uzstāšanās laiku starp politiskajām grupām un valstu delegācijām.

| 3. | Parasti uzstāšanās laiks ir ierobežots līdz vienai minūtei piezīmēm par protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, ierosinājumiem grozīt galīgo darba kārtības projektu vai darba kārtību. |
| --- | --- |

3.

Parasti uzstāšanās laiks ir ierobežots līdz vienai minūtei piezīmēm par protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, ierosinājumiem grozīt galīgo darba kārtības projektu vai darba kārtību.

| 4. | Ja runātājs pārsniedz viņam atvēlēto uzstāšanās laiku, priekšsēdētājs pēc brīdinājuma var pārtraukt viņa uzstāšanos. |
| --- | --- |

4.

Ja runātājs pārsniedz viņam atvēlēto uzstāšanās laiku, priekšsēdētājs pēc brīdinājuma var pārtraukt viņa uzstāšanos.

| 5. | Loceklis var iesniegt pieprasījumu slēgt debates, un priekšsēdētājs nodot to balsošanai. |
| --- | --- |

5.

Loceklis var iesniegt pieprasījumu slēgt debates, un priekšsēdētājs nodot to balsošanai.

19. pants –   Referentu saraksts

| 1. | Locekļi, kuri lūdz vārdu, tiek ierakstīti referentu sarakstā saņemto pieprasījumu secībā. Priekšsēdētājs dod vārdu, pamatojoties uz šo sarakstu. Viņš raugās, lai iespēju robežās tiktu uzklausīti referenti, kas pārstāv dažādas politiskās tendences un dažādu valstu delegācijas. |
| --- | --- |

1.

Locekļi, kuri lūdz vārdu, tiek ierakstīti referentu sarakstā saņemto pieprasījumu secībā. Priekšsēdētājs dod vārdu, pamatojoties uz šo sarakstu. Viņš raugās, lai iespēju robežās tiktu uzklausīti referenti, kas pārstāv dažādas politiskās tendences un dažādu valstu delegācijas.

| 2. | Pēc viņu pieprasījuma kompetentās komisijas ziņotājam, kā arī politisko grupu un valstu delegāciju pārstāvjiem, ja viņi vēlas uzstāties savas grupas vai delegācijas vārdā, var dot iespēju uzstāties pirmajiem. |
| --- | --- |

2.

Pēc viņu pieprasījuma kompetentās komisijas ziņotājam, kā arī politisko grupu un valstu delegāciju pārstāvjiem, ja viņi vēlas uzstāties savas grupas vai delegācijas vārdā, var dot iespēju uzstāties pirmajiem.

| 3. | Bez priekšsēdētāja piekrišanas neviens nedrīkst uzstāties vairāk nekā divas reizes par vienu un to pašu tematu. Tomēr attiecīgo komisiju priekšsēdētāji un ziņotāji tiek uzklausīti pēc viņu pieprasījuma, un uzstāšanās laiku nosaka priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

3.

Bez priekšsēdētāja piekrišanas neviens nedrīkst uzstāties vairāk nekā divas reizes par vienu un to pašu tematu. Tomēr attiecīgo komisiju priekšsēdētāji un ziņotāji tiek uzklausīti pēc viņu pieprasījuma, un uzstāšanās laiku nosaka priekšsēdētājs.

20. pants –   Priekšlikumi attiecībā uz procedūru

| 1. | Loceklim, kas vēlas iesniegt priekšlikumu attiecībā uz procedūru vai vērst priekšsēdētāja uzmanību Reglamenta neievērošanai, ir jādod iespēja uzstāties. Priekšlikumam jābūt saistītam ar apspriežamo punktu vai darba kārtību. |
| --- | --- |

1.

Loceklim, kas vēlas iesniegt priekšlikumu attiecībā uz procedūru vai vērst priekšsēdētāja uzmanību Reglamenta neievērošanai, ir jādod iespēja uzstāties. Priekšlikumam jābūt saistītam ar apspriežamo punktu vai darba kārtību.

| 2. | Pieprasījumi par uzstāšanos saistībā ar priekšlikumiem attiecībā uz procedūru tiek izskatīti prioritārā kārtībā. |
| --- | --- |

2.

Pieprasījumi par uzstāšanos saistībā ar priekšlikumiem attiecībā uz procedūru tiek izskatīti prioritārā kārtībā.

| 3. | Priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu par priekšlikumu attiecībā uz procedūru, ievērojot Reglamenta noteikumus. Priekšsēdētājs paziņo savu lēmumu un par to netiek balsots. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu par priekšlikumu attiecībā uz procedūru, ievērojot Reglamenta noteikumus. Priekšsēdētājs paziņo savu lēmumu un par to netiek balsots.

21. pants –   Kvorums

| 1. | Pilnsapulces kvorums ir sasniegts, ja tajā piedalās vairāk nekā puse tās locekļu. Kvorumu pārbauda, ja to pieprasa vismaz viens loceklis un ja par prasību pārbaudīt kvorumu ir nobalsojuši vismaz piecpadsmit locekļi. Ja kvoruma pārbaudi nepieprasa, balsojums ir spēkā neatkarīgi no klātesošo skaita. Pirms kvoruma pārbaudes priekšsēdētājs var lemt par sēdes pārtraukšanu ne ilgāk kā uz desmit minūtēm. Locekļus, kas ir prasījuši šo pārbaudi, skaitīšanas nolūkā uzskata par klātesošiem, pat ja viņi vairs neatrodas telpā. Ja klātesošo locekļu skaits ir mazāks par piecpadsmit, priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu, ka kvorums nav sasniegts. |
| --- | --- |

1.

Pilnsapulces kvorums ir sasniegts, ja tajā piedalās vairāk nekā puse tās locekļu. Kvorumu pārbauda, ja to pieprasa vismaz viens loceklis un ja par prasību pārbaudīt kvorumu ir nobalsojuši vismaz piecpadsmit locekļi. Ja kvoruma pārbaudi nepieprasa, balsojums ir spēkā neatkarīgi no klātesošo skaita. Pirms kvoruma pārbaudes priekšsēdētājs var lemt par sēdes pārtraukšanu ne ilgāk kā uz desmit minūtēm. Locekļus, kas ir prasījuši šo pārbaudi, skaitīšanas nolūkā uzskata par klātesošiem, pat ja viņi vairs neatrodas telpā. Ja klātesošo locekļu skaits ir mazāks par piecpadsmit, priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu, ka kvorums nav sasniegts.

| 2. | Ja kvorums nav sasniegts, visus darba kārtības punktus, par kuriem jābalso, pārceļ uz nākamo sēdes dienu, kad pilnsapulce neatkarīgi no klātesošo locekļu skaita var nobalsot par tiem punktiem, kuru izskatīšana tika pārcelta. |
| --- | --- |

2.

Ja kvorums nav sasniegts, visus darba kārtības punktus, par kuriem jābalso, pārceļ uz nākamo sēdes dienu, kad pilnsapulce neatkarīgi no klātesošo locekļu skaita var nobalsot par tiem punktiem, kuru izskatīšana tika pārcelta.

22. pants –   Balsošana

| 1. | Pilnsapulce lēmumu pieņem ar balsu vairākumu, ja vien Reglamentā nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

1.

Pilnsapulce lēmumu pieņem ar balsu vairākumu, ja vien Reglamentā nav noteikts citādi.

| 2. | Derīgs balsojums ir “par”, “pret” un “atturos”. Balsu vairākumu aprēķina, ņemot vērā tikai balsis “par” un “pret”. Ja balsu skaits ir vienāds, uzskata, ka balsošanai iesniegtais dokuments vai priekšlikums ir noraidīts. |
| --- | --- |

2.

Derīgs balsojums ir “par”, “pret” un “atturos”. Balsu vairākumu aprēķina, ņemot vērā tikai balsis “par” un “pret”. Ja balsu skaits ir vienāds, uzskata, ka balsošanai iesniegtais dokuments vai priekšlikums ir noraidīts.

| 3. | Ja balsu skatīšanas rezultāts tiek apšaubīts, par atkārtotu balsošanu var lemt priekšsēdētājs vai pieprasīt jebkurš loceklis ar nosacījumu, ka vismaz piecpadsmit locekļu nobalso par atkārtotu balsošanu. |
| --- | --- |

3.

Ja balsu skatīšanas rezultāts tiek apšaubīts, par atkārtotu balsošanu var lemt priekšsēdētājs vai pieprasīt jebkurš loceklis ar nosacījumu, ka vismaz piecpadsmit locekļu nobalso par atkārtotu balsošanu.

| 4. | Pēc priekšsēdētāja, kādas politiskās grupas vai 32 locekļu ierosinājuma, kas iesniegts pirms galīgas darba kārtības apstiprināšanas, pilnsapulce par vienu vai vairākiem darba kārtības punktiem var nolemt veikt balsošanu pēc saraksta, atspoguļojot to plenārsesijas protokolā. Ja vien pilnsapulce nav nolēmusi citādi, balsošana pēc saraksta neattiecas uz balsošanu par grozījumiem. |
| --- | --- |

4.

Pēc priekšsēdētāja, kādas politiskās grupas vai 32 locekļu ierosinājuma, kas iesniegts pirms galīgas darba kārtības apstiprināšanas, pilnsapulce par vienu vai vairākiem darba kārtības punktiem var nolemt veikt balsošanu pēc saraksta, atspoguļojot to plenārsesijas protokolā. Ja vien pilnsapulce nav nolēmusi citādi, balsošana pēc saraksta neattiecas uz balsošanu par grozījumiem.

| 5. | Ja balsojums attiecas uz personām, pēc priekšsēdētaja, kādas politiskās grupas vai 32 locekļu ierosinājuma var pieņemt lēmumu par aizklātu balsojumu. |
| --- | --- |

5.

Ja balsojums attiecas uz personām, pēc priekšsēdētaja, kādas politiskās grupas vai 32 locekļu ierosinājuma var pieņemt lēmumu par aizklātu balsojumu.

| 6. | Priekšsēdētājs jebkurā brīdī var lemt, ka balsošana notiek, izmantojot elektronisko balsošanas sistēmu. |
| --- | --- |

6.

Priekšsēdētājs jebkurā brīdī var lemt, ka balsošana notiek, izmantojot elektronisko balsošanas sistēmu.

23. pants –   Grozījumu iesniegšana

| 1. | Vienīgi locekļi un viņu pilnvarotie aizvietotāji, ievērojot grozījumu iesniegšanas kārtību, var iesniegt grozījumus dokumentiem, par kuriem jāpieņem lēmums, un attiecībā uz savu ziņojumu to var darīt arī ziņotājs, kas nav pilnvarots aizvietotājs.
  Grozījumus plenārsesijā ir tiesīgs iesniegt vai nu loceklis, vai viņa pilnvarots aizvietotājs. Grozījumi, ko noteiktajā kārtībā pirms savu pilnvaru zaudēšanas vai deleģēto balsstiesību saņemšanas vai zaudēšanas iesniedzis Komitejas loceklis vai viņa aizvietotājs, paliek spēkā. |
| --- | --- |

1.

Vienīgi locekļi un viņu pilnvarotie aizvietotāji, ievērojot grozījumu iesniegšanas kārtību, var iesniegt grozījumus dokumentiem, par kuriem jāpieņem lēmums, un attiecībā uz savu ziņojumu to var darīt arī ziņotājs, kas nav pilnvarots aizvietotājs.

Grozījumus plenārsesijā ir tiesīgs iesniegt vai nu loceklis, vai viņa pilnvarots aizvietotājs. Grozījumi, ko noteiktajā kārtībā pirms savu pilnvaru zaudēšanas vai deleģēto balsstiesību saņemšanas vai zaudēšanas iesniedzis Komitejas loceklis vai viņa aizvietotājs, paliek spēkā.

| 2. | Neierobežojot 26. panta 1. punkta noteikumu piemērošanu, grozījumi dokumentiem, par kuriem jāpieņem lēmums, jāiesniedz vai nu vienai politiskai grupai, vai vismaz sešiem locekļiem vai viņu pilnvarotiem aizvietotājiem, norādot viņu vārdus. Valstu delegācijas, kurās ir mazāk par sešiem locekļiem, var iesniegt grozījumus, ja tos iesnieguši visi delegācijas locekļi vai viņu pilnvaroti aizvietotāji, norādot viņu vārdus. |
| --- | --- |

2.

Neierobežojot 26. panta 1. punkta noteikumu piemērošanu, grozījumi dokumentiem, par kuriem jāpieņem lēmums, jāiesniedz vai nu vienai politiskai grupai, vai vismaz sešiem locekļiem vai viņu pilnvarotiem aizvietotājiem, norādot viņu vārdus. Valstu delegācijas, kurās ir mazāk par sešiem locekļiem, var iesniegt grozījumus, ja tos iesnieguši visi delegācijas locekļi vai viņu pilnvaroti aizvietotāji, norādot viņu vārdus.

| 3. | Grozījumi jāiesniedz ģenerālsekretāram deviņas darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas. Grozījumiem jābūt pieejamiem elektroniski, tiklīdz tie ir iztulkoti un ne vēlāk kā četras darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas.
  Grozījumus prioritārā kārtā iztulko un iesniedz ziņotājam, lai viņš varētu iesniegt savus grozījumus ģenerālsekretariātam ne vēlāk kā divas darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas. Ziņotāja iesniegtajiem grozījumiem jābūt saistītiem ar vienu vai vairākiem 1. rindkopā minētajiem grozījumiem. Ar ziņotāja iesniegtajiem grozījumiem var iepazīties tikai pēc plenārsesijas atklāšanas.
  Gadījumos, kad piemēro 15. panta 4. punktu, priekšsēdētājs var lemt pārcelt grozījumu iesniegšanas beigu termiņu līdz trim darba dienām pirms plenārsesijas atklāšanas. Šie termiņi neattiecas uz grozījumiem saistībā ar steidzamiem jautājumiem atbilstoši 15. panta 6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

Grozījumi jāiesniedz ģenerālsekretāram deviņas darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas. Grozījumiem jābūt pieejamiem elektroniski, tiklīdz tie ir iztulkoti un ne vēlāk kā četras darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas.

Grozījumus prioritārā kārtā iztulko un iesniedz ziņotājam, lai viņš varētu iesniegt savus grozījumus ģenerālsekretariātam ne vēlāk kā divas darba dienas pirms plenārsesijas atklāšanas. Ziņotāja iesniegtajiem grozījumiem jābūt saistītiem ar vienu vai vairākiem 1. rindkopā minētajiem grozījumiem. Ar ziņotāja iesniegtajiem grozījumiem var iepazīties tikai pēc plenārsesijas atklāšanas.

Gadījumos, kad piemēro 15. panta 4. punktu, priekšsēdētājs var lemt pārcelt grozījumu iesniegšanas beigu termiņu līdz trim darba dienām pirms plenārsesijas atklāšanas. Šie termiņi neattiecas uz grozījumiem saistībā ar steidzamiem jautājumiem atbilstoši 15. panta 6. punkta noteikumiem.

| 4. | Visus grozījumus locekļiem nodod pirms plenārsesijas. |
| --- | --- |

4.

Visus grozījumus locekļiem nodod pirms plenārsesijas.

24. pants –   Grozījumu izskatīšana

| 1. | Ja attiecībā uz kādu dokumenta, par kuru jāpieņem lēmums, daļu iesniegts viens vai vairāki grozījumi, priekšsēdētājs, ziņotājs vai grozījumu autori izņēmuma kārtā debašu laikā var ierosināt kompromisa grozījumus. Iespēju robežās kompromisa grozījuma teksts pirms attiecīgā jautājuma apspriešanas rakstiski jāiesniedz priekšsēdētājam un ģenerālsekretariātam. |
| --- | --- |

1.

Ja attiecībā uz kādu dokumenta, par kuru jāpieņem lēmums, daļu iesniegts viens vai vairāki grozījumi, priekšsēdētājs, ziņotājs vai grozījumu autori izņēmuma kārtā debašu laikā var ierosināt kompromisa grozījumus. Iespēju robežās kompromisa grozījuma teksts pirms attiecīgā jautājuma apspriešanas rakstiski jāiesniedz priekšsēdētājam un ģenerālsekretariātam.

| 2. | Par grozījumiem balso dokumenta punktu secībā un šādā prioritārā kārtībā:






  — | ziņotāja iesniegtie grozījumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Par grozījumiem balso dokumenta punktu secībā un šādā prioritārā kārtībā:

—

ziņotāja iesniegtie grozījumi,

| — | kompromisa grozījumi, ja vien kāds no sākotnējo grozījumu autoriem neiebilst, |
| --- | --- |

—

kompromisa grozījumi, ja vien kāds no sākotnējo grozījumu autoriem neiebilst,

| — | pārējie grozījumi. |
| --- | --- |

—

pārējie grozījumi.

Pieņemot kompromisa grozījumus un ziņotāja iesniegtos grozījumus, sākotnējie grozījumi vairs nav spēkā.

Priekšsēdētājs var pieprasīt balsojumu kopumā par grozījumiem ar līdzīgu saturu vai mērķiem.

| 3. | No grozījumiem, kas iesniegti par ziņotāja sagatavoto atzinuma projektu vai ziņojumu, ziņotājs var iesniegt grozījumu sarakstu, kurus viņš iesaka pieņemt. Ja ir sagatavots balsošanas ieteikums, priekšsēdētājs var ierosināt balsošanu par visiem tajā iekļautajiem grozījumiem kopumā. Jebkurš loceklis var apstrīdēt balsošanas ieteikumu; šādā gadījumā loceklim jānorāda, par kuriem grozījumiem jābalso atsevišķi. |
| --- | --- |

3.

No grozījumiem, kas iesniegti par ziņotāja sagatavoto atzinuma projektu vai ziņojumu, ziņotājs var iesniegt grozījumu sarakstu, kurus viņš iesaka pieņemt. Ja ir sagatavots balsošanas ieteikums, priekšsēdētājs var ierosināt balsošanu par visiem tajā iekļautajiem grozījumiem kopumā. Jebkurš loceklis var apstrīdēt balsošanas ieteikumu; šādā gadījumā loceklim jānorāda, par kuriem grozījumiem jābalso atsevišķi.

| 4. | Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, kuru tie groza, un par tiem balso vispirms. |
| --- | --- |

4.

Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, kuru tie groza, un par tiem balso vispirms.

| 5. | Gadījumā, ja divi vai vairāki grozījumi attiecas uz vienu teksta daļu un savstarpēji izslēdz viens otru, tad prioritārs ir grozījums, kas visvairāk atšķiras no oriģinālteksta, un par to balso vispirms.
  Pirms balsošanas priekšsēdētājs paziņo, vai kāda grozījuma pieņemšanas rezultātā viens vai vairāki grozījumi tiek atcelti vai nu tādēļ, ka par vienu un to pašu teksta daļu iesniegtie grozījumi savstarpēji izslēdz viens otru vai arī tādēļ, ka tie rada pretrunu. Atcelto grozījumu nenodod balsošanai, ja vien tā autori atcelšanu neapstrīd un ja pilnsapulce piekrīt grozījumu nodot balsošanai. |
| --- | --- |

5.

Gadījumā, ja divi vai vairāki grozījumi attiecas uz vienu teksta daļu un savstarpēji izslēdz viens otru, tad prioritārs ir grozījums, kas visvairāk atšķiras no oriģinālteksta, un par to balso vispirms.

Pirms balsošanas priekšsēdētājs paziņo, vai kāda grozījuma pieņemšanas rezultātā viens vai vairāki grozījumi tiek atcelti vai nu tādēļ, ka par vienu un to pašu teksta daļu iesniegtie grozījumi savstarpēji izslēdz viens otru vai arī tādēļ, ka tie rada pretrunu. Atcelto grozījumu nenodod balsošanai, ja vien tā autori atcelšanu neapstrīd un ja pilnsapulce piekrīt grozījumu nodot balsošanai.

| 6. | Galīgais balsojums tiek veikts par tekstu kopumā, neraugoties uz to, vai tas ir grozīts vai nē. Atzinums, kas neiegūst balsu vairākumu, tiek nosūtīts atpakaļ kompetentajai komisijai vai zaudē spēku. |
| --- | --- |

6.

Galīgais balsojums tiek veikts par tekstu kopumā, neraugoties uz to, vai tas ir grozīts vai nē. Atzinums, kas neiegūst balsu vairākumu, tiek nosūtīts atpakaļ kompetentajai komisijai vai zaudē spēku.

25. pants –   Atzinumu un ziņojumu steidzama izskatīšana

Steidzamos gadījumos, kad Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteikto termiņu nav iespējams ievērot, izmantojot parasto kārtību, un ja kompetentā komisija ir vienprātīgi pieņēmusi atzinuma vai ziņojuma projektu, priekšsēdētājs to nosūta Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam informācijai. Atzinuma vai ziņojuma projektu iesniedz nākamajā plenārsesijā, lai to pieņemtu bez grozījumiem. Visos dokumentos, kas attiecas uz minēto atzinumu vai ziņojumu, jānorāda, ka to izskata steidzamā kārtā.

26. pants –   Vienkāršota procedūra

| 1. | Atzinumu vai ziņojumu projektus, kas (atbildīgajā) komisijā pieņemti ar vienprātīgu lēmumu, iesniedz pilnsapulcei apstiprināšanai bez izmaiņām, ja vien saskaņā ar 23. panta 3. punkta pirmo teikumu vismaz trīsdesmit divi locekļi vai viņu pilnvaroti aizvietotāji, vai politiskā grupa nav iesniegusi grozījumus par tiem. Šādā gadījumā pilnsapulce attiecīgo grozījumu izskata. Ar atzinuma vai ziņojuma projektu plenārsesijā iepazīstina ziņotājs, un par to var noturēt debates. To nosūta locekļiem vienlaicīgi ar darba kārtības projektu. |
| --- | --- |

1.

Atzinumu vai ziņojumu projektus, kas (atbildīgajā) komisijā pieņemti ar vienprātīgu lēmumu, iesniedz pilnsapulcei apstiprināšanai bez izmaiņām, ja vien saskaņā ar 23. panta 3. punkta pirmo teikumu vismaz trīsdesmit divi locekļi vai viņu pilnvaroti aizvietotāji, vai politiskā grupa nav iesniegusi grozījumus par tiem. Šādā gadījumā pilnsapulce attiecīgo grozījumu izskata. Ar atzinuma vai ziņojuma projektu plenārsesijā iepazīstina ziņotājs, un par to var noturēt debates. To nosūta locekļiem vienlaicīgi ar darba kārtības projektu.

| 2. | Ja (atbildīgā) komisija, kurai uzticēts izskatīt priekšlikumu, uzskata, ka Komitejai nav iemesla izteikt piezīmes vai ierosināt grozījumus, tā var ierosināt neizvirzīt nekādus iebildumus. Priekšlikumu iesniedz pilnsapulcē pieņemšanai bez debatēm. |
| --- | --- |

2.

Ja (atbildīgā) komisija, kurai uzticēts izskatīt priekšlikumu, uzskata, ka Komitejai nav iemesla izteikt piezīmes vai ierosināt grozījumus, tā var ierosināt neizvirzīt nekādus iebildumus. Priekšlikumu iesniedz pilnsapulcē pieņemšanai bez debatēm.

27. pants –   Plenārsesijas noslēgums

Pirms plenārsesijas noslēguma priekšsēdētājs paziņo nākamās sesijas datumu un norises vietu, kā arī jau zināmos darba kārtības punktus.

28. pants –   Simboli

| 1. | Reģionu komiteja atzīst un atbalsta šādus Eiropas Savienības simbolus:






  a) | karogu, kurā ir divpadsmit zelta zvaigžņu aplis uz zila fona; |
| --- | --- | --- |

1.

Reģionu komiteja atzīst un atbalsta šādus Eiropas Savienības simbolus:

a)

karogu, kurā ir divpadsmit zelta zvaigžņu aplis uz zila fona;

| b) | himnu, kas ir fragments no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas “Odas priekam”; |
| --- | --- |

b)

himnu, kas ir fragments no Ludviga van Bēthovena Devītās simfonijas “Odas priekam”;

| c) | moto “Vienoti dažādībā”. |
| --- | --- |

c)

moto “Vienoti dažādībā”.

| 2. | Reģionu komiteja atzīmē Eiropas dienu 9. maijā. |
| --- | --- |

2.

Reģionu komiteja atzīmē Eiropas dienu 9. maijā.

| 3. | Karogs ir pacelts visās Reģionu komitejas ēkās un oficiālu pasākumu laikā. |
| --- | --- |

3.

Karogs ir pacelts visās Reģionu komitejas ēkās un oficiālu pasākumu laikā.

| 4. | Himnu atskaņo, atklājot konstitutīvo sēdi pilnvaru termiņa sākumā, kā arī citu svinīgu sēžu gadījumos, tostarp, uzņemot valstu vai valdību vadītājus vai jaunos Komitejas locekļus pēc ES paplašināšanas. |
| --- | --- |

4.

Himnu atskaņo, atklājot konstitutīvo sēdi pilnvaru termiņa sākumā, kā arī citu svinīgu sēžu gadījumos, tostarp, uzņemot valstu vai valdību vadītājus vai jaunos Komitejas locekļus pēc ES paplašināšanas.

3.   NODAĻA

BIROJS UN PRIEKŠSĒDĒTĀJS

29. pants –   Biroja sastāvs

Biroja sastāvā ir

| a) | priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

a)

priekšsēdētājs;

| b) | priekšsēdētāja pirmais vietnieks; |
| --- | --- |

b)

priekšsēdētāja pirmais vietnieks;

| c) | pa vienam priekšsēdētāja vietniekam no katras dalībvalsts; |
| --- | --- |

c)

pa vienam priekšsēdētāja vietniekam no katras dalībvalsts;

| d) | 27 citi locekļi; |
| --- | --- |

d)

27 citi locekļi;

| e) | politisko grupu priekšsēdētāji. |
| --- | --- |

e)

politisko grupu priekšsēdētāji.

Izņemot priekšsēdētāja, priekšsēdētāja pirmā vietnieka amatu, kā arī politisko grupu priekšsēdētāju vietas, Biroja locekļu vietas starp valstu delegācijām sadala šādi:

| — | : | pa trim vietām katrai | : | Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Polija, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | pa divām vietām katrai | : | Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Grieķija, Īrija, Lietuva, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Somija, Zviedrija, |
| — | : | pa vienai vietai katrai | : | Kipra, Latvija, Luksemburga, Malta, Slovēnija. |

—

:

pa trim vietām katrai

:

Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Polija, Apvienotā Karaliste,

—

:

pa divām vietām katrai

:

Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Grieķija, Īrija, Lietuva, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Somija, Zviedrija,

—

:

pa vienai vietai katrai

:

Kipra, Latvija, Luksemburga, Malta, Slovēnija.

30. pants –   Biroja locekļu aizstāšana

| 1. | Katras valsts delegācija no tās locekļu vidus kā ad personam pārstāvi ieceļ Biroja locekli vai aizvietotāju, izņemot priekšsēdētāju un priekšsēdētāja pirmo vietnieku. |
| --- | --- |

1.

Katras valsts delegācija no tās locekļu vidus kā ad personam pārstāvi ieceļ Biroja locekli vai aizvietotāju, izņemot priekšsēdētāju un priekšsēdētāja pirmo vietnieku.

| 2. | Katra politiskā grupa no tās locekļu vidus ieceļ sava priekšsēdētāja ad personam pārstāvi – citu locekli vai aizvietotāju. |
| --- | --- |

2.

Katra politiskā grupa no tās locekļu vidus ieceļ sava priekšsēdētāja ad personam pārstāvi – citu locekli vai aizvietotāju.

| 3. | Ad personam pārstāvim ir tiesības piedalīties sanāksmēs, uzstāties un balsot tajās vienīgi tad, ja viņš pārstāv attiecīgo Biroja locekli. Pirms attiecīgās sēdes par balsstiesību deleģēšanu ir rakstveidā jāinformē ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

3.

Ad personam pārstāvim ir tiesības piedalīties sanāksmēs, uzstāties un balsot tajās vienīgi tad, ja viņš pārstāv attiecīgo Biroja locekli. Pirms attiecīgās sēdes par balsstiesību deleģēšanu ir rakstveidā jāinformē ģenerālsekretārs.

31. pants –   Ievēlēšanas kārtība

| 1. | Pilnsapulce Biroju ievēl uz divarpus gadiem. |
| --- | --- |

1.

Pilnsapulce Biroju ievēl uz divarpus gadiem.

| 2. | Vēlēšanas noris pagaidu priekšsēdētāja vadībā saskaņā ar 11. un 12. pantā noteikto kārtību. Visas kandidatūras rakstiski jāiesniedz ģenerālsekretāram ne vēlāk kā vienu stundu pirms plenārsesijas sākuma. Vēlēšanas notiek tikai tad, ja plenārsesijā piedalās vismaz divas trešdaļas locekļu. |
| --- | --- |

2.

Vēlēšanas noris pagaidu priekšsēdētāja vadībā saskaņā ar 11. un 12. pantā noteikto kārtību. Visas kandidatūras rakstiski jāiesniedz ģenerālsekretāram ne vēlāk kā vienu stundu pirms plenārsesijas sākuma. Vēlēšanas notiek tikai tad, ja plenārsesijā piedalās vismaz divas trešdaļas locekļu.

32. pants –   Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšana

| 1. | Pirms vēlēšanām priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka amatu kandidāti var vērsties pie pilnsapulces ar īsu uzrunu. Kandidātu uzstāšanās ilgums ir vienāds, un to nosaka pagaidu priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

1.

Pirms vēlēšanām priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka amatu kandidāti var vērsties pie pilnsapulces ar īsu uzrunu. Kandidātu uzstāšanās ilgums ir vienāds, un to nosaka pagaidu priekšsēdētājs.

| 2. | Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka vēlēšanas notiek atsevišķi. Viņus ievēl ar nodoto balsu vairākumu. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka vēlēšanas notiek atsevišķi. Viņus ievēl ar nodoto balsu vairākumu.

| 3. | Derīgs balsojums ir “par” un “atturos”. Lai aprēķinātu, vai sasniegts balsu vairākums, skaita vienīgi balsis “par”. |
| --- | --- |

3.

Derīgs balsojums ir “par” un “atturos”. Lai aprēķinātu, vai sasniegts balsu vairākums, skaita vienīgi balsis “par”.

| 4. | Ja neviens kandidāts pirmajā vēlēšanu kārtā nesaņem balsu vairākumu, veic otrreizēju balsošanu, kurā ievēl kandidātu, kas saņem visvairāk balsu. Ja nodoto balsu skaits ir vienāds, notiek izloze. |
| --- | --- |

4.

Ja neviens kandidāts pirmajā vēlēšanu kārtā nesaņem balsu vairākumu, veic otrreizēju balsošanu, kurā ievēl kandidātu, kas saņem visvairāk balsu. Ja nodoto balsu skaits ir vienāds, notiek izloze.

33. pants –   Biroja locekļu ievēlēšana

| 1. | Var sastādīt kopīgu kandidātu sarakstu no valstu delegācijām, kas izvirza tikai vienu kandidātu uz tām paredzēto vietu Birojā. Šo sarakstu var pieņemt vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu.
  Ja kopīgais kandidātu saraksts netiek pieņemts vai ja kādas valsts kandidātu skaits pārsniedz attiecīgajai delegācijai paredzēto vietu skaitu Birojā, par katru kandidātu balso atsevišķi; šādā gadījumā saskaņā ar 31. pantu un 32. panta 2., 3. un 4. punktu piemēro noteikumus par priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšanu. |
| --- | --- |

1.

Var sastādīt kopīgu kandidātu sarakstu no valstu delegācijām, kas izvirza tikai vienu kandidātu uz tām paredzēto vietu Birojā. Šo sarakstu var pieņemt vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu.

Ja kopīgais kandidātu saraksts netiek pieņemts vai ja kādas valsts kandidātu skaits pārsniedz attiecīgajai delegācijai paredzēto vietu skaitu Birojā, par katru kandidātu balso atsevišķi; šādā gadījumā saskaņā ar 31. pantu un 32. panta 2., 3. un 4. punktu piemēro noteikumus par priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšanu.

| 2. | Lai ievēlētu Biroja locekļus – politisko grupu priekšsēdētājus, pieņemšanai pilnsapulcē tiek iesniegts saraksts, kurā norādīti uzvārdi. |
| --- | --- |

2.

Lai ievēlētu Biroja locekļus – politisko grupu priekšsēdētājus, pieņemšanai pilnsapulcē tiek iesniegts saraksts, kurā norādīti uzvārdi.

34. pants –   Aizvietotāju iecelšana

Ievēlot Biroja locekļa kandidātu, automātiski ievēl arī viņa pārstāvi ad personam.

35. pants –   Papildvēlēšanas vakantu vietu aizpildīšanai Birojā

Gadījumos, kad Biroja loceklis vai viņa pārstāvis ad personam pārtrauc savu darbību Komitejā vai atkāpjas no amata Birojā, viņu aizstāj uz atlikušo pilnvaru termiņu saskaņā ar 29. līdz 34. pantā paredzētajiem noteikumiem. Papildvēlēšanas vakantas vietas aizpildīšanai notiek plenārsesijā priekšsēdētāja vai viņa pārstāvja vadībā saskaņā ar 38. panta 3. punkta nosacījumiem.

36. pants –   Biroja pamatuzdevumi

Birojam ir šādi uzdevumi:

| a) | pilnvaru termiņa sākumā sagatavot un iesniegt pilnsapulcei politisko programmu un uzraudzīt tā izpildi. Pilnvaru termiņa beigās Birojs iesniedz pilnsapulcei ziņojumu par politiskās programmas īstenošanas rezultātiem; |
| --- | --- |

a)

pilnvaru termiņa sākumā sagatavot un iesniegt pilnsapulcei politisko programmu un uzraudzīt tā izpildi. Pilnvaru termiņa beigās Birojs iesniedz pilnsapulcei ziņojumu par politiskās programmas īstenošanas rezultātiem;

| b) | pilnsapulces un komisiju darba organizēšana un koordinēšana; |
| --- | --- |

b)

pilnsapulces un komisiju darba organizēšana un koordinēšana;

| c) | komisiju iesniegto ikgadējo darba programmu apstiprināšana; |
| --- | --- |

c)

komisiju iesniegto ikgadējo darba programmu apstiprināšana;

| d) | vispārēja atbildība par finanšu, organizatoriskām un administratīvām lietām, kas attiecas uz locekļiem un aizvietotājiem, par Komitejas un tās ģenerālsekretariāta iekšējo struktūru, tai skaitā par struktūrshēmu un Komitejas struktūrvienībām; |
| --- | --- |

d)

vispārēja atbildība par finanšu, organizatoriskām un administratīvām lietām, kas attiecas uz locekļiem un aizvietotājiem, par Komitejas un tās ģenerālsekretariāta iekšējo struktūru, tai skaitā par struktūrshēmu un Komitejas struktūrvienībām;

| e) | pilnvaras:






  — | izveidot darba grupas, kuru sastāvā ir Biroja locekļi vai citi Komitejas locekļi, kas to konsultē īpašos jautājumos; minēto darba grupu sastāvā var būt ne vairāk kā astoņi locekļi, |
| --- | --- | --- |

e)

pilnvaras:

—

izveidot darba grupas, kuru sastāvā ir Biroja locekļi vai citi Komitejas locekļi, kas to konsultē īpašos jautājumos; minēto darba grupu sastāvā var būt ne vairāk kā astoņi locekļi,

| — | uzaicināt piedalīties sēdēs citus Komitejas locekļus, pamatojoties uz viņu kompetenci attiecīgajā jautājumā vai ieņemamo amatu, kā arī ar Komiteju nesaistītas personas; |
| --- | --- |

—

uzaicināt piedalīties sēdēs citus Komitejas locekļus, pamatojoties uz viņu kompetenci attiecīgajā jautājumā vai ieņemamo amatu, kā arī ar Komiteju nesaistītas personas;

| f) | ģenerālsekretāra un citu 69. pantā uzskaitīto ierēdņu un darbinieku pieņemšana darbā; |
| --- | --- |

f)

ģenerālsekretāra un citu 69. pantā uzskaitīto ierēdņu un darbinieku pieņemšana darbā;

| g) | Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projekta iesniegšana pilnsapulcei atbilstoši 72. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

g)

Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projekta iesniegšana pilnsapulcei atbilstoši 72. panta noteikumiem;

| h) | atļauju piešķiršana izbraukuma sanāksmju rīkošanai; |
| --- | --- |

h)

atļauju piešķiršana izbraukuma sanāksmju rīkošanai;

| i) | lēmumu pieņemšana attiecībā uz darba grupu, kopā ar kandidātvalstīm veidoto apvienoto konsultatīvo komiteju, citu politisku organizāciju, kuru darbā piedalās Komitejas locekļi, sastāvu un darbības nosacījumiem; |
| --- | --- |

i)

lēmumu pieņemšana attiecībā uz darba grupu, kopā ar kandidātvalstīm veidoto apvienoto konsultatīvo komiteju, citu politisku organizāciju, kuru darbā piedalās Komitejas locekļi, sastāvu un darbības nosacījumiem;

| j) | pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 37. panta 2. punkta pirmo teikumu un pēc Komitejas priekšsēdētāja vai kompetentās komisijas ierosinājuma saskaņā ar 53. un 54. panta noteikumiem pieņemt lēmumu ar nodoto balsu vairākumu par prasības celšanu Eiropas Kopienu Tiesā, ja pilnsapulce nevar pieņemt lēmumu noteiktajā termiņā. Pēc šāda lēmuma pieņemšanas priekšsēdētājs Komitejas vārdā iesniedz prasību Tiesā un nākamajā plenārsesijā ierosina pilnsapulcei pieņemt lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 21. panta 1. punkta pirmo teikumu pilnsapulce ar 13. panta g) punktā paredzēto balsu vairākumu pieņem lēmumu necelt prasību Tiesā, priekšsēdētājs prasību atsauc. |
| --- | --- |

j)

pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 37. panta 2. punkta pirmo teikumu un pēc Komitejas priekšsēdētāja vai kompetentās komisijas ierosinājuma saskaņā ar 53. un 54. panta noteikumiem pieņemt lēmumu ar nodoto balsu vairākumu par prasības celšanu Eiropas Kopienu Tiesā, ja pilnsapulce nevar pieņemt lēmumu noteiktajā termiņā. Pēc šāda lēmuma pieņemšanas priekšsēdētājs Komitejas vārdā iesniedz prasību Tiesā un nākamajā plenārsesijā ierosina pilnsapulcei pieņemt lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 21. panta 1. punkta pirmo teikumu pilnsapulce ar 13. panta g) punktā paredzēto balsu vairākumu pieņem lēmumu necelt prasību Tiesā, priekšsēdētājs prasību atsauc.

37. pants –   Biroja sasaukšana, kvorums un lēmumu pieņemšana

| 1. | Priekšsēdētājs sasauc Biroju un nosaka sēdes datumu un darba kārtību, saskaņojot to ar priekšsēdētāja pirmo vietnieku. Biroja sēdes notiek vismaz reizi ceturksnī vai divu nedēļu laikā no brīža, kad ir saņemts rakstisks pieprasījums no vismaz vienas ceturtdaļas tā locekļu. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētājs sasauc Biroju un nosaka sēdes datumu un darba kārtību, saskaņojot to ar priekšsēdētāja pirmo vietnieku. Biroja sēdes notiek vismaz reizi ceturksnī vai divu nedēļu laikā no brīža, kad ir saņemts rakstisks pieprasījums no vismaz vienas ceturtdaļas tā locekļu.

| 2. | Biroja sēdē ir kvorums, ja piedalās vismaz puse tā locekļu. Kvorumu pārbauda, ja to pieprasa kāds no locekļiem un ja par pieprasījumu pārbaudīt kvorumu nobalsojuši vismaz seši locekļi. Ja kvoruma pārbaudi nepieprasa, visas balsis ir derīgas neatkarīgi no klātesošo skaita. Ja konstatē, ka kvoruma nav, Birojs var turpināt apspriedi, bet balsošanu pārceļ uz nākamo sēdi. |
| --- | --- |

2.

Biroja sēdē ir kvorums, ja piedalās vismaz puse tā locekļu. Kvorumu pārbauda, ja to pieprasa kāds no locekļiem un ja par pieprasījumu pārbaudīt kvorumu nobalsojuši vismaz seši locekļi. Ja kvoruma pārbaudi nepieprasa, visas balsis ir derīgas neatkarīgi no klātesošo skaita. Ja konstatē, ka kvoruma nav, Birojs var turpināt apspriedi, bet balsošanu pārceļ uz nākamo sēdi.

| 3. | Lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, ja vien Reglamentā nav noteikts citādi. Piemēro 22. panta 2. un 5. punktā paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

3.

Lēmumus pieņem ar balsu vairākumu, ja vien Reglamentā nav noteikts citādi. Piemēro 22. panta 2. un 5. punktā paredzētos noteikumus.

| 4. | Lai sagatavotu Biroja lēmumus, priekšsēdētājs dod uzdevumu ģenerālsekretāram izstrādāt dokumentus apspriešanai un ieteikumus lēmuma pieņemšanai par katru apspriežamo jautājumu; šos dokumentus pievieno darba kārtības projektam. |
| --- | --- |

4.

Lai sagatavotu Biroja lēmumus, priekšsēdētājs dod uzdevumu ģenerālsekretāram izstrādāt dokumentus apspriešanai un ieteikumus lēmuma pieņemšanai par katru apspriežamo jautājumu; šos dokumentus pievieno darba kārtības projektam.

| 5. | Minētie dokumenti pa e-pastu jānosūta locekļiem vismaz desmit dienas pirms sēdes sākuma. Grozījumi attiecībā uz Biroja dokumentiem ir jāiesniedz ģenerālsekretāram ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms Biroja sēdes, ievērojot grozījumu iesniegšanas kārtību, un grozījumiem jābūt pieejamiem elektroniski, tiklīdz tie ir iztulkoti. |
| --- | --- |

5.

Minētie dokumenti pa e-pastu jānosūta locekļiem vismaz desmit dienas pirms sēdes sākuma. Grozījumi attiecībā uz Biroja dokumentiem ir jāiesniedz ģenerālsekretāram ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms Biroja sēdes, ievērojot grozījumu iesniegšanas kārtību, un grozījumiem jābūt pieejamiem elektroniski, tiklīdz tie ir iztulkoti.

| 6. | Izņēmuma gadījumos priekšsēdētājs var izmantot rakstisku procedūru, lai pieņemtu lēmumus jautājumos, kas attiecas ne tikai uz personām. Priekšsēdētājs nosūta locekļiem lēmuma projektu un aicina viņus 5 darba dienu laikā rakstiski iesniegt viņam iespējamos iebildumus. Ja nav iebildumu, lēmums ir pieņemts. |
| --- | --- |

6.

Izņēmuma gadījumos priekšsēdētājs var izmantot rakstisku procedūru, lai pieņemtu lēmumus jautājumos, kas attiecas ne tikai uz personām. Priekšsēdētājs nosūta locekļiem lēmuma projektu un aicina viņus 5 darba dienu laikā rakstiski iesniegt viņam iespējamos iebildumus. Ja nav iebildumu, lēmums ir pieņemts.

38. pants –   Priekšsēdētājs

| 1. | Priekšsēdētājs vada Komitejas darbu. |
| --- | --- |

1.

Priekšsēdētājs vada Komitejas darbu.

| 2. | Priekšsēdētājs pārstāv Komiteju. Šīs pilnvaras viņš var deleģēt. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētājs pārstāv Komiteju. Šīs pilnvaras viņš var deleģēt.

| 3. | Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā viņu pārstāv priekšsēdētāja pirmais vietnieks; priekšsēdētāja pirmā vietnieka prombūtnes gadījumā priekšsēdētāju pārstāv viens no priekšsēdētāja vietniekiem. |
| --- | --- |

3.

Priekšsēdētāja prombūtnes gadījumā viņu pārstāv priekšsēdētāja pirmais vietnieks; priekšsēdētāja pirmā vietnieka prombūtnes gadījumā priekšsēdētāju pārstāv viens no priekšsēdētāja vietniekiem.

Atzinumi, ziņojumi un rezolūcijas. Procedūra Birojā

39. pants –   Atzinumu juridiskais pamats

Komiteja pieņem atzinumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 307. pantu:

| a) | ja Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija pieprasījusi Reģionu komitejas atzinumu līgumos paredzētos gadījumos, kā arī visos citos gadījumos, kad viena no minētajām iestādēm uzskata to par lietderīgu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

a)

ja Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija pieprasījusi Reģionu komitejas atzinumu līgumos paredzētos gadījumos, kā arī visos citos gadījumos, kad viena no minētajām iestādēm uzskata to par lietderīgu, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu sadarbību;

| b) | pēc pašas iniciatīvas, ja Komiteja to uzskata par lietderīgu; |
| --- | --- |

b)

pēc pašas iniciatīvas, ja Komiteja to uzskata par lietderīgu;

| c) | ja atzinums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu ir pieprasīts Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, un Reģionu komiteja uzskata, ka attiecīgais jautājums skar reģionālās intereses. |
| --- | --- |

c)

ja atzinums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu ir pieprasīts Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, un Reģionu komiteja uzskata, ka attiecīgais jautājums skar reģionālās intereses.

40. pants –   Atzinumi un ziņojumi. Atbildīgās komisijas iecelšana

| 1. | Ja no Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta ir saņemts atzinuma pieprasījums par tiesību aktiem, priekšsēdētājs uztic to izstrādi kompetentajai komisijai un informē par to Biroju nākamajā sēdē. |
| --- | --- |

1.

Ja no Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta ir saņemts atzinuma pieprasījums par tiesību aktiem, priekšsēdētājs uztic to izstrādi kompetentajai komisijai un informē par to Biroju nākamajā sēdē.

| 2. | Ja atzinuma vai ziņojuma temats ir vairāku komisiju kompetencē, priekšsēdētājs ieceļ vienu vadošo komisiju un vajadzības gadījumā ierosina Birojam izveidot darba grupu, kuras sastāvā būtu attiecīgo komisiju pārstāvji. |
| --- | --- |

2.

Ja atzinuma vai ziņojuma temats ir vairāku komisiju kompetencē, priekšsēdētājs ieceļ vienu vadošo komisiju un vajadzības gadījumā ierosina Birojam izveidot darba grupu, kuras sastāvā būtu attiecīgo komisiju pārstāvji.

| 3. | Komisija, kas nepiekrīt priekšsēdētāja lēmumam, kas pieņemts atbilstīgi 1. un 2. punkta noteikumiem, ar tās priekšsēdētāja starpniecību var iesniegt pieprasījumu Biroja lēmuma pieņemšanai. |
| --- | --- |

3.

Komisija, kas nepiekrīt priekšsēdētāja lēmumam, kas pieņemts atbilstīgi 1. un 2. punkta noteikumiem, ar tās priekšsēdētāja starpniecību var iesniegt pieprasījumu Biroja lēmuma pieņemšanai.

41. pants –   Galvenā ziņotāja iecelšana

| 1. | Ja komisija, kurai uzticēta atzinuma vai ziņojuma projekta izstrāde, nevar to sagatavot Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteiktajā termiņā, Birojs var ierosināt pilnsapulcei iecelt galveno ziņotāju, kura pienākums ir iesniegt atzinuma projektu vai ziņojumu tieši pilnsapulcei. |
| --- | --- |

1.

Ja komisija, kurai uzticēta atzinuma vai ziņojuma projekta izstrāde, nevar to sagatavot Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteiktajā termiņā, Birojs var ierosināt pilnsapulcei iecelt galveno ziņotāju, kura pienākums ir iesniegt atzinuma projektu vai ziņojumu tieši pilnsapulcei.

| 2. | Ja Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteiktais termiņš ir pārāk īss, lai Komitejas pilnsapulce varētu iecelt galveno ziņotāju, priekšsēdētājs ir tiesīgs iecelt galveno ziņotāju un nākamajā plenārsesijā informē par to pilnsapulci. |
| --- | --- |

2.

Ja Padomes, Komisijas vai Eiropas Parlamenta noteiktais termiņš ir pārāk īss, lai Komitejas pilnsapulce varētu iecelt galveno ziņotāju, priekšsēdētājs ir tiesīgs iecelt galveno ziņotāju un nākamajā plenārsesijā informē par to pilnsapulci.

| 3. | Abos gadījumos attiecīgā komisija, ja iespējams, rīko sanāksmi, lai vispārīgi apspriestu atzinuma vai ziņojuma tematu. |
| --- | --- |

3.

Abos gadījumos attiecīgā komisija, ja iespējams, rīko sanāksmi, lai vispārīgi apspriestu atzinuma vai ziņojuma tematu.

42. pants –   Pašiniciatīvas atzinumi un ziņojumi

| 1. | Pašiniciatīvas atzinumu un ziņojumu izstrādes pieprasījumus Birojam var iesniegt trīs tā locekļi, komisija ar tās priekšsēdētāja starpniecību vai trīsdesmit divi Komitejas locekļi. Pieprasījumus iesniedz Birojam, pievienojot pamatojumu un visus apspriešanai paredzētos dokumentus, kas minēti 37. panta 4. punktā, un, ja iespējams, pirms ikgadējās darba programmas pieņemšanas. |
| --- | --- |

1.

Pašiniciatīvas atzinumu un ziņojumu izstrādes pieprasījumus Birojam var iesniegt trīs tā locekļi, komisija ar tās priekšsēdētāja starpniecību vai trīsdesmit divi Komitejas locekļi. Pieprasījumus iesniedz Birojam, pievienojot pamatojumu un visus apspriešanai paredzētos dokumentus, kas minēti 37. panta 4. punktā, un, ja iespējams, pirms ikgadējās darba programmas pieņemšanas.

| 2. | Birojs pieņem lēmumu par pašiniciatīvas atzinumu un ziņojumu izstrādi ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu. Atzinumu un ziņojumu izstrādi saskaņā ar 40. panta noteikumiem uztic attiecīgajā jomā kompetentajai komisijai. Priekšsēdētājs informē pilnsapulci par visiem Biroja lēmumiem attiecībā uz pašiniciatīvas atzinumu vai ziņojumu izstrādi un tās uzticēšanu attiecīgajai komisijai. |
| --- | --- |

2.

Birojs pieņem lēmumu par pašiniciatīvas atzinumu un ziņojumu izstrādi ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu. Atzinumu un ziņojumu izstrādi saskaņā ar 40. panta noteikumiem uztic attiecīgajā jomā kompetentajai komisijai. Priekšsēdētājs informē pilnsapulci par visiem Biroja lēmumiem attiecībā uz pašiniciatīvas atzinumu vai ziņojumu izstrādi un tās uzticēšanu attiecīgajai komisijai.

| 3. | Šo pantu pēc analoģijas piemēro 39. panta c) punktā minētajiem atzinumiem. |
| --- | --- |

3.

Šo pantu pēc analoģijas piemēro 39. panta c) punktā minētajiem atzinumiem.

43. pants –   Rezolūciju iesniegšana

| 1. | Rezolūcijas var iekļaut darba kārtībā tikai tad, ja tās attiecas uz tematiem, kas ir saistīti ar Eiropas Savienības darbības jomām, reģionālajām un vietējām pašvaldībām svarīgiem jautājumiem, kā arī aktuāliem jautājumiem. |
| --- | --- |

1.

Rezolūcijas var iekļaut darba kārtībā tikai tad, ja tās attiecas uz tematiem, kas ir saistīti ar Eiropas Savienības darbības jomām, reģionālajām un vietējām pašvaldībām svarīgiem jautājumiem, kā arī aktuāliem jautājumiem.

| 2. | Rezolūciju projektus vai rezolūcijas izstrādes pieprasījumus Komitejai iesniedz vismaz trīsdesmit divi locekļi vai politiskā grupa. Visi projekti vai pieprasījumi jāiesniedz Birojam rakstiski, norādot locekļu vārdu, uzvārdu vai politisko grupu, kas tos atbalsta. Ģenerālsekretāram tie jāsaņem ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms Biroja sēdes. |
| --- | --- |

2.

Rezolūciju projektus vai rezolūcijas izstrādes pieprasījumus Komitejai iesniedz vismaz trīsdesmit divi locekļi vai politiskā grupa. Visi projekti vai pieprasījumi jāiesniedz Birojam rakstiski, norādot locekļu vārdu, uzvārdu vai politisko grupu, kas tos atbalsta. Ģenerālsekretāram tie jāsaņem ne vēlāk kā trīs darba dienas pirms Biroja sēdes.

| 3. | Ja Birojs pieņem lēmumu, ka Komitejai ir jāizstrādā rezolūcijas projekts vai jāreaģē uz rezolūcijas izstrādes pieprasījumu, tas var:






  a) | ierakstīt rezolūcijas projektu plenārsesijas provizoriskā darba kārtības projektā saskaņā ar 15. panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

3.

Ja Birojs pieņem lēmumu, ka Komitejai ir jāizstrādā rezolūcijas projekts vai jāreaģē uz rezolūcijas izstrādes pieprasījumu, tas var:

a)

ierakstīt rezolūcijas projektu plenārsesijas provizoriskā darba kārtības projektā saskaņā ar 15. panta 1. punktu;

| b) | vai iecelt kompetentu komisiju, norādot rezolūcijas izstrādei noteikto termiņu; komisija izstrādā rezolūcijas projektu atbilstoši atzinuma un ziņojuma projekta izstrādes kārtībai. Šajā gadījumā netiek piemēroti 51. panta nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

vai iecelt kompetentu komisiju, norādot rezolūcijas izstrādei noteikto termiņu; komisija izstrādā rezolūcijas projektu atbilstoši atzinuma un ziņojuma projekta izstrādes kārtībai. Šajā gadījumā netiek piemēroti 51. panta nosacījumi;

| c) | vai saskaņā ar 15. panta 6. punkta otro teikumu ierakstīt rezolūcijas projekta izskatīšanu nākamās plenārsesijas darba kārtībā. Rezolūcijas projektu izskata otrajā sesijas dienā. |
| --- | --- |

c)

vai saskaņā ar 15. panta 6. punkta otro teikumu ierakstīt rezolūcijas projekta izskatīšanu nākamās plenārsesijas darba kārtībā. Rezolūcijas projektu izskata otrajā sesijas dienā.

| 4. | Rezolūciju projektus, kas attiecas uz neparedzētiem notikumiem, kuri risinās pēc 2. punktā noteiktā termiņa (steidzamas rezolūcijas), un atbilst 1. punkta nosacījumiem, var iesniegt Biroja sēdes sākumā. Ja Birojs uzskata, ka ierosinājums tieši skar Komitejas uzdevumus, to izskata saskaņā ar 3. panta c) punktu. Ikviens loceklis plenārsesijas laikā var iesniegt grozījumus par steidzamiem rezolūciju projektiem. |
| --- | --- |

4.

Rezolūciju projektus, kas attiecas uz neparedzētiem notikumiem, kuri risinās pēc 2. punktā noteiktā termiņa (steidzamas rezolūcijas), un atbilst 1. punkta nosacījumiem, var iesniegt Biroja sēdes sākumā. Ja Birojs uzskata, ka ierosinājums tieši skar Komitejas uzdevumus, to izskata saskaņā ar 3. panta c) punktu. Ikviens loceklis plenārsesijas laikā var iesniegt grozījumus par steidzamiem rezolūciju projektiem.

44. pants –   Atzinumu, ziņojumu un rezolūciju izplatīšana

Biroja pienākums ir veicināt Komitejas pieņemto atzinumu, ziņojumu un rezolūciju izplatīšanu.

4.   NODAĻA

KOMISIJAS

45. pants –   Sastāvs un kompetences jomas

| 1. | Katra piecu gadu pilnvaru termiņa sākumā pilnsapulce izveido komisijas, kas ir atbildīgas par dokumentu sagatavošanu. Pēc Biroja ierosinājuma pilnsapulce pieņem lēmumu par komisiju sastāvu un pilnvarām. |
| --- | --- |

1.

Katra piecu gadu pilnvaru termiņa sākumā pilnsapulce izveido komisijas, kas ir atbildīgas par dokumentu sagatavošanu. Pēc Biroja ierosinājuma pilnsapulce pieņem lēmumu par komisiju sastāvu un pilnvarām.

| 2. | Komisiju sastāvam ir jāatspoguļo dalībvalstu pārstāvība Komitejā. |
| --- | --- |

2.

Komisiju sastāvam ir jāatspoguļo dalībvalstu pārstāvība Komitejā.

| 3. | Komitejas locekļiem ir jāpiedalās vismaz vienā, bet ne vairāk kā divās komisijās. Birojs var paredzēt arī izņēmuma gadījumus attiecībā uz locekļiem no to valstu delegācijām, kurās locekļu skaits ir mazāks par komisiju skaitu. |
| --- | --- |

3.

Komitejas locekļiem ir jāpiedalās vismaz vienā, bet ne vairāk kā divās komisijās. Birojs var paredzēt arī izņēmuma gadījumus attiecībā uz locekļiem no to valstu delegācijām, kurās locekļu skaits ir mazāks par komisiju skaitu.

46. pants –   Priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki

| 1. | Pirmajā sanāksmē katra komisija no savu locekļu vidus ieceļ priekšsēdētāju un priekšsēdētāja pirmo vietnieku un, ja nepieciešams, ne vairāk kā divus priekšsēdētāja vietniekus. |
| --- | --- |

1.

Pirmajā sanāksmē katra komisija no savu locekļu vidus ieceļ priekšsēdētāju un priekšsēdētāja pirmo vietnieku un, ja nepieciešams, ne vairāk kā divus priekšsēdētāja vietniekus.

| 2. | Ja kandidātu skaits sakrīt ar paredzēto amatu skaitu, viņus ieceļ bez balsošanas. Citos gadījumos vai ja to pieprasa viena sestā daļa komisijas locekļu, komisijas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku(-us) ievēl balsojot saskaņā ar 32. panta 2., 3. un 4. punkta noteikumiem par Komitejas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšanu. |
| --- | --- |

2.

Ja kandidātu skaits sakrīt ar paredzēto amatu skaitu, viņus ieceļ bez balsošanas. Citos gadījumos vai ja to pieprasa viena sestā daļa komisijas locekļu, komisijas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku(-us) ievēl balsojot saskaņā ar 32. panta 2., 3. un 4. punkta noteikumiem par Komitejas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšanu.

| 3. | Ja kāds no locekļiem pārtrauc savu darbību Komitejā vai arī atkāpjas no komisijas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka amata, vakanci aizpilda saskaņā ar šajā punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

3.

Ja kāds no locekļiem pārtrauc savu darbību Komitejā vai arī atkāpjas no komisijas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka amata, vakanci aizpilda saskaņā ar šajā punktā paredzēto procedūru.

47. pants –   Komisiju pamatuzdevumi

| 1. | Atbilstoši kompetences jomām, ko saskaņā ar 45. pantu komisijām piešķir pilnsapulce, tās apspriež Savienības politikas. To uzdevums ir izstrādāt atzinumu, ziņojumu un rezolūciju projektus, kurus pēc tam iesniedz apstiprināšanai pilnsapulcē. |
| --- | --- |

1.

Atbilstoši kompetences jomām, ko saskaņā ar 45. pantu komisijām piešķir pilnsapulce, tās apspriež Savienības politikas. To uzdevums ir izstrādāt atzinumu, ziņojumu un rezolūciju projektus, kurus pēc tam iesniedz apstiprināšanai pilnsapulcē.

| 2. | Tās izstrādā ikgadējo darba programmu atbilstoši Komitejas politiskajām prioritātēm un iesniedz to apstiprināšanai Birojā. |
| --- | --- |

2.

Tās izstrādā ikgadējo darba programmu atbilstoši Komitejas politiskajām prioritātēm un iesniedz to apstiprināšanai Birojā.

48. pants –   Komisiju sasaukšana un darba kārtība

| 1. | Komisijas sanāksmes datumu un darba kārtību nosaka tās priekšsēdētājs, saskaņojot to ar priekšsēdētāja pirmo vietnieku. |
| --- | --- |

1.

Komisijas sanāksmes datumu un darba kārtību nosaka tās priekšsēdētājs, saskaņojot to ar priekšsēdētāja pirmo vietnieku.

| 2. | Komisiju sasauc tās priekšsēdētājs. Uzaicinājumu uz kārtējo sanāksmi un tās darba kārtību komisijas locekļiem nosūta ne vēlāk kā četras nedēļas pirms paredzētā sanāksmes datuma. |
| --- | --- |

2.

Komisiju sasauc tās priekšsēdētājs. Uzaicinājumu uz kārtējo sanāksmi un tās darba kārtību komisijas locekļiem nosūta ne vēlāk kā četras nedēļas pirms paredzētā sanāksmes datuma.

| 3. | Ja vismaz viena ceturtdaļa locekļu rakstiski to pieprasa, priekšsēdētājs sasauc komisijas ārpuskārtas sanāksmi, kurai jānotiek ne vēlāk kā četras nedēļas pēc prasības iesniegšanas. Ārpuskārtas sanāksmes darba kārtību izstrādā locekļi, kuri ir iesnieguši prasību tās sasaukšanai. Darba kārtību locekļiem nosūta kopā ar uzaicinājumu uz sanāksmi. |
| --- | --- |

3.

Ja vismaz viena ceturtdaļa locekļu rakstiski to pieprasa, priekšsēdētājs sasauc komisijas ārpuskārtas sanāksmi, kurai jānotiek ne vēlāk kā četras nedēļas pēc prasības iesniegšanas. Ārpuskārtas sanāksmes darba kārtību izstrādā locekļi, kuri ir iesnieguši prasību tās sasaukšanai. Darba kārtību locekļiem nosūta kopā ar uzaicinājumu uz sanāksmi.

| 4. | Visi atzinuma projekti un citi apspriežamie dokumenti, kas jātulko un jānodod pirms sanāksmes, ir jāiesniedz komisijas sekretariātā vismaz piecas nedēļas pirms noteiktā sanāksmes datuma. Locekļiem tie jāsaņem pa e-pastu ne vēlāk kā desmit darba dienas pirms noteiktā datuma. Izņēmuma gadījumos priekšsēdētājs var mainīt minētos termiņus. |
| --- | --- |

4.

Visi atzinuma projekti un citi apspriežamie dokumenti, kas jātulko un jānodod pirms sanāksmes, ir jāiesniedz komisijas sekretariātā vismaz piecas nedēļas pirms noteiktā sanāksmes datuma. Locekļiem tie jāsaņem pa e-pastu ne vēlāk kā desmit darba dienas pirms noteiktā datuma. Izņēmuma gadījumos priekšsēdētājs var mainīt minētos termiņus.

49. pants –   Publiskums

| 1. | Komisiju sanāksmes ir atklātas, ja vien kāda komisija nelemj citādi attiecībā uz visu sanāksmi vai kādu atsevišķu darba kārtības punktu. |
| --- | --- |

1.

Komisiju sanāksmes ir atklātas, ja vien kāda komisija nelemj citādi attiecībā uz visu sanāksmi vai kādu atsevišķu darba kārtības punktu.

| 2. | Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvjus, kā arī citas amatpersonas var uzaicināt piedalīties komisiju sanāksmēs un atbildēt uz locekļu jautājumiem. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvjus, kā arī citas amatpersonas var uzaicināt piedalīties komisiju sanāksmēs un atbildēt uz locekļu jautājumiem.

50. pants –   Atzinumu un ziņojumu izstrādes termiņi

| 1. | Komisiju sagatavotos ziņojumu un atzinumu projektus iesniedz ES iestāžu darba grafikā paredzētajos termiņos. Viena atzinuma vai ziņojuma projekta izskatīšanai papildus pirmajai sanāksmei, kas veltīta darba organizēšanai, paredz ne vairāk kā divas sanāksmes. |
| --- | --- |

1.

Komisiju sagatavotos ziņojumu un atzinumu projektus iesniedz ES iestāžu darba grafikā paredzētajos termiņos. Viena atzinuma vai ziņojuma projekta izskatīšanai papildus pirmajai sanāksmei, kas veltīta darba organizēšanai, paredz ne vairāk kā divas sanāksmes.

| 2. | Izņēmuma gadījumā Birojs ir tiesīgs atļaut papildu sanāksmju rīkošanu atzinuma vai ziņojuma projekta izskatīšanai vai pagarināt dokumenta iesniegšanas termiņu. |
| --- | --- |

2.

Izņēmuma gadījumā Birojs ir tiesīgs atļaut papildu sanāksmju rīkošanu atzinuma vai ziņojuma projekta izskatīšanai vai pagarināt dokumenta iesniegšanas termiņu.

51. pants –   Atzinumu un ziņojumu saturs

| 1. | Komitejas atzinumā vai ziņojumā pausts Komitejas viedoklis un ieteikumi attiecībā uz izskatāmo tematu un, ja nepieciešams, sniegti konkrēti priekšlikumi attiecībā uz izmaiņām apspriežamajā dokumentā. |
| --- | --- |

1.

Komitejas atzinumā vai ziņojumā pausts Komitejas viedoklis un ieteikumi attiecībā uz izskatāmo tematu un, ja nepieciešams, sniegti konkrēti priekšlikumi attiecībā uz izmaiņām apspriežamajā dokumentā.

| 2. | Komitejas atzinumos iekļauta īpaša norāde uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu. |
| --- | --- |

2.

Komitejas atzinumos iekļauta īpaša norāde uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu.

| 3. | Atzinumos un ziņojumos katrreiz, kad tas ir iespējams, jānorāda dokumenta paredzamo ietekmi uz administratīvo izpildi un reģionālo un vietējo budžetu. |
| --- | --- |

3.

Atzinumos un ziņojumos katrreiz, kad tas ir iespējams, jānorāda dokumenta paredzamo ietekmi uz administratīvo izpildi un reģionālo un vietējo budžetu.

| 4. | Ja nepieciešams, tiek sagatavots paskaidrojums, par kura izstrādi atbild ziņotājs. Par to nenotiek balsošana. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst atzinuma tekstam, kas pieņemts balsojot. |
| --- | --- |

4.

Ja nepieciešams, tiek sagatavots paskaidrojums, par kura izstrādi atbild ziņotājs. Par to nenotiek balsošana. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst atzinuma tekstam, kas pieņemts balsojot.

52. pants –   Darbs pēc Komitejas atzinumu pieņemšanas

| 1. | Pēc atzinuma pieņemšanas par atzinuma projekta sagatavošanu atbildīgās komisijas priekšsēdētājs un ziņotājs ar ģenerālsekretariāta palīdzību seko līdzi procedūrai, kas bija par pamatu Komitejas atzinuma pieprasījumam. |
| --- | --- |

1.

Pēc atzinuma pieņemšanas par atzinuma projekta sagatavošanu atbildīgās komisijas priekšsēdētājs un ziņotājs ar ģenerālsekretariāta palīdzību seko līdzi procedūrai, kas bija par pamatu Komitejas atzinuma pieprasījumam.

| 2. | Vajadzības gadījumā komisija var prasīt Birojam atļauju izstrādāt pārskatītu atzinuma projektu par to pašu tematu, ko izstrādātu tas pats ziņotājs, lai ņemtu vērā un reaģētu uz procedūras norisi. |
| --- | --- |

2.

Vajadzības gadījumā komisija var prasīt Birojam atļauju izstrādāt pārskatītu atzinuma projektu par to pašu tematu, ko izstrādātu tas pats ziņotājs, lai ņemtu vērā un reaģētu uz procedūras norisi.

| 3. | Iespēju robežās komisija rīko sanāksmi, lai apspriestu un pieņemtu pārskatīto atzinuma projektu, ko pēc tam iesniedz nākamajā plenārsesijā. |
| --- | --- |

3.

Iespēju robežās komisija rīko sanāksmi, lai apspriestu un pieņemtu pārskatīto atzinuma projektu, ko pēc tam iesniedz nākamajā plenārsesijā.

| 4. | Ja procedūra, kas bija Komitejas atzinuma pieprasījuma pamatā, noris strauji un komisijai atvēlētais laiks ir pārāk ierobežots, komisijas priekšsēdētājs par to informē Komitejas priekšsēdētāju, lai varētu piemērot 41. pantā paredzēto procedūru galvenā ziņotāja iecelšanai. |
| --- | --- |

4.

Ja procedūra, kas bija Komitejas atzinuma pieprasījuma pamatā, noris strauji un komisijai atvēlētais laiks ir pārāk ierobežots, komisijas priekšsēdētājs par to informē Komitejas priekšsēdētāju, lai varētu piemērot 41. pantā paredzēto procedūru galvenā ziņotāja iecelšanai.

53. pants –   Prasības celšana Tiesā par subsidiaritātes principa pārkāpšanu

| 1. | Komitejas priekšsēdētājs vai par atzinuma projekta sagatavošanu atbildīgā komisija var ierosināt celt prasību Eiropas Kopienu tiesā par subsidiaritātes principa pārkāpšanu saistībā ar tiesību aktu, kura pieņemšanai Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta konsultēšanās ar Komiteju. |
| --- | --- |

1.

Komitejas priekšsēdētājs vai par atzinuma projekta sagatavošanu atbildīgā komisija var ierosināt celt prasību Eiropas Kopienu tiesā par subsidiaritātes principa pārkāpšanu saistībā ar tiesību aktu, kura pieņemšanai Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta konsultēšanās ar Komiteju.

| 2. | Pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 59. panta 1. punkta noteikumiem komisija pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Komisijas priekšlikumu iesniedz pilnsapulcei lēmuma pieņemšanai saskaņā ar 13. panta g) punktu vai Birojam 36. panta j) punktā paredzētajos gadījumos. Komisija pamato savu priekšlikumu sīki izstrādātā ziņojumā, kurā vajadzības gadījumā arī norādīts, ka lēmums, pamatojoties uz 36. panta j) punkta noteikumiem, jāpieņem steidzami. |
| --- | --- |

2.

Pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 59. panta 1. punkta noteikumiem komisija pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Komisijas priekšlikumu iesniedz pilnsapulcei lēmuma pieņemšanai saskaņā ar 13. panta g) punktu vai Birojam 36. panta j) punktā paredzētajos gadījumos. Komisija pamato savu priekšlikumu sīki izstrādātā ziņojumā, kurā vajadzības gadījumā arī norādīts, ka lēmums, pamatojoties uz 36. panta j) punkta noteikumiem, jāpieņem steidzami.

54. pants –   Prasības par obligātu konsultēšanos ar Komiteju pārkāpšana

| 1. | Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētajos gadījumos nav notikušas konsultācijas ar Reģionu komiteju, Komitejas priekšsēdētājs vai kāda komisija saskaņā ar 13. panta g) punktu var ierosināt pilnsapulcei vai 36. panta j) punktā paredzētajos gadījumos – Birojam celt prasību Eiropas Kopienu tiesā. |
| --- | --- |

1.

Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētajos gadījumos nav notikušas konsultācijas ar Reģionu komiteju, Komitejas priekšsēdētājs vai kāda komisija saskaņā ar 13. panta g) punktu var ierosināt pilnsapulcei vai 36. panta j) punktā paredzētajos gadījumos – Birojam celt prasību Eiropas Kopienu tiesā.

| 2. | Pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 59. panta 1. punkta noteikumiem komisija pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Komisija pamato savu priekšlikumu sīki izstrādātā ziņojumā, kurā vajadzības gadījumā arī norādīts, ka lēmums, pamatojoties uz 36. panta j) punkta noteikumiem, jāpieņem steidzami. |
| --- | --- |

2.

Pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 59. panta 1. punkta noteikumiem komisija pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Komisija pamato savu priekšlikumu sīki izstrādātā ziņojumā, kurā vajadzības gadījumā arī norādīts, ka lēmums, pamatojoties uz 36. panta j) punkta noteikumiem, jāpieņem steidzami.

55. pants –   Ziņojums par atzinumu ietekmi

Ģenerālsekretariāts vismaz reizi gadā iesniedz pilnsapulcei ziņojumu par Komitejas atzinumu ietekmi, kura pamatā ir informācija, ko ģenerālsekretariātam iesniegušas kompetentās komisijas, kā arī no citām iestādēm saņemtā informācija.

56. pants –   Ziņotāji

| 1. | Lai izstrādātu atzinuma vai ziņojuma projektu, komisija pēc tās priekšsēdētāja ieteikuma ieceļ vienu vai – attiecīgi pamatotos gadījumos – divus ziņotājus. |
| --- | --- |

1.

Lai izstrādātu atzinuma vai ziņojuma projektu, komisija pēc tās priekšsēdētāja ieteikuma ieceļ vienu vai – attiecīgi pamatotos gadījumos – divus ziņotājus.

| 2. | Ieceļot ziņotājus, katra komisija nodrošina atzinumu un ziņojumu līdzsvarotu sadali. |
| --- | --- |

2.

Ieceļot ziņotājus, katra komisija nodrošina atzinumu un ziņojumu līdzsvarotu sadali.

| 3. | Steidzamos gadījumos komisijas priekšsēdētājs ziņotāju var iecelt, piemērojot rakstisku procedūru. Priekšsēdētājs aicina komisijas locekļus trīs darba dienu laikā rakstiski iesniegt iespējamos iebildumus par izvirzītā ziņotāja iecelšanu. Iebildumu gadījumā priekšsēdētājs un priekšsēdētāja pirmais vietnieks lēmumu pieņem kopīgi. |
| --- | --- |

3.

Steidzamos gadījumos komisijas priekšsēdētājs ziņotāju var iecelt, piemērojot rakstisku procedūru. Priekšsēdētājs aicina komisijas locekļus trīs darba dienu laikā rakstiski iesniegt iespējamos iebildumus par izvirzītā ziņotāja iecelšanu. Iebildumu gadījumā priekšsēdētājs un priekšsēdētāja pirmais vietnieks lēmumu pieņem kopīgi.

| 4. | Priekšsēdētājs vai kāds no priekšsēdētāja vietniekiem, kas iecelts par ziņotāju, uz sava atzinuma vai ziņojuma projekta izskatīšanas laiku nodod sanāksmes vadību kādam no priekšsēdētāja vietniekiem vai, ja tas nav iespējams, vecākajam no klātesošajiem locekļiem. |
| --- | --- |

4.

Priekšsēdētājs vai kāds no priekšsēdētāja vietniekiem, kas iecelts par ziņotāju, uz sava atzinuma vai ziņojuma projekta izskatīšanas laiku nodod sanāksmes vadību kādam no priekšsēdētāja vietniekiem vai, ja tas nav iespējams, vecākajam no klātesošajiem locekļiem.

| 5. | Ja ziņotājs zaudē savas Komiteja locekļa vai aizvietotāja pilnvaras, komisija ieceļ jaunu ziņotāju no tās pašas politiskās grupas, vajadzības gadījumā izmantojot 3. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

5.

Ja ziņotājs zaudē savas Komiteja locekļa vai aizvietotāja pilnvaras, komisija ieceļ jaunu ziņotāju no tās pašas politiskās grupas, vajadzības gadījumā izmantojot 3. punktā paredzēto procedūru.

57. pants –   Darba grupas

| 1. | Attiecīgi pamatotās situācijās komisijas ar Biroja piekrišanu var veidot darba grupas. Tajās var būt arī citu komisiju locekļi. |
| --- | --- |

1.

Attiecīgi pamatotās situācijās komisijas ar Biroja piekrišanu var veidot darba grupas. Tajās var būt arī citu komisiju locekļi.

| 2. | Darba grupas locekli, kas nevar piedalīties sanāksmē, var pārstāvēt cits loceklis vai aizvietotājs no attiecīgās politiskās grupas, kas iekļauts attiecīgās darba grupas aizvietotāju sarakstā. |
| --- | --- |

2.

Darba grupas locekli, kas nevar piedalīties sanāksmē, var pārstāvēt cits loceklis vai aizvietotājs no attiecīgās politiskās grupas, kas iekļauts attiecīgās darba grupas aizvietotāju sarakstā.

| 3. | Katra darba grupa no tās locekļu vidus var iecelt priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. |
| --- | --- |

3.

Katra darba grupa no tās locekļu vidus var iecelt priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku.

58. pants –   Eksperti

| 1. | Komisijas locekļi var pieaicināt ekspertu, kas viņiem palīdz darbā. |
| --- | --- |

1.

Komisijas locekļi var pieaicināt ekspertu, kas viņiem palīdz darbā.

| 2. | Komisija var iecelt ekspertus, kas palīdz tās darbā vai arī tās izveidoto darba grupu darbā. Pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma eksperti var piedalīties kā komisijas, tā kādas darba grupas sanāksmēs. |
| --- | --- |

2.

Komisija var iecelt ekspertus, kas palīdz tās darbā vai arī tās izveidoto darba grupu darbā. Pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma eksperti var piedalīties kā komisijas, tā kādas darba grupas sanāksmēs.

| 3. | Vienīgi eksperti ziņotājam un komisijas uzaicinātie eksperti var saņemt ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzinājumu. |
| --- | --- |

3.

Vienīgi eksperti ziņotājam un komisijas uzaicinātie eksperti var saņemt ceļa un uzturēšanās izdevumu atlīdzinājumu.

59. pants –   Kvorums

| 1. | Komisijas sanāksmē ir kvorums, ja tajā piedalās vairāk nekā puse komisijas locekļu. |
| --- | --- |

1.

Komisijas sanāksmē ir kvorums, ja tajā piedalās vairāk nekā puse komisijas locekļu.

| 2. | Kvorumu pārbauda, ja to pieprasa kāds no locekļiem un ja par šo pieprasījumu nobalsojuši vismaz desmit locekļu. Ja kvoruma pārbaudi nepieprasa, visas balsis ir derīgas neatkarīgi no klātesošo skaita. Ja kvorums nav sasniegts, komisija var turpināt izskatīt darba kārtības jautājumus, par kuriem nav jābalso, bet pārējo jautājumu apspriešanu un balsošanu par tiem pārceļ uz nākamo sanāksmi. |
| --- | --- |

2.

Kvorumu pārbauda, ja to pieprasa kāds no locekļiem un ja par šo pieprasījumu nobalsojuši vismaz desmit locekļu. Ja kvoruma pārbaudi nepieprasa, visas balsis ir derīgas neatkarīgi no klātesošo skaita. Ja kvorums nav sasniegts, komisija var turpināt izskatīt darba kārtības jautājumus, par kuriem nav jābalso, bet pārējo jautājumu apspriešanu un balsošanu par tiem pārceļ uz nākamo sanāksmi.

60. pants –   Balsošana

| 1. | Lēmumu pieņem ar balsu vairākumu. Piemēro 22. panta 2. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Lēmumu pieņem ar balsu vairākumu. Piemēro 22. panta 2. punkta noteikumus.

| 2. | Ja komisija pārtrauc balsošanu par atzinumu, tai, lemjot par tekstu kopumā, ir tiesības ar balsu vairākumu pieņemt lēmumu par atkārtotu balsošanu attiecībā uz grozījumiem. |
| --- | --- |

2.

Ja komisija pārtrauc balsošanu par atzinumu, tai, lemjot par tekstu kopumā, ir tiesības ar balsu vairākumu pieņemt lēmumu par atkārtotu balsošanu attiecībā uz grozījumiem.

61. pants –   Grozījumi

| 1. | Paredzamie grozījumi jāiesniedz komisijas sekretariātā vismaz septiņas darba dienas pirms sanāksmes. Izņēmuma kārtā priekšsēdētājs šo termiņu var mainīt.
  Grozījumus komisijā var iesniegt tikai attiecīgās komisijas locekļi vai arī locekļi un aizvietotāji 5. panta 2. punktā paredzētajos gadījumos, kā arī attiecībā uz savu ziņojumu – aizvietotājs, kas nav saņēmis pilnvarojumu, bet iecelts par ziņotāju.
  Grozījumus komisijas sanāksmē var iesniegt vai nu attiecīgās komisijas loceklis, vai cits viņa pilnvarots loceklis vai aizvietotājs. Grozījumi, kurus noteiktajā kārtībā iesniedzis Komitejas loceklis vai viņa aizvietotājs pirms savu pilnvaru zaudēšanas vai deleģēto balsstiesību saņemšanas vai atsaukšanas, paliek spēkā.
  Grozījumus prioritārā kārtībā iztulko un iesniedz ziņotājam, lai viņš varētu iesniegt savus grozījumus ģenerālsekretariātam ne vēlāk kā divas darba dienas pirms sanāksmes. Ziņotāja iesniegtajiem grozījumiem jābūt saistītiem ar vienu vai vairākiem 1. rindkopā minētajiem grozījumiem. Tiklīdz ziņotāja grozījumi ir iztulkoti, tiem jābūt pieejamiem elektroniski un vēlākais sanāksmes sākumā – arī papīra formātā.
  Piemēro mutatis mutandis 24. panta 1.–5. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Paredzamie grozījumi jāiesniedz komisijas sekretariātā vismaz septiņas darba dienas pirms sanāksmes. Izņēmuma kārtā priekšsēdētājs šo termiņu var mainīt.

Grozījumus komisijā var iesniegt tikai attiecīgās komisijas locekļi vai arī locekļi un aizvietotāji 5. panta 2. punktā paredzētajos gadījumos, kā arī attiecībā uz savu ziņojumu – aizvietotājs, kas nav saņēmis pilnvarojumu, bet iecelts par ziņotāju.

Grozījumus komisijas sanāksmē var iesniegt vai nu attiecīgās komisijas loceklis, vai cits viņa pilnvarots loceklis vai aizvietotājs. Grozījumi, kurus noteiktajā kārtībā iesniedzis Komitejas loceklis vai viņa aizvietotājs pirms savu pilnvaru zaudēšanas vai deleģēto balsstiesību saņemšanas vai atsaukšanas, paliek spēkā.

Grozījumus prioritārā kārtībā iztulko un iesniedz ziņotājam, lai viņš varētu iesniegt savus grozījumus ģenerālsekretariātam ne vēlāk kā divas darba dienas pirms sanāksmes. Ziņotāja iesniegtajiem grozījumiem jābūt saistītiem ar vienu vai vairākiem 1. rindkopā minētajiem grozījumiem. Tiklīdz ziņotāja grozījumi ir iztulkoti, tiem jābūt pieejamiem elektroniski un vēlākais sanāksmes sākumā – arī papīra formātā.

Piemēro mutatis mutandis 24. panta 1.–5. punkta noteikumus.

| 2. | Par grozījumiem balso, ievērojot atzinuma vai ziņojuma projekta punktu secību. Noslēgumā balso par dokumentu kopumā. |
| --- | --- |

2.

Par grozījumiem balso, ievērojot atzinuma vai ziņojuma projekta punktu secību. Noslēgumā balso par dokumentu kopumā.

| 3. | Komisijā pieņemto atzinumu vai ziņojumu tās priekšsēdētājs iesniedz Komitejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

3.

Komisijā pieņemto atzinumu vai ziņojumu tās priekšsēdētājs iesniedz Komitejas priekšsēdētājam.

62. pants –   Lēmums neizstrādāt atzinumu vai ziņojumu

Ja (vadošā) komisija, kurai uzticēta atzinuma vai ziņojuma izstrāde, uzskata, ka dokuments neskar reģionālo vai vietējo pašvaldību intereses vai tam nav politiskas nozīmes, tā var pieņemt lēmumu neizstrādāt atzinumu vai ziņojumu par attiecīgo tematu.

63. pants –   Rakstiska procedūra

| 1. | Izņēmuma gadījumos komisijas priekšsēdētājs var izmantot rakstisku procedūru, lai pieņemtu lēmumu par komisijas darbību. |
| --- | --- |

1.

Izņēmuma gadījumos komisijas priekšsēdētājs var izmantot rakstisku procedūru, lai pieņemtu lēmumu par komisijas darbību.

| 2. | Priekšsēdētājs nosūta locekļiem lēmuma projektu un aicina viņus trīs darba dienu laikā rakstiski iesniegt viņam iespējamos iebildumus. |
| --- | --- |

2.

Priekšsēdētājs nosūta locekļiem lēmuma projektu un aicina viņus trīs darba dienu laikā rakstiski iesniegt viņam iespējamos iebildumus.

| 3. | Ja iebildumus neiesniedz, lēmums ir pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Ja iebildumus neiesniedz, lēmums ir pieņemts.

64. pants –   Pamatojums vēstules formā

| 1. | Par atzinumu pieprasījumiem, uz kuriem Komiteja vēlas atbildēt, bet uzskata, ka jauns atzinums nav nepieciešams vai nu prioritāru apsvērumu dēļ vai tāpēc, ka tā nesen jau pieņēmusi atzinumus par šo tematiku, attiecīgā komisija var pieņemt lēmumu neizstrādāt atzinumu. Šādā gadījumā Komiteja var iesniegt Eiropas Savienības iestādēm atbildes vēstuli, ko parakstījis Komitejas priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

1.

Par atzinumu pieprasījumiem, uz kuriem Komiteja vēlas atbildēt, bet uzskata, ka jauns atzinums nav nepieciešams vai nu prioritāru apsvērumu dēļ vai tāpēc, ka tā nesen jau pieņēmusi atzinumus par šo tematiku, attiecīgā komisija var pieņemt lēmumu neizstrādāt atzinumu. Šādā gadījumā Komiteja var iesniegt Eiropas Savienības iestādēm atbildes vēstuli, ko parakstījis Komitejas priekšsēdētājs.

| 2. | Attiecīgās komisijas priekšsēdētājs sagatavo vēstuli pēc apspriešanās ar ziņotājiem, kas jau izstrādājuši atzinumus par attiecīgo tematiku. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgās komisijas priekšsēdētājs sagatavo vēstuli pēc apspriešanās ar ziņotājiem, kas jau izstrādājuši atzinumus par attiecīgo tematiku.

| 3. | Ja termiņš ir pietiekams, vēstuli apspriež komisijas nākamajā sanāksmē pirms tās iesniegšanas Komitejas priekšsēdētājam parakstīšanai. |
| --- | --- |

3.

Ja termiņš ir pietiekams, vēstuli apspriež komisijas nākamajā sanāksmē pirms tās iesniegšanas Komitejas priekšsēdētājam parakstīšanai.

65. pants –   Komisijām piemērojamie noteikumi

Piemēro mutatis mutandis 11. panta, 12. panta 2. punkta, 17. panta 1.–3. punkta un 20. panta noteikumus.

5.   NODAĻA

KOMITEJAS ADMINISTRĀCIJA

66. pants –   Ģenerālsekretariāts

| 1. | Komitejai palīdz ģenerālsekretariāts. |
| --- | --- |

1.

Komitejai palīdz ģenerālsekretariāts.

| 2. | Ģenerālsekretariātu vada ģenerālsekretārs. |
| --- | --- |

2.

Ģenerālsekretariātu vada ģenerālsekretārs.

| 3. | Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma nosaka ģenerālsekretariāta struktūru, lai tas spētu nodrošināt Komitejas un tās struktūrvienību darbu, kā arī palīdzēt Komitejas locekļiem īstenot viņu pilnvaras. Veicot šo darbu, Birojs nosaka pakalpojumus, ko administrācija sniedz locekļiem, valstu delegācijām, politiskajām grupām un neatkarīgajiem locekļiem. |
| --- | --- |

3.

Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma nosaka ģenerālsekretariāta struktūru, lai tas spētu nodrošināt Komitejas un tās struktūrvienību darbu, kā arī palīdzēt Komitejas locekļiem īstenot viņu pilnvaras. Veicot šo darbu, Birojs nosaka pakalpojumus, ko administrācija sniedz locekļiem, valstu delegācijām, politiskajām grupām un neatkarīgajiem locekļiem.

| 4. | Ģenerālsekretariāts sagatavo Komitejas struktūrvienību sēžu un sanāksmju protokolus. |
| --- | --- |

4.

Ģenerālsekretariāts sagatavo Komitejas struktūrvienību sēžu un sanāksmju protokolus.

67. pants –   Ģenerālsekretārs

| 1. | Ģenerālsekretāra uzdevums ir nodrošināt Biroja vai priekšsēdētāja pieņemto lēmumu izpildi saskaņā ar šo Reglamentu un spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem. Viņš ar padomdevēja tiesībām piedalās Biroja sēdēs un protokolē šīs sēdes. |
| --- | --- |

1.

Ģenerālsekretāra uzdevums ir nodrošināt Biroja vai priekšsēdētāja pieņemto lēmumu izpildi saskaņā ar šo Reglamentu un spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem. Viņš ar padomdevēja tiesībām piedalās Biroja sēdēs un protokolē šīs sēdes.

| 2. | Ģenerālsekretārs pilda pienākumus priekšsēdētāja, kurš pārstāv Biroju, vadībā. |
| --- | --- |

2.

Ģenerālsekretārs pilda pienākumus priekšsēdētāja, kurš pārstāv Biroju, vadībā.

68. pants –   Ģenerālsekretāra pieņemšana darbā

| 1. | Atbilstoši Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta noteikumiem Birojs pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 37. panta 2. punkta pirmā teikuma nosacījumiem ar divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem lēmumu par ģenerālsekretāra pieņemšanu darbā. |
| --- | --- |

1.

Atbilstoši Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta noteikumiem Birojs pēc kvoruma pārbaudes saskaņā ar 37. panta 2. punkta pirmā teikuma nosacījumiem ar divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem lēmumu par ģenerālsekretāra pieņemšanu darbā.

| 2. | Ģenerālsekretāru pieņem darbā uz pieciem gadiem. Īpašos viņa darba līguma noteikumus izstrādā Birojs. Ģenerālsekretāra pilnvaras atjauno vienu reizi un ne ilgāk kā uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

2.

Ģenerālsekretāru pieņem darbā uz pieciem gadiem. Īpašos viņa darba līguma noteikumus izstrādā Birojs. Ģenerālsekretāra pilnvaras atjauno vienu reizi un ne ilgāk kā uz pieciem gadiem.

| 3. | Iecēlējinstitūcijas pilnvaras noslēgt darba līgumu saskaņā ar Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību attiecībā uz ģenerālsekretāru īsteno Birojs. |
| --- | --- |

3.

Iecēlējinstitūcijas pilnvaras noslēgt darba līgumu saskaņā ar Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību attiecībā uz ģenerālsekretāru īsteno Birojs.

69. pants –   Civildienesta noteikumi un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība

| 1. | Pilnvaras, kuras Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi piešķir iecēlējinstitūcijai, īsteno:






  — | ģenerālsekretārs attiecībā uz AD funkciju grupas 5. līdz 12. pakāpes ierēdņiem un AST funkciju grupas ierēdņiem, |
| --- | --- | --- |

1.

Pilnvaras, kuras Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi piešķir iecēlējinstitūcijai, īsteno:

—

ģenerālsekretārs attiecībā uz AD funkciju grupas 5. līdz 12. pakāpes ierēdņiem un AST funkciju grupas ierēdņiem,

| — | attiecībā uz citiem ierēdņiem – Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz citiem ierēdņiem – Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma.

| 2. | Pilnvaras, kuras Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība piešķir iestādei, kas kompetenta noslēgt darba līgumus, īsteno:






  — | attiecībā uz AD funkciju grupas 5. līdz 12. pakāpes pagaidu darbiniekiem un uz AST funkciju grupas pagaidu darbiniekiem – ģenerālsekretārs, |
| --- | --- | --- |

2.

Pilnvaras, kuras Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība piešķir iestādei, kas kompetenta noslēgt darba līgumus, īsteno:

—

attiecībā uz AD funkciju grupas 5. līdz 12. pakāpes pagaidu darbiniekiem un uz AST funkciju grupas pagaidu darbiniekiem – ģenerālsekretārs,

| — | attiecībā uz citiem pagaidu darbiniekiem – Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz citiem pagaidu darbiniekiem – Birojs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma,

| — | attiecībā uz pagaidu darbiniekiem priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja pirmā vietnieka personālajā birojā:






  — | AD funkciju grupas 5. līdz 12. pakāpes pagaidu darbiniekiem, kā arī AST funkciju grupas pagaidu darbiniekiem – ģenerālsekretārs pēc priekšsēdētāja ierosinājuma, |
| --- | --- | --- |

—

attiecībā uz pagaidu darbiniekiem priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja pirmā vietnieka personālajā birojā:

—

AD funkciju grupas 5. līdz 12. pakāpes pagaidu darbiniekiem, kā arī AST funkciju grupas pagaidu darbiniekiem – ģenerālsekretārs pēc priekšsēdētāja ierosinājuma,

| — | attiecībā uz AD funkciju grupas citu pakāpju darbiniekiem – Birojs pēc priekšsēdētāja ierosinājuma. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz AD funkciju grupas citu pakāpju darbiniekiem – Birojs pēc priekšsēdētāja ierosinājuma.

Priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja pirmā vietnieka personālajā birojā pagaidu darbinieki pilda savus pienākumus līdz priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja pirmā vietnieka pilnvaru beigām.

| — | attiecībā uz līgumdarbiniekiem, īpašajiem padomniekiem un vietējiem darbiniekiem – ģenerālsekretārs saskaņā ar Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz līgumdarbiniekiem, īpašajiem padomniekiem un vietējiem darbiniekiem – ģenerālsekretārs saskaņā ar Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

70. pants –   Slēgta sēde

Birojs lēmumus saskaņā ar 68. un 69. pantu pieņem slēgtā sēdē.

71. pants –   Finanšu un administratīvo lietu komisija

| 1. | Birojs saskaņā ar 36. panta nosacījumiem izveido Finanšu un administratīvo lietu konsultatīvo komisiju, kas darbojas kāda Biroja locekļa vadībā. |
| --- | --- |

1.

Birojs saskaņā ar 36. panta nosacījumiem izveido Finanšu un administratīvo lietu konsultatīvo komisiju, kas darbojas kāda Biroja locekļa vadībā.

| 2. | Finanšu un administratīvo lietu komisijai ir šādi uzdevumi:






  a) | apspriest un pieņemt ģenerālsekretāra iesniegto ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projektu saskaņā ar 72. panta nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Finanšu un administratīvo lietu komisijai ir šādi uzdevumi:

a)

apspriest un pieņemt ģenerālsekretāra iesniegto ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projektu saskaņā ar 72. panta nosacījumiem;

| b) | izstrādāt Biroja instrukciju un lēmumu projektus finansiālos, organizatoriskos un administratīvos jautājumos, tai skaitā saistībā ar locekļiem un aizvietotājiem. |
| --- | --- |

b)

izstrādāt Biroja instrukciju un lēmumu projektus finansiālos, organizatoriskos un administratīvos jautājumos, tai skaitā saistībā ar locekļiem un aizvietotājiem.

| 3. | Finanšu un administratīvo lieto komisijas priekšsēdētājs pārstāv Komiteju attiecībās ar Savienības budžeta iestādēm. |
| --- | --- |

3.

Finanšu un administratīvo lieto komisijas priekšsēdētājs pārstāv Komiteju attiecībās ar Savienības budžeta iestādēm.

72. pants –   Budžets

| 1. | Finanšu un administratīvo lietu komisija iesniedz Birojā Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projektu attiecībā uz nākamā gada budžetu. Birojs iesniedz Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projektu attiecībā uz nākamā gada budžetu pilnsapulcei pieņemšanai. |
| --- | --- |

1.

Finanšu un administratīvo lietu komisija iesniedz Birojā Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projektu attiecībā uz nākamā gada budžetu. Birojs iesniedz Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizoriskās tāmes projektu attiecībā uz nākamā gada budžetu pilnsapulcei pieņemšanai.

| 2. | Pilnsapulce pieņem Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizorisko tāmi attiecībā uz nākamā gada budžetu un iesniedz to Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam noteiktajā laikā, lai nodrošinātu tiesību aktos, kas attiecas uz budžetu, noteikto termiņu ievērošanu. |
| --- | --- |

2.

Pilnsapulce pieņem Komitejas ieņēmumu un izdevumu provizorisko tāmi attiecībā uz nākamā gada budžetu un iesniedz to Komisijai, Padomei un Eiropas Parlamentam noteiktajā laikā, lai nodrošinātu tiesību aktos, kas attiecas uz budžetu, noteikto termiņu ievērošanu.

| 3. | Komitejas priekšsēdētājs pēc konsultēšanās ar Finanšu un administratīvo lietu komisiju nodrošina ieņēmumu un izdevumu tāmes izpildi saskaņā ar Biroja pieņemtajiem finanšu noteikumiem. Priekšsēdētājs pilda šos pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas nosacījumiem attiecībā uz Eiropas Kopienu vispārējo budžetu. |
| --- | --- |

3.

Komitejas priekšsēdētājs pēc konsultēšanās ar Finanšu un administratīvo lietu komisiju nodrošina ieņēmumu un izdevumu tāmes izpildi saskaņā ar Biroja pieņemtajiem finanšu noteikumiem. Priekšsēdētājs pilda šos pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas nosacījumiem attiecībā uz Eiropas Kopienu vispārējo budžetu.

*

* *

III   SADAĻA

CITI NOTEIKUMI

1.   NODAĻA

SADARBĪBA AR CITĀM IESTĀDĒM

73. pants –   Sadarbības līgumi

Birojs Komitejas kompetenču ietvaros pēc ģenerālsekretāra ieteikuma var slēgt līgumus ar citām iestādēm vai struktūrām.

74. pants –   Atzinumu, ziņojumu un rezolūciju nosūtīšana un publicēšana

| 1. | Komitejas atzinumus un ziņojumus, kā arī dokumentus, kas attiecas uz vienkāršotas procedūras piemērošanu saskaņā ar 26. pantu vai lēmumu neizstrādāt atzinumu vai ziņojumu saskaņā ar 62. pantu, nodod Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam. Tos, tāpat kā rezolūcijas, nodod priekšsēdētājs. |
| --- | --- |

1.

Komitejas atzinumus un ziņojumus, kā arī dokumentus, kas attiecas uz vienkāršotas procedūras piemērošanu saskaņā ar 26. pantu vai lēmumu neizstrādāt atzinumu vai ziņojumu saskaņā ar 62. pantu, nodod Padomei, Komisijai un Eiropas Parlamentam. Tos, tāpat kā rezolūcijas, nodod priekšsēdētājs.

| 2. | Atzinumus, ziņojumus un rezolūcijas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

2.

Atzinumus, ziņojumus un rezolūcijas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   NODAĻA

PUBLISKUMS UN PĀRREDZAMĪBA

75. pants –   Dokumentu publiska pieejamība

| 1. | Katram Savienības pilsonim, kā arī katrai fiziskai vai juridiskai personai, kuras dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir kādā no dalībvalstīm, saskaņā ar līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem un atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktajiem pamatprincipiem, nosacījumiem un ierobežojumiem, un Komitejas Biroja pieņemtajiem nosacījumiem ir tiesības piekļūt Reģionu komitejas dokumentiem. Iespēju robežās Komitejas dokumentu pieejamību nodrošina arī citām fiziskām un juridiskām personām. |
| --- | --- |

1.

Katram Savienības pilsonim, kā arī katrai fiziskai vai juridiskai personai, kuras dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir kādā no dalībvalstīm, saskaņā ar līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem un atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 noteiktajiem pamatprincipiem, nosacījumiem un ierobežojumiem, un Komitejas Biroja pieņemtajiem nosacījumiem ir tiesības piekļūt Reģionu komitejas dokumentiem. Iespēju robežās Komitejas dokumentu pieejamību nodrošina arī citām fiziskām un juridiskām personām.

| 2. | Komiteja izveido dokumentu reģistru. Šajā sakarā Birojs pieņem iekšējos noteikumus, ar kuriem nosaka kārtību, kādā tiek nodrošināta pieeja dokumentiem, un nosaka to dokumentu sarakstu, kuri ir tieši pieejami. |
| --- | --- |

2.

Komiteja izveido dokumentu reģistru. Šajā sakarā Birojs pieņem iekšējos noteikumus, ar kuriem nosaka kārtību, kādā tiek nodrošināta pieeja dokumentiem, un nosaka to dokumentu sarakstu, kuri ir tieši pieejami.

3.   NODAĻA

VALODU LIETOŠANA

76. pants –   Mutiskās tulkošanas valodu režīms

Iespēju robežās tiek veikti pasākumi, lai veicinātu šādu mutiskās tulkošanas valodu režīma principu piemērošanu:

| a) | Komitejas debates ir pieejamas oficiālajās valodās, ja vien Birojs nav nolēmis citādi; |
| --- | --- |

a)

Komitejas debates ir pieejamas oficiālajās valodās, ja vien Birojs nav nolēmis citādi;

| b) | ikviens loceklis plenārsesijā ir tiesīgs uzstāties vienā no oficiālajām valodām. Jebkuru uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām mutiski tulko citās oficiālajās valodās un, ja Birojs to uzskata par vajadzīgu, arī jebkurā citā valodā; |
| --- | --- |

b)

ikviens loceklis plenārsesijā ir tiesīgs uzstāties vienā no oficiālajām valodām. Jebkuru uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām mutiski tulko citās oficiālajās valodās un, ja Birojs to uzskata par vajadzīgu, arī jebkurā citā valodā;

| c) | Biroja sēdēs, komisiju un darba grupu sanāksmēs mutisko tulkošanu nodrošina no un uz valodām, kuras lieto locekļi, kas apstiprinājuši savu dalību attiecīgajā sēdē vai sanāksmē. |
| --- | --- |

c)

Biroja sēdēs, komisiju un darba grupu sanāksmēs mutisko tulkošanu nodrošina no un uz valodām, kuras lieto locekļi, kas apstiprinājuši savu dalību attiecīgajā sēdē vai sanāksmē.

4.   NODAĻA

NOTEIKUMI SAISTĪBĀ AR REGLAMENTU

77. pants –   Reglamenta pārskatīšana

| 1. | Pilnsapulce ar locekļu balsu vairākumu lemj par nepieciešamību mainīt atsevišķas šā Reglamenta daļas vai Reglamentu kopumā. |
| --- | --- |

1.

Pilnsapulce ar locekļu balsu vairākumu lemj par nepieciešamību mainīt atsevišķas šā Reglamenta daļas vai Reglamentu kopumā.

| 2. | Pilnsapulce uzdod ad hoc komisijai izstrādāt ziņojumu un teksta projektu. Uz to pamata pilnsapulce ar locekļu balsu vairākumu var pieņemt jaunos nosacījumus. Jaunie nosacījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc to publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

2.

Pilnsapulce uzdod ad hoc komisijai izstrādāt ziņojumu un teksta projektu. Uz to pamata pilnsapulce ar locekļu balsu vairākumu var pieņemt jaunos nosacījumus. Jaunie nosacījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc to publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

78. pants –   Biroja norādījumi

Birojs ar norādījumiem nosaka šā Reglamenta piemērošanas kārtību, kam jābūt saskaņā ar Reglamentu.

79. pants –   Reglamenta stāšanās spēkā

Šis Reglaments stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

| 9.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 30. septembris)

par atbalsta shēmu C 2/09 (ex N 221/08 un N 413/08), ko Vācija vēlas īstenot, lai modernizētu kapitālieguldījumu vispārīgos noteikumus

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 7387)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/13/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Vācija 2008. gada 30. aprīļa vēstulē, kas Komisijā tika reģistrēta šajā pašā dienā, nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību paziņoja Komisijai par diviem pasākumiem, kas attiecas uz pienākumu maksāt komercdarbības nodokli un uz atbrīvošanu no zaudējumu pārnešanas ierobežojuma (N 221/08). Komisija 2008. gada 26. jūnija un 23. oktobra vēstulē lūdza iesniegt papildu informāciju. Vācija atbildēja 2008. gada 24. jūlija un 21. novembra vēstulē, kas tika reģistrētas attiecīgajos datumos. |
| --- | --- |

(1)

Vācija 2008. gada 30. aprīļa vēstulē, kas Komisijā tika reģistrēta šajā pašā dienā, nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību paziņoja Komisijai par diviem pasākumiem, kas attiecas uz pienākumu maksāt komercdarbības nodokli un uz atbrīvošanu no zaudējumu pārnešanas ierobežojuma (N 221/08). Komisija 2008. gada 26. jūnija un 23. oktobra vēstulē lūdza iesniegt papildu informāciju. Vācija atbildēja 2008. gada 24. jūlija un 21. novembra vēstulē, kas tika reģistrētas attiecīgajos datumos.

| (2) | Turklāt 2008. gada 22. augusta vēstulē, kas Komisijā tika reģistrēta šajā pašā datumā, nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību Vācija paziņoja Komisijai par trešo pasākumu, kas attiecas uz privātiem investoriem paredzētiem nodokļu atvieglojumiem (N 413/08). 2008. gada 9. oktobrī notika Vācijas un Konkurences ģenerāldirektorāta pārstāvju tikšanās. Pēc tam 2008. gada 19. novembra vēstulē, kas tika reģistrēta šajā pašā datumā, Vācija iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt 2008. gada 22. augusta vēstulē, kas Komisijā tika reģistrēta šajā pašā datumā, nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību Vācija paziņoja Komisijai par trešo pasākumu, kas attiecas uz privātiem investoriem paredzētiem nodokļu atvieglojumiem (N 413/08). 2008. gada 9. oktobrī notika Vācijas un Konkurences ģenerāldirektorāta pārstāvju tikšanās. Pēc tam 2008. gada 19. novembra vēstulē, kas tika reģistrēta šajā pašā datumā, Vācija iesniedza papildu informāciju.

| (3) | Komisija 2009. gada 28. janvārī uzsāka formālo izmeklēšanas procedūru par visiem trim pasākumiem. Lēmuma kopsavilkums Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts 2009. gada 14. martā (2). Par šo lēmumu sākt procedūru Vācija pauda viedokli 2009. gada 3. marta vēstulē, ko reģistrēja šajā pašā datumā. Ieinteresētās personas iesniedza savus apsvērumus 2009. gada 9. un 14. aprīļa vēstulēs, ko reģistrēja attiecīgajos datumos. 2009. gada 23. aprīlī Vācija tika informēta par šiem apsvērumiem un sniedza atbildi 2009. gada 22. maija vēstulē, ko reģistrēja šajā pašā datumā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2009. gada 28. janvārī uzsāka formālo izmeklēšanas procedūru par visiem trim pasākumiem. Lēmuma kopsavilkums Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts 2009. gada 14. martā (2). Par šo lēmumu sākt procedūru Vācija pauda viedokli 2009. gada 3. marta vēstulē, ko reģistrēja šajā pašā datumā. Ieinteresētās personas iesniedza savus apsvērumus 2009. gada 9. un 14. aprīļa vēstulēs, ko reģistrēja attiecīgajos datumos. 2009. gada 23. aprīlī Vācija tika informēta par šiem apsvērumiem un sniedza atbildi 2009. gada 22. maija vēstulē, ko reģistrēja šajā pašā datumā.

2.   APRAKSTS

2.1.   Pasākumu mērķis un līdzekļu piešķiršana

| (4) | Paziņojumi bija par trim nodokļu pasākumiem, un tajos bija noteikti divi priekšrocību saņēmēji. Pasākumi tika paredzēti Likumā par kapitālieguldījumu vispārīgo noteikumu modernizēšanu (Gesetz zur Modernisierung der Rahmenbedingungen für Kapitalbeteiligungen, MoRaKG). Pasākumiem ir kopējs mērķis veicināt privāta riska kapitāla ieguldījumus noteiktai uzņēmumu kategorijai – mērķa sabiedrībām. |
| --- | --- |

(4)

Paziņojumi bija par trim nodokļu pasākumiem, un tajos bija noteikti divi priekšrocību saņēmēji. Pasākumi tika paredzēti Likumā par kapitālieguldījumu vispārīgo noteikumu modernizēšanu (Gesetz zur Modernisierung der Rahmenbedingungen für Kapitalbeteiligungen, MoRaKG). Pasākumiem ir kopējs mērķis veicināt privāta riska kapitāla ieguldījumus noteiktai uzņēmumu kategorijai – mērķa sabiedrībām.

| (5) | Pirmā pasākuma (reģistrēts ar Nr. N 221/08) mērķis ir veicināt riska kapitāla ieguldījumus, nosakot īpašus norobežošanas kritērijus attiecībā uz riska kapitāla sabiedrību pienākumu maksāt komercdarbības nodokli. Vācija ņem vērā, ka pasākums samazinās nodokļu ieņēmumus par 90 miljoniem euro gadā. |
| --- | --- |

(5)

Pirmā pasākuma (reģistrēts ar Nr. N 221/08) mērķis ir veicināt riska kapitāla ieguldījumus, nosakot īpašus norobežošanas kritērijus attiecībā uz riska kapitāla sabiedrību pienākumu maksāt komercdarbības nodokli. Vācija ņem vērā, ka pasākums samazinās nodokļu ieņēmumus par 90 miljoniem euro gadā.

| (6) | Ļaujot mērķa sabiedrībām pārnest zaudējumus, ja riska kapitāla sabiedrība iegādājas to kapitāla daļas, otrs pasākums (arī reģistrēts ar Nr. N 221/08) vājina stingros noteikumus par zaudējumu atskaitīšanas ļaunprātīgas izmantošanas nepieļaušanu. Vācija paredz, ka šis pasākums samazinās nodokļu ieņēmumus par 385 miljoniem euro gadā. |
| --- | --- |

(6)

Ļaujot mērķa sabiedrībām pārnest zaudējumus, ja riska kapitāla sabiedrība iegādājas to kapitāla daļas, otrs pasākums (arī reģistrēts ar Nr. N 221/08) vājina stingros noteikumus par zaudējumu atskaitīšanas ļaunprātīgas izmantošanas nepieļaušanu. Vācija paredz, ka šis pasākums samazinās nodokļu ieņēmumus par 385 miljoniem euro gadā.

| (7) | Trešais pasākums (reģistrēts ar Nr. N 413/08) paredz, ka fiziskas personas, kas veic ieguldījumus mērķa sabiedrībās (turpmāk tekstā – “privāti investori”), gūstot peļņu no pārdošanas, saglabā ienākuma nodokļa atvieglojumus. Lai gan nodokļu priekšrocība tiek piešķirta tieši privātiem investoriem, tomēr mērķa sabiedrības, iespējams, netieši gūst labumu no šiem pasākumiem, saņemot lielākus ieguldījumus. Vācija paredz, ka šis pasākums samazinās nodokļu ieņēmumus par 30 miljoniem euro gadā. |
| --- | --- |

(7)

Trešais pasākums (reģistrēts ar Nr. N 413/08) paredz, ka fiziskas personas, kas veic ieguldījumus mērķa sabiedrībās (turpmāk tekstā – “privāti investori”), gūstot peļņu no pārdošanas, saglabā ienākuma nodokļa atvieglojumus. Lai gan nodokļu priekšrocība tiek piešķirta tieši privātiem investoriem, tomēr mērķa sabiedrības, iespējams, netieši gūst labumu no šiem pasākumiem, saņemot lielākus ieguldījumus. Vācija paredz, ka šis pasākums samazinās nodokļu ieņēmumus par 30 miljoniem euro gadā.

2.2.   Pasākumu priekšrocību saņēmēji

| (8) | MoRaKG paredzētie trīs nodokļu pasākumi sniedz priekšrocības riska kapitāla sabiedrībām un mērķa sabiedrībām MoRaKG nozīmē, kā arī privātiem investoriem, galvenokārt turīgiem privātiem investoriem (turpmāk tekstā – “biznesa eņģeļi”) šādā veidā: | Komercdarbības nodokļa pasākums | Atbrīvošana no aizlieguma pārnest zaudējumus | Ienākuma nodokļa atvieglojums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska kapitāla sabiedrības | tieši | netieši | nē |
| Mērķa sabiedrības | nē | tieši | netieši |
| Privāti investori | nē | nē | tieši |

(8)

MoRaKG paredzētie trīs nodokļu pasākumi sniedz priekšrocības riska kapitāla sabiedrībām un mērķa sabiedrībām MoRaKG nozīmē, kā arī privātiem investoriem, galvenokārt turīgiem privātiem investoriem (turpmāk tekstā – “biznesa eņģeļi”) šādā veidā:

Komercdarbības nodokļa pasākums

Atbrīvošana no aizlieguma pārnest zaudējumus

Ienākuma nodokļa atvieglojums

Riska kapitāla sabiedrības

tieši

netieši

nē

Mērķa sabiedrības

nē

tieši

netieši

Privāti investori

nē

nē

tieši

| (9) | Riska kapitāla sabiedrība ir sabiedrība, ko par riska kapitāla sabiedrību ir atzinusi Federālā finanšu uzraudzības iestāde (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, BaFin) un kura vienlaikus nav reģistrēta kā kapitāla ieguldījumu sabiedrība (3). Turklāt, lai sabiedrību atzītu par riska kapitāla sabiedrību, tai ir jāizpilda šādi nosacījumi:






  — | saskaņā ar riska kapitāla sabiedrības statūtiem uzņēmējdarbības jomai ir jābūt riska kapitāla ieguldījumu iegādei, saglabāšanai, pārvaldīšanai un pārdošanai; 70 % visu aktīvu, ko pārvalda riska kapitāla sabiedrība, ir jābūt pašu kapitāla ieguldījumiem mērķa sabiedrībās, |
| --- | --- | --- |

(9)

Riska kapitāla sabiedrība ir sabiedrība, ko par riska kapitāla sabiedrību ir atzinusi Federālā finanšu uzraudzības iestāde (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, BaFin) un kura vienlaikus nav reģistrēta kā kapitāla ieguldījumu sabiedrība (3). Turklāt, lai sabiedrību atzītu par riska kapitāla sabiedrību, tai ir jāizpilda šādi nosacījumi:

—

saskaņā ar riska kapitāla sabiedrības statūtiem uzņēmējdarbības jomai ir jābūt riska kapitāla ieguldījumu iegādei, saglabāšanai, pārvaldīšanai un pārdošanai; 70 % visu aktīvu, ko pārvalda riska kapitāla sabiedrība, ir jābūt pašu kapitāla ieguldījumiem mērķa sabiedrībās,

| — | riska kapitāla sabiedrībai ir jābūt reģistrētai Vācijā, un tās vadībai ir jāatrodas Vācijā, |
| --- | --- |

—

riska kapitāla sabiedrībai ir jābūt reģistrētai Vācijā, un tās vadībai ir jāatrodas Vācijā,

| — | riska kapitāla sabiedrības pamatkapitālam vai tās dalībnieku ieguldījumiem saskaņā ar sabiedrības līgumu ir jābūt vismaz vienam miljonam euro, |
| --- | --- |

—

riska kapitāla sabiedrības pamatkapitālam vai tās dalībnieku ieguldījumiem saskaņā ar sabiedrības līgumu ir jābūt vismaz vienam miljonam euro,

| — | riska kapitāla sabiedrībai ir jābūt vismaz diviem vadītājiem, kuri ir atbilstīgi un profesionāli piemēroti, lai vadītu riska kapitāla sabiedrību. |
| --- | --- |

—

riska kapitāla sabiedrībai ir jābūt vismaz diviem vadītājiem, kuri ir atbilstīgi un profesionāli piemēroti, lai vadītu riska kapitāla sabiedrību.

| (10) | Mērķa sabiedrībām ir jābūt kapitālsabiedrībām un jāatbilst arī šādiem nosacījumiem:






  — | tām ir jābūt reģistrētām Eiropas Ekonomikas zona līguma līgumslēdzējā valstī, un to vadībai ir jāatrodas šajā valstī, |
| --- | --- | --- |

(10)

Mērķa sabiedrībām ir jābūt kapitālsabiedrībām un jāatbilst arī šādiem nosacījumiem:

—

tām ir jābūt reģistrētām Eiropas Ekonomikas zona līguma līgumslēdzējā valstī, un to vadībai ir jāatrodas šajā valstī,

| — | brīdī, kad riska kapitāla sabiedrība iegādājas kapitāla daļas, mērķa sabiedrības pašu kapitāls nedrīkst pārsniegt 20 miljonus euro, |
| --- | --- |

—

brīdī, kad riska kapitāla sabiedrība iegādājas kapitāla daļas, mērķa sabiedrības pašu kapitāls nedrīkst pārsniegt 20 miljonus euro,

| — | mērķa sabiedrība drīkst būt nodibināta ne agrāk kā desmit gadu pirms tam, kad riska kapitāla sabiedrība iegādājas kapitāla daļas, |
| --- | --- |

—

mērķa sabiedrība drīkst būt nodibināta ne agrāk kā desmit gadu pirms tam, kad riska kapitāla sabiedrība iegādājas kapitāla daļas,

| — | brīdī, kad riska kapitāla sabiedrība iegādājas kapitāla daļas, nedrīkst būt atļauta nekādu mērķa sabiedrības vērtspapīru tirdzniecība organizētā vai līdzvērtīgā tirgū vai tie nedrīkst būt iesaistīti šādā tirdzniecībā. |
| --- | --- |

—

brīdī, kad riska kapitāla sabiedrība iegādājas kapitāla daļas, nedrīkst būt atļauta nekādu mērķa sabiedrības vērtspapīru tirdzniecība organizētā vai līdzvērtīgā tirgū vai tie nedrīkst būt iesaistīti šādā tirdzniecībā.

| (11) | Pasākumā nav informācijas par mērķa sabiedrības definīciju saistībā ar grūtībās nonākuša uzņēmuma definīciju (4). |
| --- | --- |

(11)

Pasākumā nav informācijas par mērķa sabiedrības definīciju saistībā ar grūtībās nonākuša uzņēmuma definīciju (4).

2.3.   Komercdarbības nodoklis

2.3.1.   Konteksts

| (12) | Vācijā piemēroto komercdarbības nodokli iekasē attiecīgās vietējās iestādes par saimniecisku darbību, ko uzņēmums veic pašvaldības teritorijā. To pamato apsvērums, ka uzņēmumiem būtu jāpiedalās vietējās infrastruktūras, ko tie izmanto, izmaksu segšanā. Komercdarbības nodoklis ir jāiekasē no visiem uzņēmumiem, kas saskaņā ar tiesību aktiem par komercdarbības nodokli un ienākuma nodokli veic komercdarbību neatkarīgi no to juridiskās formas. Attiecībā uz kapitālsabiedrībām tiek ņemta vērā komercdarbības veikšana. Personālsabiedrības iedala atkarībā no darbības: komercdarbības nodoklis neattiecas uz uzņēmumiem, kuru juridiskā forma ir personālsabiedrība un kas veic tikai aktīvu pārvaldības darbību. Turpretim personālsabiedrībām, kas veic komercdarbību, ir jāmaksā komercdarbības nodoklis. |
| --- | --- |

(12)

Vācijā piemēroto komercdarbības nodokli iekasē attiecīgās vietējās iestādes par saimniecisku darbību, ko uzņēmums veic pašvaldības teritorijā. To pamato apsvērums, ka uzņēmumiem būtu jāpiedalās vietējās infrastruktūras, ko tie izmanto, izmaksu segšanā. Komercdarbības nodoklis ir jāiekasē no visiem uzņēmumiem, kas saskaņā ar tiesību aktiem par komercdarbības nodokli un ienākuma nodokli veic komercdarbību neatkarīgi no to juridiskās formas. Attiecībā uz kapitālsabiedrībām tiek ņemta vērā komercdarbības veikšana. Personālsabiedrības iedala atkarībā no darbības: komercdarbības nodoklis neattiecas uz uzņēmumiem, kuru juridiskā forma ir personālsabiedrība un kas veic tikai aktīvu pārvaldības darbību. Turpretim personālsabiedrībām, kas veic komercdarbību, ir jāmaksā komercdarbības nodoklis.

| (13) | Federālā Finanšu ministrija (Bundesministerium der Finanzen) ir publicējusi dokumentu (5) (turpmāk tekstā – “2003. gada dokuments”) par riska kapitāla fondu un privātā kapitāla fondu veiktās aktīvu pārvaldības darbības un komercdarbības norobežošanu. Saskaņā ar šo dokumentu uz riska kapitāla fondiem/privātā kapitāla fondiem attiecas komercdarbības nodoklis, ja to darbību klasificē kā komercdarbību. Turpretim, ja tie nodarbojas tikai ar aktīvu pārvaldību, uz tiem neattiecas komercdarbības nodoklis. Šo 2003. gada dokumentu pamato Federālās Finanšu tiesas (Bundesfinanzhof, BFH) 2001. gada 25. jūlija spriedums (6). Saskaņā ar to netiek ņemta vērā riska kapitāla fonda/privātā kapitāla fonda komercdarbība, ja ir izpildīti šādi kritēriji:






  — | nav izmantoti banku kredīti/ nav sniegtas garantijas, |
| --- | --- | --- |

(13)

Federālā Finanšu ministrija (Bundesministerium der Finanzen) ir publicējusi dokumentu (5) (turpmāk tekstā – “2003. gada dokuments”) par riska kapitāla fondu un privātā kapitāla fondu veiktās aktīvu pārvaldības darbības un komercdarbības norobežošanu. Saskaņā ar šo dokumentu uz riska kapitāla fondiem/privātā kapitāla fondiem attiecas komercdarbības nodoklis, ja to darbību klasificē kā komercdarbību. Turpretim, ja tie nodarbojas tikai ar aktīvu pārvaldību, uz tiem neattiecas komercdarbības nodoklis. Šo 2003. gada dokumentu pamato Federālās Finanšu tiesas (Bundesfinanzhof, BFH) 2001. gada 25. jūlija spriedums (6). Saskaņā ar to netiek ņemta vērā riska kapitāla fonda/privātā kapitāla fonda komercdarbība, ja ir izpildīti šādi kritēriji:

—

nav izmantoti banku kredīti/ nav sniegtas garantijas,

| — | nav ievērojama apjoma pašu struktūras, lai pārvaldītu fonda aktīvus, birojs nepārsniedz lielam privātīpašumam raksturīgu apjomu (7), |
| --- | --- |

—

nav ievērojama apjoma pašu struktūras, lai pārvaldītu fonda aktīvus, birojs nepārsniedz lielam privātīpašumam raksturīgu apjomu (7),

| — | savā labā netiek izmantots tirgus, ņemot vērā profesionālo pieredzi, |
| --- | --- |

—

savā labā netiek izmantots tirgus, ņemot vērā profesionālo pieredzi,

| — | netiek sniegti piedāvājumi plašai sabiedrībai/ nav tirdzniecības savā vārdā, |
| --- | --- |

—

netiek sniegti piedāvājumi plašai sabiedrībai/ nav tirdzniecības savā vārdā,

| — | nav īstermiņa ieguldījumu, |
| --- | --- |

—

nav īstermiņa ieguldījumu,

| — | ieņēmumi no pārdošanas netiek ieguldīti atkārtoti, |
| --- | --- |

—

ieņēmumi no pārdošanas netiek ieguldīti atkārtoti,

| — | nav pašu uzņēmējdarbības portfeļsabiedrībās, |
| --- | --- |

—

nav pašu uzņēmējdarbības portfeļsabiedrībās,

| — | nav komercdarbības izpausmes vai komercdarbības “infekcijas” (8). |
| --- | --- |

—

nav komercdarbības izpausmes vai komercdarbības “infekcijas” (8).

| (14) | Šo kritēriju mērķis būtībā ir izskaidrot Vācijas nodokļu tiesībās nostiprināto tradicionālo atšķirību starp riska kapitāla fondu/ privāta kapitāla fondu komerciālu un nekomerciālu darbību. Aktīvu pārvaldību uzskata par nekomerciālu darbību. Atšķirība starp komerciālu un nekomerciālu darbību ir nopietna dilemma un tiesu, tostarp Federālās Finanšu tiesas, daudzu nolēmumu priekšmets. Būtībā riska kapitāla fonds vai privātā kapitāla fonds veic komercdarbību, ja aktīvu tirdzniecība (īss laikposms starp tādu aktīvu kā vērtspapīri iegādi un pārdošanu) ir ievērojama tā darbības daļa (9). |
| --- | --- |

(14)

Šo kritēriju mērķis būtībā ir izskaidrot Vācijas nodokļu tiesībās nostiprināto tradicionālo atšķirību starp riska kapitāla fondu/ privāta kapitāla fondu komerciālu un nekomerciālu darbību. Aktīvu pārvaldību uzskata par nekomerciālu darbību. Atšķirība starp komerciālu un nekomerciālu darbību ir nopietna dilemma un tiesu, tostarp Federālās Finanšu tiesas, daudzu nolēmumu priekšmets. Būtībā riska kapitāla fonds vai privātā kapitāla fonds veic komercdarbību, ja aktīvu tirdzniecība (īss laikposms starp tādu aktīvu kā vērtspapīri iegādi un pārdošanu) ir ievērojama tā darbības daļa (9).

2.3.2.   Precizējumi par komercdarbības nodokli MoRaKG

| (15) | Saskaņā ar paziņojumu MoRaKG 1. panta 19. punktā ir “precizēts” 2003. gada dokuments, un starp likumu un dokumentu šķietami nav būtisku atšķirību. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar paziņojumu MoRaKG 1. panta 19. punktā ir “precizēts” 2003. gada dokuments, un starp likumu un dokumentu šķietami nav būtisku atšķirību.

| (16) | Saskaņā ar šo noteikumu riska kapitāla sabiedrības, kuru juridiskā forma ir personālsabiedrība un kuras nodarbojas tikai ar riska kapitāla ieguldījumu iegādi, saglabāšanu, pārvaldīšanu un pārdošanu, un kurām kapitāla daļas pieder vienīgi kapitālsabiedrībās, ienākuma nodokļa aspektā ir jāklasificē kā tādas sabiedrības, kas veic aktīvu pārvaldību. Līdz ar to riska kapitāla sabiedrības nenodarbojas ar aktīvu pārvaldību tad, ja tiek veikta turpmāk minētā vai līdzvērtīga darbība:






  — | tādu riska kapitāla ieguldījumu un citu ieguldījumu sabiedrībās, kas reģistrētas Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējā valstī un kuru vadība atrodas šajā valstī, pārdošana īsā termiņā, |
| --- | --- | --- |

(16)

Saskaņā ar šo noteikumu riska kapitāla sabiedrības, kuru juridiskā forma ir personālsabiedrība un kuras nodarbojas tikai ar riska kapitāla ieguldījumu iegādi, saglabāšanu, pārvaldīšanu un pārdošanu, un kurām kapitāla daļas pieder vienīgi kapitālsabiedrībās, ienākuma nodokļa aspektā ir jāklasificē kā tādas sabiedrības, kas veic aktīvu pārvaldību. Līdz ar to riska kapitāla sabiedrības nenodarbojas ar aktīvu pārvaldību tad, ja tiek veikta turpmāk minētā vai līdzvērtīga darbība:

—

tādu riska kapitāla ieguldījumu un citu ieguldījumu sabiedrībās, kas reģistrētas Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējā valstī un kuru vadība atrodas šajā valstī, pārdošana īsā termiņā,

| — | darījumi ar naudas tirgus instrumentiem (10); darījumi ar noguldījumiem kredītiestādēs, kas reģistrētas Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējā valstī; darījumi ar ieguldījumu daļām (11), |
| --- | --- |

—

darījumi ar naudas tirgus instrumentiem (10); darījumi ar noguldījumiem kredītiestādēs, kas reģistrētas Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējā valstī; darījumi ar ieguldījumu daļām (11),

| — | konsultāciju sniegšana mērķa sabiedrībām, kuru dalībniece ir riska kapitāla sabiedrība, aizdevumu un galvojumu izsniegšana mērķa sabiedrībām, kuru dalībniece ir riska kapitāla sabiedrība, kā arī kredītu saņemšana un akciju ar tiesībām uz peļņas daļu un parāda vērtspapīru emisija, |
| --- | --- |

—

konsultāciju sniegšana mērķa sabiedrībām, kuru dalībniece ir riska kapitāla sabiedrība, aizdevumu un galvojumu izsniegšana mērķa sabiedrībām, kuru dalībniece ir riska kapitāla sabiedrība, kā arī kredītu saņemšana un akciju ar tiesībām uz peļņas daļu un parāda vērtspapīru emisija,

| — | riska kapitāla ieguldījumu un citu ieguldījumu sabiedrībās, kas reģistrētas Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējā valstī un kuru vadība atrodas šajā valstī, pārdošanas rezultātā gūtu ieņēmumu atkārtota ieguldīšana; |
| --- | --- |

—

riska kapitāla ieguldījumu un citu ieguldījumu sabiedrībās, kas reģistrētas Eiropas Ekonomikas zonas līguma līgumslēdzējā valstī un kuru vadība atrodas šajā valstī, pārdošanas rezultātā gūtu ieņēmumu atkārtota ieguldīšana;

| — | tirgus izmantošana savā labā, ņemot vērā profesionālo pieredzi. |
| --- | --- |

—

tirgus izmantošana savā labā, ņemot vērā profesionālo pieredzi.

| (17) | Turklāt līdz ar to pieņēmumu par aktīvu pārvaldību neietekmē sava biroja un komerciāla rakstura struktūras iegāde un izmantošana. Darbības, kas minētas 16. apsvērumā, drīkst veikt arī meitassabiedrība, kas pilnībā pieder riska kapitāla sabiedrībai. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt līdz ar to pieņēmumu par aktīvu pārvaldību neietekmē sava biroja un komerciāla rakstura struktūras iegāde un izmantošana. Darbības, kas minētas 16. apsvērumā, drīkst veikt arī meitassabiedrība, kas pilnībā pieder riska kapitāla sabiedrībai.

2.4.   Zaudējumu pārnešana

2.4.1.   Ievads

| (18) | Pārskata gadā ciestos zaudējumus uzņēmums parasti var pārnest uz nākamo pārskata gadu, tātad kompensēt tos ar turpmāko pārskata gadu peļņu. Pateicoties zaudējumu pārnešanai, zaudējumus var ņemt vērā visā uzņēmuma pastāvēšanas laikā. Tomēr šādi ir iespējama arī ļaunprātīga izmantošana tā saukto fiktīvo sabiedrību veidā, kas tiek pārdotas, lai gan vairs neveic saimniecisko darbību, jo to pārnestajiem zaudējumiem ir reāla vērtība: šādas fiktīvas sabiedrības ar pārnestiem zaudējumiem pircējs gūst labumu, ar šiem zaudējumiem kompensējot savu ar nodokli apliekamo peļņu, un līdz ar to atkarībā no piemērotās nodokļa likmes viņam ir jāmaksā mazāki nodokļi. |
| --- | --- |

(18)

Pārskata gadā ciestos zaudējumus uzņēmums parasti var pārnest uz nākamo pārskata gadu, tātad kompensēt tos ar turpmāko pārskata gadu peļņu. Pateicoties zaudējumu pārnešanai, zaudējumus var ņemt vērā visā uzņēmuma pastāvēšanas laikā. Tomēr šādi ir iespējama arī ļaunprātīga izmantošana tā saukto fiktīvo sabiedrību veidā, kas tiek pārdotas, lai gan vairs neveic saimniecisko darbību, jo to pārnestajiem zaudējumiem ir reāla vērtība: šādas fiktīvas sabiedrības ar pārnestiem zaudējumiem pircējs gūst labumu, ar šiem zaudējumiem kompensējot savu ar nodokli apliekamo peļņu, un līdz ar to atkarībā no piemērotās nodokļa likmes viņam ir jāmaksā mazāki nodokļi.

| (19) | Likumā par uzņēmumu ienākuma nodokli (Körperschaftsteuergesetz, KStG) Vācija ir paredzējusi pasākumus, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu, tirgojot zaudējumus. Ar 1997. gada Likumu par uzņēmumiem piemēroto nodokļu reformas turpināšanu (Gesetz zur Fortsetzung der Unternehmenssteuerreform) tika novērsta tirdzniecība ar zaudējumiem fiktīvu sabiedrību veidā. Ar 2008. gada Likumu ar uzņēmumiem piemēroto nodokļu reformu (Unternehmenssteuerreformgesetz) Vācija pastiprināja pasākumus, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu. Likums ietekmē visas netiešas vai tiešas dalības uzņēmumā izmaiņas vairāk nekā 25 % apmērā piecu gadu periodā. KStG paredz kapitāla daļām proporcionālu zaudējumu pārnešanu, ja piecu gadu laikā kādam pircējam tieši vai netieši tiek nodoti vairāk nekā 25 % parakstītā kapitāla, no dalības izrietošajām tiesībām, piedalīšanās tiesībām vai balsstiesībām. Neizmantotus zaudējumus vairs nevar atskaitīt pilnībā, ja piecu gadu laikā kādam pircējam tieši vai netieši tiek nodoti vairāk nekā 50 % parakstītā kapitāla vai iepriekš minēto tiesību. |
| --- | --- |

(19)

Likumā par uzņēmumu ienākuma nodokli (Körperschaftsteuergesetz, KStG) Vācija ir paredzējusi pasākumus, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu, tirgojot zaudējumus. Ar 1997. gada Likumu par uzņēmumiem piemēroto nodokļu reformas turpināšanu (Gesetz zur Fortsetzung der Unternehmenssteuerreform) tika novērsta tirdzniecība ar zaudējumiem fiktīvu sabiedrību veidā. Ar 2008. gada Likumu ar uzņēmumiem piemēroto nodokļu reformu (Unternehmenssteuerreformgesetz) Vācija pastiprināja pasākumus, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu. Likums ietekmē visas netiešas vai tiešas dalības uzņēmumā izmaiņas vairāk nekā 25 % apmērā piecu gadu periodā. KStG paredz kapitāla daļām proporcionālu zaudējumu pārnešanu, ja piecu gadu laikā kādam pircējam tieši vai netieši tiek nodoti vairāk nekā 25 % parakstītā kapitāla, no dalības izrietošajām tiesībām, piedalīšanās tiesībām vai balsstiesībām. Neizmantotus zaudējumus vairs nevar atskaitīt pilnībā, ja piecu gadu laikā kādam pircējam tieši vai netieši tiek nodoti vairāk nekā 50 % parakstītā kapitāla vai iepriekš minēto tiesību.

2.4.2.   MoRaKG

| (20) | MoRaKG mīkstinātu noteikumus par zaudējumu pārnešanu attiecībā uz mērķa sabiedrībām, ko iegādājušās riska kapitāla sabiedrības, jo mērķa sabiedrībām, kuru īpašnieku struktūra ir ievērojami mainījusies, tas ļautu nodokļu ziņā pārnest zaudējumus, kas citādi saskaņā ar vispārīgo noteikumu vairs nebūtu iespējams. |
| --- | --- |

(20)

MoRaKG mīkstinātu noteikumus par zaudējumu pārnešanu attiecībā uz mērķa sabiedrībām, ko iegādājušās riska kapitāla sabiedrības, jo mērķa sabiedrībām, kuru īpašnieku struktūra ir ievērojami mainījusies, tas ļautu nodokļu ziņā pārnest zaudējumus, kas citādi saskaņā ar vispārīgo noteikumu vairs nebūtu iespējams.

| (21) | Atbilstīgi MoRaKG 4. pantam gadījumā, ja riska kapitāla sabiedrība tieši iegādājas mērķa sabiedrības kapitāla daļas, turpmāk var atskaitīt mērķa sabiedrības zaudējumus, ja netiek skartas slēptās rezerves, kas attiecas uz mērķa sabiedrības ar nodokli apliekamo mantu attiecīgajā valstī. Tas pats attiecas uz gadījumu, ja riska kapitāla sabiedrībai piederošas mērķa sabiedrības kapitāla daļas tieši iegādājas pircējs, kurš nav riska kapitāla sabiedrība, ja:






  — | kapitāla daļu iegādes brīdī mērķa sabiedrības pašu kapitāls nepārsniedz 20 miljonu euro, |
| --- | --- | --- |

(21)

Atbilstīgi MoRaKG 4. pantam gadījumā, ja riska kapitāla sabiedrība tieši iegādājas mērķa sabiedrības kapitāla daļas, turpmāk var atskaitīt mērķa sabiedrības zaudējumus, ja netiek skartas slēptās rezerves, kas attiecas uz mērķa sabiedrības ar nodokli apliekamo mantu attiecīgajā valstī. Tas pats attiecas uz gadījumu, ja riska kapitāla sabiedrībai piederošas mērķa sabiedrības kapitāla daļas tieši iegādājas pircējs, kurš nav riska kapitāla sabiedrība, ja:

—

kapitāla daļu iegādes brīdī mērķa sabiedrības pašu kapitāls nepārsniedz 20 miljonu euro,

| — | kapitāla daļu iegādes brīdī mērķa sabiedrības pašu kapitāls nepārsniedz 100 miljonu euro un pašu kapitāla palielinājumu, kas pārsniedz 20 miljonu euro, veido neto peļņa, kas radusies iepriekšējos četros pārskata gados pirms pārdošanas, |
| --- | --- |

—

kapitāla daļu iegādes brīdī mērķa sabiedrības pašu kapitāls nepārsniedz 100 miljonu euro un pašu kapitāla palielinājumu, kas pārsniedz 20 miljonu euro, veido neto peļņa, kas radusies iepriekšējos četros pārskata gados pirms pārdošanas,

| — | laikposms starp mērķa sabiedrības kapitāla daļu iegādi un pārdošanu, ko veic riska kapitāla sabiedrība, ir vismaz četri gadi. |
| --- | --- |

—

laikposms starp mērķa sabiedrības kapitāla daļu iegādi un pārdošanu, ko veic riska kapitāla sabiedrība, ir vismaz četri gadi.

| (22) | Kapitāla daļu iegādes gadā atskaitāmos zaudējumus var atskaitīt vienas piektdaļas apmērā atbilstīgi zaudējumu atskaitīšanai saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli (Einkommensteuergesetz) noteikumiem; turpmākajos četros gados šī summa attiecīgi palielinās par vienu piektdaļu atskaitāmo zaudējumu. |
| --- | --- |

(22)

Kapitāla daļu iegādes gadā atskaitāmos zaudējumus var atskaitīt vienas piektdaļas apmērā atbilstīgi zaudējumu atskaitīšanai saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli (Einkommensteuergesetz) noteikumiem; turpmākajos četros gados šī summa attiecīgi palielinās par vienu piektdaļu atskaitāmo zaudējumu.

2.5.   Privātiem investoriem paredzētie nodokļu atvieglojumi

2.5.1.   Ievads

| (23) | Sniedzot nodokļu priekšrocības peļņai, kas gūta no ieguldījumiem, MoRaKG ir jāveicina tas, lai privāti investori, piemēram, “biznesa eņģeļi” veiktu ieguldījumus mērķa sabiedrībās. |
| --- | --- |

(23)

Sniedzot nodokļu priekšrocības peļņai, kas gūta no ieguldījumiem, MoRaKG ir jāveicina tas, lai privāti investori, piemēram, “biznesa eņģeļi” veiktu ieguldījumus mērķa sabiedrībās.

| (24) | Saskaņā ar MoRaKG 1. panta 20. punktu peļņu no mērķa sabiedrības kapitāla daļu pārdošanas sadala starp investoriem proporcionāli kapitāla daļu skaitam. Uz šādi iegūto summu attiecas privātiem investoriem/“biznesa eņģeļiem” piemērotais ienākuma nodokļa režīms. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar MoRaKG 1. panta 20. punktu peļņu no mērķa sabiedrības kapitāla daļu pārdošanas sadala starp investoriem proporcionāli kapitāla daļu skaitam. Uz šādi iegūto summu attiecas privātiem investoriem/“biznesa eņģeļiem” piemērotais ienākuma nodokļa režīms.

| (25) | Nodokļu priekšrocība ir spēkā tikai tad, ja ir gūta peļņa no pārdošanas. Privāta investora/“biznesa eņģeļa” ieguldījumam mērķa sabiedrībā iepriekšējo piecu gadu laikā ir jābūt no 3 % līdz 25 %, un tas nedrīkst būt bijis ilgāks par 10 gadiem. Katram privātam investoram/“biznesa eņģelim” vienā ieguldījumā, ņemot vērā maksimālo ieguldījumu 25 % apmērā, ir tiesības uz peļņu, ko neapliek ar nodokli, līdz 50 000 euro apmērā (200 000 euro reiz 0,25). Līdz ar to saskaņā ar Vācijas aprēķiniem maksimālā nodokļu priekšrocība viena “biznesa eņģeļa” vienam ieguldījumam ir 22 500 euro. Ja peļņa ir vairāk nekā 800 000 euro vienā ieguldījumā, nodokļu priekšrocība proporcionāli samazinās, un to vairs nevar izmantot, ja kopējā peļņa ir sasniegusi vienu miljonu euro. |
| --- | --- |

(25)

Nodokļu priekšrocība ir spēkā tikai tad, ja ir gūta peļņa no pārdošanas. Privāta investora/“biznesa eņģeļa” ieguldījumam mērķa sabiedrībā iepriekšējo piecu gadu laikā ir jābūt no 3 % līdz 25 %, un tas nedrīkst būt bijis ilgāks par 10 gadiem. Katram privātam investoram/“biznesa eņģelim” vienā ieguldījumā, ņemot vērā maksimālo ieguldījumu 25 % apmērā, ir tiesības uz peļņu, ko neapliek ar nodokli, līdz 50 000 euro apmērā (200 000 euro reiz 0,25). Līdz ar to saskaņā ar Vācijas aprēķiniem maksimālā nodokļu priekšrocība viena “biznesa eņģeļa” vienam ieguldījumam ir 22 500 euro. Ja peļņa ir vairāk nekā 800 000 euro vienā ieguldījumā, nodokļu priekšrocība proporcionāli samazinās, un to vairs nevar izmantot, ja kopējā peļņa ir sasniegusi vienu miljonu euro.

3.   ŠAUBAS, KAS PAUSTAS LĒMUMĀ PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (26) | Kā minēts 3. apsvērumā, 2009. gada 28. janvārī Komisija pieņēma lēmumu sākt formālo izmeklēšanas procedūru (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras uzsākšanu”). Tajā Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka visi trīs pasākumi ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(26)

Kā minēts 3. apsvērumā, 2009. gada 28. janvārī Komisija pieņēma lēmumu sākt formālo izmeklēšanas procedūru (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras uzsākšanu”). Tajā Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka visi trīs pasākumi ir valsts atbalsts.

3.1.   Valsts atbalsta esamība komercdarbības nodokļa pasākumā

| (27) | Pamatojoties uz 2003. gada vēstules salīdzinājumu ar MoRaKG sniegto “precizējumu”, Komisija apšaubīja Vācijas paskaidrojumu, ka MoRaKG vienīgi precizējot 2003. gada dokumentu tiesiska regulējuma ietvaros, jo šķita, ka likums paredz noteiktu nodokļu priekšrocību tajā definēto riska kapitāla sabiedrību jaunizveidotai īpašai kategorijai. Komisijai bija iespaids, ka “precizējums” atšķiras no 2003. gada dokumenta un atsevišķām riska kapitāla sabiedrībām paredz ne tik stingrus kritērijus attiecībā uz atbrīvošanu no komercdarbības nodokļa. |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz 2003. gada vēstules salīdzinājumu ar MoRaKG sniegto “precizējumu”, Komisija apšaubīja Vācijas paskaidrojumu, ka MoRaKG vienīgi precizējot 2003. gada dokumentu tiesiska regulējuma ietvaros, jo šķita, ka likums paredz noteiktu nodokļu priekšrocību tajā definēto riska kapitāla sabiedrību jaunizveidotai īpašai kategorijai. Komisijai bija iespaids, ka “precizējums” atšķiras no 2003. gada dokumenta un atsevišķām riska kapitāla sabiedrībām paredz ne tik stingrus kritērijus attiecībā uz atbrīvošanu no komercdarbības nodokļa.

| (28) | Ņemot vērā šīs šaubas, Komisija uzskatīja, ka komercdarbības nodokļa pasākums sniegtu priekšrocības atsevišķām riska kapitāla sabiedrībām, salīdzinot ar citām ieguldījumu sabiedrībām, kas, iespējams, veic tādu pašu vai līdzīgu darbību. Turklāt minētajā veidā neiekasējot komercdarbības nodokli, ikgadējie nodokļu ieņēmumi samazinātos apmēram par 90 miljoniem euro, kas, iespējams, liecina, ka MoRaKG nav tikai 2003. gada dokumenta “precizējums.” |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā šīs šaubas, Komisija uzskatīja, ka komercdarbības nodokļa pasākums sniegtu priekšrocības atsevišķām riska kapitāla sabiedrībām, salīdzinot ar citām ieguldījumu sabiedrībām, kas, iespējams, veic tādu pašu vai līdzīgu darbību. Turklāt minētajā veidā neiekasējot komercdarbības nodokli, ikgadējie nodokļu ieņēmumi samazinātos apmēram par 90 miljoniem euro, kas, iespējams, liecina, ka MoRaKG nav tikai 2003. gada dokumenta “precizējums.”

3.2.   Valsts atbalsta esamība zaudējumu pārnešanas pasākumā

| (29) | Būtībā Vācija nav izslēgusi, ka zaudējumu pārnešanas pasākums ir selektīvs un līdz ar to sniedz priekšrocības mērķa sabiedrībām un riska kapitāla sabiedrībām. Tomēr Vācija norādīja, ka to pamatojot Vācijas nodokļu sistēmas būtība un loģika. Tā kā 2008. gadā ieviestais vispārējais zaudējumu izmantošanas ierobežojums, pēc Vācijas domām, esot īpaši bargs attiecībā uz riska kapitāla tirgu, zaudējumu izmantošanas iespēja šajā tirgū būtu jāsaglabā. Līdz ar to pasākums atbilstot kritērijiem, kas noteikti Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz uzņēmumiem piemēroto tiešo nodokļu pasākumiem (12) (turpmāk tekstā – “Komisijas paziņojums par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem”). |
| --- | --- |

(29)

Būtībā Vācija nav izslēgusi, ka zaudējumu pārnešanas pasākums ir selektīvs un līdz ar to sniedz priekšrocības mērķa sabiedrībām un riska kapitāla sabiedrībām. Tomēr Vācija norādīja, ka to pamatojot Vācijas nodokļu sistēmas būtība un loģika. Tā kā 2008. gadā ieviestais vispārējais zaudējumu izmantošanas ierobežojums, pēc Vācijas domām, esot īpaši bargs attiecībā uz riska kapitāla tirgu, zaudējumu izmantošanas iespēja šajā tirgū būtu jāsaglabā. Līdz ar to pasākums atbilstot kritērijiem, kas noteikti Komisijas Paziņojumā par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz uzņēmumiem piemēroto tiešo nodokļu pasākumiem (12) (turpmāk tekstā – “Komisijas paziņojums par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem”).

| (30) | Tomēr Komisija norādīja, ka nedrīkstētu izslēgt citas ieguldījumu sabiedrības (proti, sabiedrības, uz kurām neattiecas riska kapitāla sabiedrības jēdziena definīcija), ja pasākums būtu pamatots ar Vācijas nodokļu sistēmas būtību un loģiku, jo, iespējams, arī citas ieguldījumu sabiedrības var veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās un tām arī būtu jāspēj izmantot tiesības pārnest zaudējumus. Tomēr tas tā nav, jo mērķa sabiedrības, kuru kapitāla daļas pieder citām ieguldījumu sabiedrībām, savus zaudējumus var pārnest tikai tad, ja savas kapitāla daļas šīs sabiedrības ir iegādājušās no riska kapitāla sabiedrībām saskaņā ar 21. apsvērumā minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(30)

Tomēr Komisija norādīja, ka nedrīkstētu izslēgt citas ieguldījumu sabiedrības (proti, sabiedrības, uz kurām neattiecas riska kapitāla sabiedrības jēdziena definīcija), ja pasākums būtu pamatots ar Vācijas nodokļu sistēmas būtību un loģiku, jo, iespējams, arī citas ieguldījumu sabiedrības var veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās un tām arī būtu jāspēj izmantot tiesības pārnest zaudējumus. Tomēr tas tā nav, jo mērķa sabiedrības, kuru kapitāla daļas pieder citām ieguldījumu sabiedrībām, savus zaudējumus var pārnest tikai tad, ja savas kapitāla daļas šīs sabiedrības ir iegādājušās no riska kapitāla sabiedrībām saskaņā ar 21. apsvērumā minētajiem noteikumiem.

| (31) | Turklāt Vācija apgalvoja, ka pasākums neiespaidojot tirdzniecību starp dalībvalstīm EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo tam esot “iekšēja rakstura mērķis,” kas esot saderīgs ar Komisijas paziņojumu par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem. Pasākums esot tikai izņēmums stingrajam noteikumam, kuram citās dalībvalstīs līdzīga neesot. Tādēļ pārrobežu līmenī tas nevarot ietekmēt konkurenci vai tirdzniecību. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt Vācija apgalvoja, ka pasākums neiespaidojot tirdzniecību starp dalībvalstīm EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo tam esot “iekšēja rakstura mērķis,” kas esot saderīgs ar Komisijas paziņojumu par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem. Pasākums esot tikai izņēmums stingrajam noteikumam, kuram citās dalībvalstīs līdzīga neesot. Tādēļ pārrobežu līmenī tas nevarot ietekmēt konkurenci vai tirdzniecību.

| (32) | Tomēr Komisija uzskata, ka šī pasākuma priekšrocību saņēmēji noteikti varētu veikt tirdzniecību ar citām dalībvalstīm, līdz ar to pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību. Turklāt, pārbaudot jautājumu, vai nodokļu pasākums sniedz selektīvas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem, ir jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts vispārējā sistēma. Būtībā nav nozīmes jautājumam par to, kādi tiesību akti ir jāpiemēro citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(32)

Tomēr Komisija uzskata, ka šī pasākuma priekšrocību saņēmēji noteikti varētu veikt tirdzniecību ar citām dalībvalstīm, līdz ar to pasākums varētu ietekmēt tirdzniecību. Turklāt, pārbaudot jautājumu, vai nodokļu pasākums sniedz selektīvas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem, ir jāņem vērā attiecīgās dalībvalsts vispārējā sistēma. Būtībā nav nozīmes jautājumam par to, kādi tiesību akti ir jāpiemēro citās dalībvalstīs.

3.3.   Valsts atbalsta esamība privātiem investoriem paredzētajos nodokļu atvieglojumos

| (33) | Vācija paskaidroja, ka šis pasākums neesot valsts atbalsts, jo priekšrocību saņēmēji esot fiziskas personas. Tomēr, tā kā, pateicoties pasākumam, ieguldījumi noteiktos uzņēmumos – mērķa sabiedrībās – investoriem kļūst pievilcīgāki, noteikti uzņēmumi (mērķa sabiedrības) varētu gūt tiešas priekšrocības (13). |
| --- | --- |

(33)

Vācija paskaidroja, ka šis pasākums neesot valsts atbalsts, jo priekšrocību saņēmēji esot fiziskas personas. Tomēr, tā kā, pateicoties pasākumam, ieguldījumi noteiktos uzņēmumos – mērķa sabiedrībās – investoriem kļūst pievilcīgāki, noteikti uzņēmumi (mērķa sabiedrības) varētu gūt tiešas priekšrocības (13).

| (34) | Līdz ar to Komisija secināja, ka ir izpildīti kritēriji “priekšrocība” un “selektivitāte”. Turklāt, piemērojot pasākumu, ikgadējie nodokļu ieņēmumi samazinātos apmēram par 30 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(34)

Līdz ar to Komisija secināja, ka ir izpildīti kritēriji “priekšrocība” un “selektivitāte”. Turklāt, piemērojot pasākumu, ikgadējie nodokļu ieņēmumi samazinātos apmēram par 30 miljoniem euro.

3.4.   Atbilstība Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos

| (35) | Komisija apšaubīja, ka pasākumi atbilst Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos (turpmāk tekstā – “Pamatnostādnes par riska kapitālu”) (14), jo saskaņā ar šīm pamatnostādnēm valsts atbalstu riska kapitāla veidā nedrīkst sniegt lieliem uzņēmumiem (15), grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kā arī uzņēmumiem kuģu būves, ogļu un tērauda rūpniecības nozarēs. Tomēr izskatāmajā lietā pasākumus var izmantot arī uzņēmumi, kas ietilpst iepriekš minētajās kategorijās. Tādēļ pasākumu piemērošanas jomas definīcija (attiecībā uz priekšrocību saņēmējiem) neatbilst Pamatnostādnēm par riska kapitālu. |
| --- | --- |

(35)

Komisija apšaubīja, ka pasākumi atbilst Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu, lai veicinātu riska kapitāla ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos (turpmāk tekstā – “Pamatnostādnes par riska kapitālu”) (14), jo saskaņā ar šīm pamatnostādnēm valsts atbalstu riska kapitāla veidā nedrīkst sniegt lieliem uzņēmumiem (15), grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kā arī uzņēmumiem kuģu būves, ogļu un tērauda rūpniecības nozarēs. Tomēr izskatāmajā lietā pasākumus var izmantot arī uzņēmumi, kas ietilpst iepriekš minētajās kategorijās. Tādēļ pasākumu piemērošanas jomas definīcija (attiecībā uz priekšrocību saņēmējiem) neatbilst Pamatnostādnēm par riska kapitālu.

| (36) | Turklāt saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitāla 4.3. iedaļu valsts atbalstam ir jābūt virzītam uz konkrētu tirgus nepilnību, par kuras esamību ir pietiekami pierādījumi. Šādus pierādījumus Vācija nav iesniegusi. |
| --- | --- |

(36)

Turklāt saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitāla 4.3. iedaļu valsts atbalstam ir jābūt virzītam uz konkrētu tirgus nepilnību, par kuras esamību ir pietiekami pierādījumi. Šādus pierādījumus Vācija nav iesniegusi.

| (37) | Tāpat Komisijai bija šaubas par to, vai ir izpildīti Pamatnostādņu par riska kapitālu citi 4. iedaļā minētie nosacījumi. Turklāt Komisija uzskatīja, ka nodokļu priekšrocības attiecināšana tikai uz riska kapitāla sabiedrībām, kas veic ieguldījumus kapitālsabiedrībās, šķiet pretrunā deklarētajam pasākuma mērķim – veicināt riska kapitāla ieguldījumus visos uzņēmumos, kuriem ir nepieciešams riska kapitāls. Tas tādēļ, ka jauni inovatīvi uzņēmumi, kuriem ir nepieciešams riska kapitāls, iespējams, izvēlas citu juridisko formu, nevis kapitālsabiedrību. Līdz ar to jauni, inovatīvi uzņēmumi, kas ir personālsabiedrības, nesaņemtu pasākuma sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

(37)

Tāpat Komisijai bija šaubas par to, vai ir izpildīti Pamatnostādņu par riska kapitālu citi 4. iedaļā minētie nosacījumi. Turklāt Komisija uzskatīja, ka nodokļu priekšrocības attiecināšana tikai uz riska kapitāla sabiedrībām, kas veic ieguldījumus kapitālsabiedrībās, šķiet pretrunā deklarētajam pasākuma mērķim – veicināt riska kapitāla ieguldījumus visos uzņēmumos, kuriem ir nepieciešams riska kapitāls. Tas tādēļ, ka jauni inovatīvi uzņēmumi, kuriem ir nepieciešams riska kapitāls, iespējams, izvēlas citu juridisko formu, nevis kapitālsabiedrību. Līdz ar to jauni, inovatīvi uzņēmumi, kas ir personālsabiedrības, nesaņemtu pasākuma sniegtās priekšrocības.

3.5.   Saderība ar kopējo tirgu

| (38) | Komisija šaubījās par to, vai pasākumi atbilst kopējā tirgus noteikumiem. Par riska kapitāla sabiedrībām var klasificēt tikai tādus uzņēmumus, kas ir reģistrēti Vācijā un kuru vadība atrodas Vācijā. Līdz ar to šķiet, ka atsevišķi uzņēmumi, jo īpaši Kopienā un EEZ, proti, ārpus Vācijas, reģistrētu uzņēmumu filiāles/pārstāvniecības un meitassabiedrības, uz priekšrocībām pretendēt nevar. Šis nosacījums varētu ierobežot uzņēmējdarbības brīvību EK līguma 43. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(38)

Komisija šaubījās par to, vai pasākumi atbilst kopējā tirgus noteikumiem. Par riska kapitāla sabiedrībām var klasificēt tikai tādus uzņēmumus, kas ir reģistrēti Vācijā un kuru vadība atrodas Vācijā. Līdz ar to šķiet, ka atsevišķi uzņēmumi, jo īpaši Kopienā un EEZ, proti, ārpus Vācijas, reģistrētu uzņēmumu filiāles/pārstāvniecības un meitassabiedrības, uz priekšrocībām pretendēt nevar. Šis nosacījums varētu ierobežot uzņēmējdarbības brīvību EK līguma 43. panta nozīmē.

| (39) | Vācija norāda, ka ārpus Vācijas reģistrētus uzņēmumus nevarētu uzraudzīt BaFin un tiem būtu nepamatotas konkurences priekšrocības, salīdzinot ar riska kapitāla sabiedrībām Vācijā. Tomēr Komisija apšaubīja, ka nav citu iespēju uzraudzīt ārvalstu uzņēmumu filiāles, kas ir reģistrētas Vācijā un de facto konkurē ar riska kapitāla sabiedrībām. Tādēļ toreiz Komisija secināja, ka nav pamatota šo uzņēmumu izslēgšana no tiesiskā regulējuma piemērošanas jomas. Šā iemesla dēļ Komisija ir paudusi šaubas arī par to, vai tā var atzīt, ka attiecīgie pasākumi ir saderīgi ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(39)

Vācija norāda, ka ārpus Vācijas reģistrētus uzņēmumus nevarētu uzraudzīt BaFin un tiem būtu nepamatotas konkurences priekšrocības, salīdzinot ar riska kapitāla sabiedrībām Vācijā. Tomēr Komisija apšaubīja, ka nav citu iespēju uzraudzīt ārvalstu uzņēmumu filiāles, kas ir reģistrētas Vācijā un de facto konkurē ar riska kapitāla sabiedrībām. Tādēļ toreiz Komisija secināja, ka nav pamatota šo uzņēmumu izslēgšana no tiesiskā regulējuma piemērošanas jomas. Šā iemesla dēļ Komisija ir paudusi šaubas arī par to, vai tā var atzīt, ka attiecīgie pasākumi ir saderīgi ar kopējo tirgu.

4.   VĀCIJAS PIEZĪMES PAR LĒMUMU SĀKT PROCEDŪRU

| (40) | Vācija 2009. gada 3. marta vēstulē izteica viedokli par Komisijas lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Šīs piezīmes attiecas uz visiem trim pasākumiem. Tāpat kā iepriekš Vācija uzskatīja, ka pasākumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(40)

Vācija 2009. gada 3. marta vēstulē izteica viedokli par Komisijas lēmumu sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Šīs piezīmes attiecas uz visiem trim pasākumiem. Tāpat kā iepriekš Vācija uzskatīja, ka pasākumi nav valsts atbalsts.

4.1.   Komercdarbības nodokļa pasākums

| (41) | Vācija pamatoja savu viedokli, ka komercdarbības nodokļa pasākums neparedzot atbrīvošanu no komercdarbības nodokļa, bet tā mērķis esot norobežot komercdarbību un aktīvu pārvaldības darbību, un līdz ar to tam esot tikai deklaratīva nozīme. Tas, vai riska kapitāla sabiedrība veic komerciālu vai aktīvu pārvaldības darbību, esot novērtēts Vācijas augstāko tiesu praksē, kas ir apkopota 2003. gada dokumentā. |
| --- | --- |

(41)

Vācija pamatoja savu viedokli, ka komercdarbības nodokļa pasākums neparedzot atbrīvošanu no komercdarbības nodokļa, bet tā mērķis esot norobežot komercdarbību un aktīvu pārvaldības darbību, un līdz ar to tam esot tikai deklaratīva nozīme. Tas, vai riska kapitāla sabiedrība veic komerciālu vai aktīvu pārvaldības darbību, esot novērtēts Vācijas augstāko tiesu praksē, kas ir apkopota 2003. gada dokumentā.

| (42) | Attiecībā uz gaidāmo nodokļu ieņēmumu samazinājumu par 90 miljoniem euro Vācija paskaidroja, ka, pateicoties MoRaKG precizējumam, būšot mazāk “neveiksmīgi” formulētu līgumu, kuru rezultātā nodokļi būtu jāmaksā tikai “neveiksmīga” formulējuma dēļ. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz gaidāmo nodokļu ieņēmumu samazinājumu par 90 miljoniem euro Vācija paskaidroja, ka, pateicoties MoRaKG precizējumam, būšot mazāk “neveiksmīgi” formulētu līgumu, kuru rezultātā nodokļi būtu jāmaksā tikai “neveiksmīga” formulējuma dēļ.

4.2.   Zaudējumu pārnešanas pasākums

| (43) | Vācija pamatoja savu viedokli, ka noteikumus par zaudējumu pārnešanu mērķa sabiedrību līmenī pamatojot nodokļu sistēmas būtība un loģika, pat ja mērķa sabiedrībās ieguldījumus veic arī ieguldījumu sabiedrības, uz kurām neattiecas MoRaKG definīcija. |
| --- | --- |

(43)

Vācija pamatoja savu viedokli, ka noteikumus par zaudējumu pārnešanu mērķa sabiedrību līmenī pamatojot nodokļu sistēmas būtība un loģika, pat ja mērķa sabiedrībās ieguldījumus veic arī ieguldījumu sabiedrības, uz kurām neattiecas MoRaKG definīcija.

| (44) | Vācija uzskata, ka likumdevējam ir rīcības brīvība norobežot riska kapitāla sabiedrības no citām ieguldījumu sabiedrībām, jo riska kapitāla sabiedrības un citas ieguldījumu sabiedrības esot objektīvi atšķirīgas. Tādēļ saskaņā ar Komisijas paziņojuma par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem 24. punktu atšķirīga attieksme esot pamatota. |
| --- | --- |

(44)

Vācija uzskata, ka likumdevējam ir rīcības brīvība norobežot riska kapitāla sabiedrības no citām ieguldījumu sabiedrībām, jo riska kapitāla sabiedrības un citas ieguldījumu sabiedrības esot objektīvi atšķirīgas. Tādēļ saskaņā ar Komisijas paziņojuma par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem 24. punktu atšķirīga attieksme esot pamatota.

| (45) | Turklāt riska kapitāla sabiedrības esot īpašā situācijā. Tā kā tām esot raksturīgi veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās ar zaudējumu pārnešanu, otrs pasākums neesot valsts atbalsts, bet gan tiesiskais regulējums, lai kompensētu pašreizējās sistēmas trūkumus attiecībā uz riska kapitāla tirgu. |
| --- | --- |

(45)

Turklāt riska kapitāla sabiedrības esot īpašā situācijā. Tā kā tām esot raksturīgi veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās ar zaudējumu pārnešanu, otrs pasākums neesot valsts atbalsts, bet gan tiesiskais regulējums, lai kompensētu pašreizējās sistēmas trūkumus attiecībā uz riska kapitāla tirgu.

4.3.   Privātiem investoriem paredzētie nodokļu atvieglojumi

| (46) | Vācija uzskata, ka nodokļu atvieglojumu pasākums būtiski neietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo īpaši tādēļ, ka vienam investoram paredzētie nodokļu atvieglojumi esot ierobežoti līdz 22 500 euro. Turklāt pasākums vienlaikus attiecoties uz mērķa sabiedrībām, kas ir reģistrētas citās dalībvalstīs, un netiekot nošķirtas mērķa sabiedrības Vācijā un citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(46)

Vācija uzskata, ka nodokļu atvieglojumu pasākums būtiski neietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo īpaši tādēļ, ka vienam investoram paredzētie nodokļu atvieglojumi esot ierobežoti līdz 22 500 euro. Turklāt pasākums vienlaikus attiecoties uz mērķa sabiedrībām, kas ir reģistrētas citās dalībvalstīs, un netiekot nošķirtas mērķa sabiedrības Vācijā un citās dalībvalstīs.

| (47) | Tāpat Vācija paskaidro, ka tiešie priekšrocību saņēmēji esot fiziskas personas, uz kurām neattiecoties atbalsta noteikumi. Turklāt, ņemot vērā pasākuma īpašo struktūru, mērķa sabiedrībām netiekot piešķirtas kaut kādā veidā aprēķināmas priekšrocības, kas arī izslēdzot atbalsta iezīmes. |
| --- | --- |

(47)

Tāpat Vācija paskaidro, ka tiešie priekšrocību saņēmēji esot fiziskas personas, uz kurām neattiecoties atbalsta noteikumi. Turklāt, ņemot vērā pasākuma īpašo struktūru, mērķa sabiedrībām netiekot piešķirtas kaut kādā veidā aprēķināmas priekšrocības, kas arī izslēdzot atbalsta iezīmes.

| (48) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju nodokļu priekšrocība netiek tieši saistīta ar ieguldījumu, bet tiek saistīta ar mērķa sabiedrības kapitāla daļu pārdošanu. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju nodokļu priekšrocība netiek tieši saistīta ar ieguldījumu, bet tiek saistīta ar mērķa sabiedrības kapitāla daļu pārdošanu.

4.4.   Uzņēmējdarbības brīvības principa pārkāpums

| (49) | Vācija uzskata, ka MoRaKG nepārkāpj EK līguma 43. pantā noteikto uzņēmējdarbības brīvības principu, jo uzņēmējdarbības principa ierobežojumu pamatojot tas, ka reģistrācijas vietas prasība esot vienīgā iespēja nodrošināt likumā paredzēto nosacījumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(49)

Vācija uzskata, ka MoRaKG nepārkāpj EK līguma 43. pantā noteikto uzņēmējdarbības brīvības principu, jo uzņēmējdarbības principa ierobežojumu pamatojot tas, ka reģistrācijas vietas prasība esot vienīgā iespēja nodrošināt likumā paredzēto nosacījumu ievērošanu.

5.   IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (50) | Trīs ieinteresētās personas savas piezīmes par lēmumu sākt procedūru iesniedza 2009. gada 9. aprīļa vēstulē (Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften – German Private Equity and Venture Capital Association e. V. (BVK)) un 2009. gada 14. aprīļa vēstulē (Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland e. V. (BIO) un Business Angels Network Deutschland e. V. (BAND)). |
| --- | --- |

(50)

Trīs ieinteresētās personas savas piezīmes par lēmumu sākt procedūru iesniedza 2009. gada 9. aprīļa vēstulē (Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften – German Private Equity and Venture Capital Association e. V. (BVK)) un 2009. gada 14. aprīļa vēstulē (Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland e. V. (BIO) un Business Angels Network Deutschland e. V. (BAND)).

5.1.   Ieinteresēto trešo personu piezīmes par komercdarbības nodokli

| (51) | BVK uzskata, ka, ieviešot likumiskus kritērijus MoRaKG, lai riska kapitāla sabiedrības nodokļu ziņā varētu klasificēt kā aktīvus pārvaldošas sabiedrības, riska kapitāla sabiedrības netiek fiskāli atbalstītas. MoRaKG drīzāk veicinot lielāku nedrošību nozarē. |
| --- | --- |

(51)

BVK uzskata, ka, ieviešot likumiskus kritērijus MoRaKG, lai riska kapitāla sabiedrības nodokļu ziņā varētu klasificēt kā aktīvus pārvaldošas sabiedrības, riska kapitāla sabiedrības netiek fiskāli atbalstītas. MoRaKG drīzāk veicinot lielāku nedrošību nozarē.

| (52) | BVK apgalvo, ka “precizējums” neesot mazāk stingrs kā 2003. gada dokuments, jo Vācijas bundestāga finanšu komiteja esot uzskatījusi, ka līdztekus MoRaKG papildus esot jāturpina piemērot 2003. gada dokuments (16). Līdz ar to vispārīgie izteikumi MoRaKG 1. panta 19. punktā esot jākonkretizē attiecībā uz 2003. gada dokumentu. Šīs neapmierinošās regulējuma metodes dēļ 2003. gada dokumentā noteiktie kritēriji turpinātu attiekties arī uz riska kapitāla sabiedrībām. Līdz ar to BVK skatījumā neesot saprotams Vācijas valdības aplēstais nodokļu ieņēmumu samazinājums par 90 miljoniem euro. |
| --- | --- |

(52)

BVK apgalvo, ka “precizējums” neesot mazāk stingrs kā 2003. gada dokuments, jo Vācijas bundestāga finanšu komiteja esot uzskatījusi, ka līdztekus MoRaKG papildus esot jāturpina piemērot 2003. gada dokuments (16). Līdz ar to vispārīgie izteikumi MoRaKG 1. panta 19. punktā esot jākonkretizē attiecībā uz 2003. gada dokumentu. Šīs neapmierinošās regulējuma metodes dēļ 2003. gada dokumentā noteiktie kritēriji turpinātu attiekties arī uz riska kapitāla sabiedrībām. Līdz ar to BVK skatījumā neesot saprotams Vācijas valdības aplēstais nodokļu ieņēmumu samazinājums par 90 miljoniem euro.

| (53) | BVK nepārprotami aizstāv vienotus vispārējos nosacījumus privātā kapitāla sabiedrībām attiecīgajā valstī un ārvalstīs, jo īpaši citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un šo sabiedrību attiecīgās valsts vai ārvalstu investorus Vācijā. |
| --- | --- |

(53)

BVK nepārprotami aizstāv vienotus vispārējos nosacījumus privātā kapitāla sabiedrībām attiecīgajā valstī un ārvalstīs, jo īpaši citās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un šo sabiedrību attiecīgās valsts vai ārvalstu investorus Vācijā.

| (54) | BIO uzskata, ka MoRaKG neparedz, ka riska kapitāla sabiedrībām ir priekšroka attiecībā uz atbrīvošanu no komercdarbības nodokļa. MoRaKG nostiprinot jau ar 2003. gada dokumentu īstenoto praksi attiecībā uz aktīvu pārvaldības fondu atbrīvojumu no komercdarbības nodokļa. |
| --- | --- |

(54)

BIO uzskata, ka MoRaKG neparedz, ka riska kapitāla sabiedrībām ir priekšroka attiecībā uz atbrīvošanu no komercdarbības nodokļa. MoRaKG nostiprinot jau ar 2003. gada dokumentu īstenoto praksi attiecībā uz aktīvu pārvaldības fondu atbrīvojumu no komercdarbības nodokļa.

5.2.   Ieinteresēto trešo personu piezīmes par zaudējumu pārnešanu

| (55) | BVK uzskata, ka Vācijas likumdevēja attieksmei pret attiecīgās valsts vai ārvalstu riska kapitāla un privātā kapitāla sabiedrībām būtu jābūt tādai pašai kā pret riska kapitāla sabiedrībām MoRaKG nozīmē. Tāpat BKV domā, ka šo mērķi var sasniegt tikai ar tiesību un nodokļu ziņā vienotiem vispārējiem nosacījumiem visām privātā kapitāla fondu sabiedrībām. BKV ierosina, ka arī tām riska kapitāla sabiedrībām, uz kurām neattiecas MoRaKG definīcija, bez diskriminācijas būtu jāspēj izmantot nodokļu pārnešanas iespēja. BKV pamato savu viedokli, ka Vācijas Likumā par uzņēmuma ienākuma nodokli paredzētais aizliegums pārnest nodokļus pastāvīgi traucē riska kapitāla un privātā kapitāla sabiedrību ieguldījumu darbību. |
| --- | --- |

(55)

BVK uzskata, ka Vācijas likumdevēja attieksmei pret attiecīgās valsts vai ārvalstu riska kapitāla un privātā kapitāla sabiedrībām būtu jābūt tādai pašai kā pret riska kapitāla sabiedrībām MoRaKG nozīmē. Tāpat BKV domā, ka šo mērķi var sasniegt tikai ar tiesību un nodokļu ziņā vienotiem vispārējiem nosacījumiem visām privātā kapitāla fondu sabiedrībām. BKV ierosina, ka arī tām riska kapitāla sabiedrībām, uz kurām neattiecas MoRaKG definīcija, bez diskriminācijas būtu jāspēj izmantot nodokļu pārnešanas iespēja. BKV pamato savu viedokli, ka Vācijas Likumā par uzņēmuma ienākuma nodokli paredzētais aizliegums pārnest nodokļus pastāvīgi traucē riska kapitāla un privātā kapitāla sabiedrību ieguldījumu darbību.

| (56) | BIO Deutschland dēvē MoRaKG par uzlabojumu, salīdzinot ar status quo zaudējumu pārnešanā. BIO pirmām kārtām vēlas pārnest zaudējumus un uzskata, ka nelabvēlīga stāvokļa efektīva mīkstināšana neesot atbalsts. Tā kā pašreizējie noteikumi par zaudējumu pārnešanu jo īpaši nelabvēlīgi ietekmētu inovatīvus MVU, MoRaKG esot jāuzskata par regulējumu, kas kompensē neizdevīgu nodokļu režīmu. Pēc BIO domām, kapitālieguldījumu sabiedrības, kas uzņēmumam dod kapitālu, pateicoties MoRaKG, gūst iespēju veikt pareizu un nepieciešamu norobežošanu. |
| --- | --- |

(56)

BIO Deutschland dēvē MoRaKG par uzlabojumu, salīdzinot ar status quo zaudējumu pārnešanā. BIO pirmām kārtām vēlas pārnest zaudējumus un uzskata, ka nelabvēlīga stāvokļa efektīva mīkstināšana neesot atbalsts. Tā kā pašreizējie noteikumi par zaudējumu pārnešanu jo īpaši nelabvēlīgi ietekmētu inovatīvus MVU, MoRaKG esot jāuzskata par regulējumu, kas kompensē neizdevīgu nodokļu režīmu. Pēc BIO domām, kapitālieguldījumu sabiedrības, kas uzņēmumam dod kapitālu, pateicoties MoRaKG, gūst iespēju veikt pareizu un nepieciešamu norobežošanu.

5.3.   Ieinteresēto trešo personu apsvērumi par privātiem investoriem paredzētajiem nodokļu atvieglojumiem

| (57) | BVK atzinīgi vērtē MoRAKG vispārīgo mērķi sniegt nodokļu atvieglojumus privātiem investoriem. BVK uzskata, ka šis nodokļu priekšrocību pasākums ir atbilstīgs atbalsts privātpersonām, kas augsta riska segmentā veic agrīnus finanšu ieguldījumus, uz ko attiecas MoRaKG. |
| --- | --- |

(57)

BVK atzinīgi vērtē MoRAKG vispārīgo mērķi sniegt nodokļu atvieglojumus privātiem investoriem. BVK uzskata, ka šis nodokļu priekšrocību pasākums ir atbilstīgs atbalsts privātpersonām, kas augsta riska segmentā veic agrīnus finanšu ieguldījumus, uz ko attiecas MoRaKG.

| (58) | BAND uzsver, ka šādi nodokļu atvieglojumi privātpersonām, kuras veic ieguldījumus jaunos uzņēmumos, citās dalībvalstīs ir raksturīgi un ir formulēti labvēlīgāk. BAND aizstāv nodokļu atvieglojumu ieviešanu privātiem investoriem un līdz ar to atzinīgi vērtē MoRaKG. Vienlaikus, ņemot vērā pamatoti minimālās nodokļu priekšrocības, ko var izmantot tikai sekmīgas pārdošanas rezultātā, BAND pauž šaubas, ka MoRaKG ievērojami stimulēs “biznesa eņģeļus.”BAND uzskata, ka, ņemot vērā ar nodokli apliekamā ienākuma daļas noteikšanas procedūru (Teileinkünfteverfahren), maksimālā nodokļu priekšrocība vienam investoram ir 14 210 euro, nevis, kā ir norādījusi Vācija, apmēram 22 500 euro. BAND apgalvo, ka tiešais atbalsts mērķa sabiedrībām patiesībā vienmēr būšot mazāks par de minimis robežu – 200 000 euro. Šo priekšrocību var izmantot, ja šāda iespēja vispār rodas, tikai tad, ja investors pārdod savas kapitāla daļas. |
| --- | --- |

(58)

BAND uzsver, ka šādi nodokļu atvieglojumi privātpersonām, kuras veic ieguldījumus jaunos uzņēmumos, citās dalībvalstīs ir raksturīgi un ir formulēti labvēlīgāk. BAND aizstāv nodokļu atvieglojumu ieviešanu privātiem investoriem un līdz ar to atzinīgi vērtē MoRaKG. Vienlaikus, ņemot vērā pamatoti minimālās nodokļu priekšrocības, ko var izmantot tikai sekmīgas pārdošanas rezultātā, BAND pauž šaubas, ka MoRaKG ievērojami stimulēs “biznesa eņģeļus.”BAND uzskata, ka, ņemot vērā ar nodokli apliekamā ienākuma daļas noteikšanas procedūru (Teileinkünfteverfahren), maksimālā nodokļu priekšrocība vienam investoram ir 14 210 euro, nevis, kā ir norādījusi Vācija, apmēram 22 500 euro. BAND apgalvo, ka tiešais atbalsts mērķa sabiedrībām patiesībā vienmēr būšot mazāks par de minimis robežu – 200 000 euro. Šo priekšrocību var izmantot, ja šāda iespēja vispār rodas, tikai tad, ja investors pārdod savas kapitāla daļas.

| (59) | BIO uzskata, ka maksimālā priekšrocība, ko privātam investoram piešķir tikai pavisam konkrētos apstākļos, ir 22 500 euro. Šī summa esot niecīga un neesot saistīta ar ieguldījumu (bet gan ar kapitāla daļu pārdošanu), un tādēļ to nevarot attiecināt uz mērķa sabiedrībām. |
| --- | --- |

(59)

BIO uzskata, ka maksimālā priekšrocība, ko privātam investoram piešķir tikai pavisam konkrētos apstākļos, ir 22 500 euro. Šī summa esot niecīga un neesot saistīta ar ieguldījumu (bet gan ar kapitāla daļu pārdošanu), un tādēļ to nevarot attiecināt uz mērķa sabiedrībām.

6.   VĀCIJAS VIEDOKLIS PAR IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

| (60) | Vācija 2009. gada 22. maija vēstulē sniedza atbildi, izsakoties par ieinteresēto personu piezīmēm. |
| --- | --- |

(60)

Vācija 2009. gada 22. maija vēstulē sniedza atbildi, izsakoties par ieinteresēto personu piezīmēm.

6.1.   Komercdarbības nodokļa pasākums

| (61) | Vācija apgalvo, ka, neņemot vērā MoRaKG kritiku, BVK apstiprina, ka MoRaKG nav atkāpe no tiesiskā regulējuma attiecībā uz aktīvu pārvaldības un komerciālas darbības norobežošanu. |
| --- | --- |

(61)

Vācija apgalvo, ka, neņemot vērā MoRaKG kritiku, BVK apstiprina, ka MoRaKG nav atkāpe no tiesiskā regulējuma attiecībā uz aktīvu pārvaldības un komerciālas darbības norobežošanu.

6.2.   Zaudējumu pārnešanas pasākums

| (62) | Vācija norāda, ka BVK ierosinājums attiecināt pasākumu uz visu privātā kapitāla nozari varētu izraisīt atvieglojumu nepamatotu ļaunprātīgu izmantošanu. Lai pasākumu veiktu pēc iespējas efektīvāk, Vācija esot izšķīrusies par nepieciešamo diferencēšanu. |
| --- | --- |

(62)

Vācija norāda, ka BVK ierosinājums attiecināt pasākumu uz visu privātā kapitāla nozari varētu izraisīt atvieglojumu nepamatotu ļaunprātīgu izmantošanu. Lai pasākumu veiktu pēc iespējas efektīvāk, Vācija esot izšķīrusies par nepieciešamo diferencēšanu.

| (63) | Vācija uzsver, ka BIO piekrīt Vācijas uzskatam, ka MoRaKG ir ar objektīviem kritērijiem pamatota konsekventa diferencēšana, lai nepieļautu zaudējumu izmantošanu pārāk lielā apjomā. |
| --- | --- |

(63)

Vācija uzsver, ka BIO piekrīt Vācijas uzskatam, ka MoRaKG ir ar objektīviem kritērijiem pamatota konsekventa diferencēšana, lai nepieļautu zaudējumu izmantošanu pārāk lielā apjomā.

6.3.   Privātiem investoriem paredzētie nodokļu atvieglojumi

| (64) | Vācija uzskata, ka ieinteresēto personu apsvērumi apstiprina Vācijas viedokli, ka pasākums neesot valsts atbalsts, ņemot vērā tā minimālo un netiešo raksturu, balstīšanos uz peļņas gūšanu un orientēšanos uz visu dalībvalstu mērķa sabiedrībām. |
| --- | --- |

(64)

Vācija uzskata, ka ieinteresēto personu apsvērumi apstiprina Vācijas viedokli, ka pasākums neesot valsts atbalsts, ņemot vērā tā minimālo un netiešo raksturu, balstīšanos uz peļņas gūšanu un orientēšanos uz visu dalībvalstu mērķa sabiedrībām.

7.   NOVĒRTĒJUMS

7.1.   Valsts atbalsta esamība

7.1.1.   Komercdarbības nodokļa pasākums

| (65) | Oficiālajā izmeklēšanas procedūrā nav kliedētas Komisijas šaubas par 2003. gada dokumenta šķietamo juridisko “precizējumu”MoRaKG par pienākumu maksāt komercdarbības nodokli. |
| --- | --- |

(65)

Oficiālajā izmeklēšanas procedūrā nav kliedētas Komisijas šaubas par 2003. gada dokumenta šķietamo juridisko “precizējumu”MoRaKG par pienākumu maksāt komercdarbības nodokli.

| (66) | Vācija ņem vērā, ka šis pasākums samazinās nodokļu ieņēmumus par 90 miljoniem euro gadā. Šo ieņēmumu samazinājumu tā izskaidro ar to, ka būšot mazāk “neveiksmīgi formulētu līgumu”. Komisiju nepārliecina šis pamatojums. Ir grūti ticēt, ka riska kapitāla sabiedrības tik slikti pārzina nodokļu tiesību aktus, lai nevarētu izvairīties no šādiem “neveiksmīgi formulētiem līgumiem” un no tiem izrietošajiem pienākumiem maksāt nodokļus. Komisijas viedokli acīmredzami apstiprina ieinteresēto personu apsvērumi, turklāt BVK atzina, ka MoRaKG veicināšot lielāku nedrošību nozarē. |
| --- | --- |

(66)

Vācija ņem vērā, ka šis pasākums samazinās nodokļu ieņēmumus par 90 miljoniem euro gadā. Šo ieņēmumu samazinājumu tā izskaidro ar to, ka būšot mazāk “neveiksmīgi formulētu līgumu”. Komisiju nepārliecina šis pamatojums. Ir grūti ticēt, ka riska kapitāla sabiedrības tik slikti pārzina nodokļu tiesību aktus, lai nevarētu izvairīties no šādiem “neveiksmīgi formulētiem līgumiem” un no tiem izrietošajiem pienākumiem maksāt nodokļus. Komisijas viedokli acīmredzami apstiprina ieinteresēto personu apsvērumi, turklāt BVK atzina, ka MoRaKG veicināšot lielāku nedrošību nozarē.

| (67) | Katrā ziņā Komisija konstatē, ka pasākuma rezultātā valsts nepārprotami zaudēs līdzekļus, kurus pretējā gadījumā (līdzšinējā situācijā) tā būtu saņēmusi. Līdz ar to Komisija secina, ka pasākums tiek veikts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(67)

Katrā ziņā Komisija konstatē, ka pasākuma rezultātā valsts nepārprotami zaudēs līdzekļus, kurus pretējā gadījumā (līdzšinējā situācijā) tā būtu saņēmusi. Līdz ar to Komisija secina, ka pasākums tiek veikts no valsts līdzekļiem.

| (68) | Neņemot vērā izskatāmajā lietā nebūtisko jautājumu, vai 2003. gada dokuments atbilst Vācijas nodokļu sistēmas būtībai un loģikai, lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ir secinājusi, ka MoRaKG acīmredzot atšķiras no dokumenta, jo:






  — | riska kapitāla sabiedrības drīkst meklēt investorus ar plašai sabiedrībai adresētiem piedāvājumiem, kas 2003. gada dokumentā tomēr ir izslēgts, |
| --- | --- | --- |

(68)

Neņemot vērā izskatāmajā lietā nebūtisko jautājumu, vai 2003. gada dokuments atbilst Vācijas nodokļu sistēmas būtībai un loģikai, lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ir secinājusi, ka MoRaKG acīmredzot atšķiras no dokumenta, jo:

—

riska kapitāla sabiedrības drīkst meklēt investorus ar plašai sabiedrībai adresētiem piedāvājumiem, kas 2003. gada dokumentā tomēr ir izslēgts,

| — | saskaņā ar MoRaKG riska kapitāla sabiedrības drīkst izmantot biroju un komerciāla rakstura struktūru savas darbības veikšanai, turpretim 2003. gada dokuments aizliedz izmantot “ievērojama apjoma pašu struktūru” un darbinieku skaits un birojs nedrīkst pārsniegt “lielam privātīpašumam” raksturīgu apjomu, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar MoRaKG riska kapitāla sabiedrības drīkst izmantot biroju un komerciāla rakstura struktūru savas darbības veikšanai, turpretim 2003. gada dokuments aizliedz izmantot “ievērojama apjoma pašu struktūru” un darbinieku skaits un birojs nedrīkst pārsniegt “lielam privātīpašumam” raksturīgu apjomu,

| — | MoRaKG nav nepārprotami aizliegta riska kapitāla sabiedrību uzņēmējdarbība portfeļsabiedrībās, savukārt 2003. gada dokumentā uzņēmējdarbība portfeļsabiedrībās, kā minēts 13. apsvērumā, nav atļauta. |
| --- | --- |

—

MoRaKG nav nepārprotami aizliegta riska kapitāla sabiedrību uzņēmējdarbība portfeļsabiedrībās, savukārt 2003. gada dokumentā uzņēmējdarbība portfeļsabiedrībās, kā minēts 13. apsvērumā, nav atļauta.

| (69) | Procedūrā saņemtās piezīmes šīs šaubas nav kliedējušas. Tādēļ Komisijai ir jāsecina, ka MoRaKG paplašina to priekšrocību saņēmēju iespējamo loku, uz kuriem neattiecas pienākums maksāt komercdarbības nodokli, jo, iespējams, dažas riska kapitāla sabiedrības, kurām šāds pienākums bija saskaņā ar 2003. gada dokumentu, tiek klasificētas par tādām sabiedrībām, kurām komercdarbības nodoklis nav jāmaksā. Līdz ar to aplūkotais pasākums atsevišķām riska kapitāla sabiedrībām sniedz nodokļu priekšrocību tādā mērā, kādā tās var gūt labumu, veicot noteiktas darbības un tajā pašā laikā nemaksājot nodokli, – pretēji riska kapitāla fondiem/privātā kapitāla fondiem, uz kuriem attiecas tikai 2003. gada dokuments, un līdz ar to, veicot šīs darbības, tiem būtu jāmaksā nodoklis. |
| --- | --- |

(69)

Procedūrā saņemtās piezīmes šīs šaubas nav kliedējušas. Tādēļ Komisijai ir jāsecina, ka MoRaKG paplašina to priekšrocību saņēmēju iespējamo loku, uz kuriem neattiecas pienākums maksāt komercdarbības nodokli, jo, iespējams, dažas riska kapitāla sabiedrības, kurām šāds pienākums bija saskaņā ar 2003. gada dokumentu, tiek klasificētas par tādām sabiedrībām, kurām komercdarbības nodoklis nav jāmaksā. Līdz ar to aplūkotais pasākums atsevišķām riska kapitāla sabiedrībām sniedz nodokļu priekšrocību tādā mērā, kādā tās var gūt labumu, veicot noteiktas darbības un tajā pašā laikā nemaksājot nodokli, – pretēji riska kapitāla fondiem/privātā kapitāla fondiem, uz kuriem attiecas tikai 2003. gada dokuments, un līdz ar to, veicot šīs darbības, tiem būtu jāmaksā nodoklis.

| (70) | Turklāt tikai riska kapitāla sabiedrībām, uz kurām attiecas MoRaKG piemērošanas joma, pasākums rada selektīvu priekšrocību, salīdzinot ar riska kapitāla fondiem/privātā kapitāla fondiem. Tas tādēļ, ka pasākuma sniegto priekšrocību riska kapitāla sabiedrība var saņemt tikai tad, ja uz to attiecas MoRaKG sniegtā definīcija. Līdz ar to riska kapitāla fondi/privātā kapitāla fondi, kas mērķa sabiedrību pašu kapitālā ir ieguldījuši mazāk nekā 70 % no visiem saviem aktīviem, nevar izmantot pasākumu, pat ja būtībā tie veic tās pašas darbības. Tas pats attiecas uz riska kapitāla fondiem/privātā kapitāla fondiem, kas nav reģistrēti Vācijā un kuru vadība arī neatrodas Vācijā. Līdz ar to riska kapitāla fondi/privātā kapitāla fondi, kuriem ir tikai viena filiāle Vācijā, nevar izmantot MoRaKG paredzēto regulējumu, pat ja tie veic tieši tādas pašas darbības kā riska kapitāla sabiedrības. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt tikai riska kapitāla sabiedrībām, uz kurām attiecas MoRaKG piemērošanas joma, pasākums rada selektīvu priekšrocību, salīdzinot ar riska kapitāla fondiem/privātā kapitāla fondiem. Tas tādēļ, ka pasākuma sniegto priekšrocību riska kapitāla sabiedrība var saņemt tikai tad, ja uz to attiecas MoRaKG sniegtā definīcija. Līdz ar to riska kapitāla fondi/privātā kapitāla fondi, kas mērķa sabiedrību pašu kapitālā ir ieguldījuši mazāk nekā 70 % no visiem saviem aktīviem, nevar izmantot pasākumu, pat ja būtībā tie veic tās pašas darbības. Tas pats attiecas uz riska kapitāla fondiem/privātā kapitāla fondiem, kas nav reģistrēti Vācijā un kuru vadība arī neatrodas Vācijā. Līdz ar to riska kapitāla fondi/privātā kapitāla fondi, kuriem ir tikai viena filiāle Vācijā, nevar izmantot MoRaKG paredzēto regulējumu, pat ja tie veic tieši tādas pašas darbības kā riska kapitāla sabiedrības.

| (71) | Šādā veidā tikai uzņēmumi, kas ietilpst šajā šaurajā lokā, pateicoties valsts līdzekļiem, tiek atbrīvoti no savu ražošanas izmaksu daļas (proti, konkrēta pienākuma maksāt nodokli), ko parastos apstākļos atbilstīgi pašreizējiem tiesību aktiem tiem būtu jāsedz pašiem. Šīs priekšrocības saņēmēji galvenokārt darbojas privātā ieguldījumu kapitāla un riska kapitāla ieguldījumu jomā un konkurē ar citām ieguldījumu sabiedrībām Vācijā vai citās dalībvalstīs. Ar to, ka šis nodokļu pasākums palielina finanšu līdzekļu apjomu, kas darbības veikšanai ir priekšrocību saņēmēju rīcībā, tas nostiprina viņu pozīciju Kopienā, salīdzinot ar konkurentiem. Tādēļ šis atbalsts var iespaidot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(71)

Šādā veidā tikai uzņēmumi, kas ietilpst šajā šaurajā lokā, pateicoties valsts līdzekļiem, tiek atbrīvoti no savu ražošanas izmaksu daļas (proti, konkrēta pienākuma maksāt nodokli), ko parastos apstākļos atbilstīgi pašreizējiem tiesību aktiem tiem būtu jāsedz pašiem. Šīs priekšrocības saņēmēji galvenokārt darbojas privātā ieguldījumu kapitāla un riska kapitāla ieguldījumu jomā un konkurē ar citām ieguldījumu sabiedrībām Vācijā vai citās dalībvalstīs. Ar to, ka šis nodokļu pasākums palielina finanšu līdzekļu apjomu, kas darbības veikšanai ir priekšrocību saņēmēju rīcībā, tas nostiprina viņu pozīciju Kopienā, salīdzinot ar konkurentiem. Tādēļ šis atbalsts var iespaidot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (72) | Līdz ar to Komisija secina, ka paziņotais komercdarbības nodokļa pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, no kura labumu gūst konkrētas riska kapitāla sabiedrības. |
| --- | --- |

(72)

Līdz ar to Komisija secina, ka paziņotais komercdarbības nodokļa pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, no kura labumu gūst konkrētas riska kapitāla sabiedrības.

7.1.2.   Zaudējumu atskaitīšana

| (73) | Kā minēts 4.2. iedaļā, Vācija pieņem, ka zaudējumu pārnešanas atkārtota ieviešana riska kapitāla sabiedrībām, kas veic ieguldījumus mērķa sabiedrībās, ir selektīva un dod priekšrocības gan riska kapitāla sabiedrībām, gan mērķa sabiedrībām. Tomēr Vācija uzskata, ka riska kapitāla sabiedrības un mērķa sabiedrības atbilstīgā un praktiskā veidā tiekot norobežotas un ka šo norobežošanu saskaņā ar 24. punktu Komisijas paziņojumā par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem (kurā teikts, ka noteiktu diferencēšanu nodokļu sistēmā var pamatot ar nodokļu maksātāju objektīvām atšķirībām) attaisnojot nodokļu maksātāju objektīvas atšķirības, jo 2008. gadā ieviestais vispārējais zaudējumu izmantošanas ierobežojums esot īpaši bargs attiecībā pret riska kapitāla tirgu. |
| --- | --- |

(73)

Kā minēts 4.2. iedaļā, Vācija pieņem, ka zaudējumu pārnešanas atkārtota ieviešana riska kapitāla sabiedrībām, kas veic ieguldījumus mērķa sabiedrībās, ir selektīva un dod priekšrocības gan riska kapitāla sabiedrībām, gan mērķa sabiedrībām. Tomēr Vācija uzskata, ka riska kapitāla sabiedrības un mērķa sabiedrības atbilstīgā un praktiskā veidā tiekot norobežotas un ka šo norobežošanu saskaņā ar 24. punktu Komisijas paziņojumā par uzņēmumiem piemērotajiem nodokļiem (kurā teikts, ka noteiktu diferencēšanu nodokļu sistēmā var pamatot ar nodokļu maksātāju objektīvām atšķirībām) attaisnojot nodokļu maksātāju objektīvas atšķirības, jo 2008. gadā ieviestais vispārējais zaudējumu izmantošanas ierobežojums esot īpaši bargs attiecībā pret riska kapitāla tirgu.

| (74) | Pirmkārt, Komisija uzskata, ka valstij pasākums nepārprotami rada valsts līdzekļu zaudējumus. Līdz ar to tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem. Nodokļu ieņēmumu zaudējumi dod labumu mērķa sabiedrībām un riska kapitāla sabiedrībām, jo tās ir pasākuma sniegto priekšrocību saņēmējas. Ne tik stingrie zaudējumu pārnešanas noteikumi, kas attiecas uz mērķa sabiedrībām, kuru kapitāla daļas iegādājas riska kapitāla sabiedrības, veido ekonomisku priekšrocību šīm abām uzņēmumu kategorijām un ļauj tām ietaupīt nodokļu izdevumus. Vispirms mērķa sabiedrība gūst labumu no zaudējumu pārnešanas, jo tā ļauj kompensēt zaudējumus un šādā veidā maksāt mazākus nodokļus, kas pretējā gadījumā nebūtu iespējams, ņemot vērā noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu. Riska kapitāla sabiedrība gūst labumu gandrīz tieši tiktāl, ciktāl citi pircēji nevar izmantot kompensēšanas iespēju. |
| --- | --- |

(74)

Pirmkārt, Komisija uzskata, ka valstij pasākums nepārprotami rada valsts līdzekļu zaudējumus. Līdz ar to tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem. Nodokļu ieņēmumu zaudējumi dod labumu mērķa sabiedrībām un riska kapitāla sabiedrībām, jo tās ir pasākuma sniegto priekšrocību saņēmējas. Ne tik stingrie zaudējumu pārnešanas noteikumi, kas attiecas uz mērķa sabiedrībām, kuru kapitāla daļas iegādājas riska kapitāla sabiedrības, veido ekonomisku priekšrocību šīm abām uzņēmumu kategorijām un ļauj tām ietaupīt nodokļu izdevumus. Vispirms mērķa sabiedrība gūst labumu no zaudējumu pārnešanas, jo tā ļauj kompensēt zaudējumus un šādā veidā maksāt mazākus nodokļus, kas pretējā gadījumā nebūtu iespējams, ņemot vērā noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu. Riska kapitāla sabiedrība gūst labumu gandrīz tieši tiktāl, ciktāl citi pircēji nevar izmantot kompensēšanas iespēju.

| (75) | Tā kā nodokļu izdevumus būtībā var ietaupīt tikai tad, ja riska kapitāla sabiedrības veic ieguldījumus mērķa sabiedrībās, mērķa sabiedrības gūst arī netiešu labumu. Tas tādēļ, ka pasākums stimulē riska kapitāla sabiedrības veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās, nevis citos uzņēmumos, kuros riska kapitāla investori ieguldītu, ņemot vērā tikai ekonomiskus apsvērumus. Šādi mērķa sabiedrības var saņemt riska kapitālu citā apjomā un ar citiem nosacījumiem nekā tad, ja šis pasākums netiktu veikts. Līdz ar to pasākums var tieši nostiprināt mērķa sabiedrību kapitāla pamatu. |
| --- | --- |

(75)

Tā kā nodokļu izdevumus būtībā var ietaupīt tikai tad, ja riska kapitāla sabiedrības veic ieguldījumus mērķa sabiedrībās, mērķa sabiedrības gūst arī netiešu labumu. Tas tādēļ, ka pasākums stimulē riska kapitāla sabiedrības veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās, nevis citos uzņēmumos, kuros riska kapitāla investori ieguldītu, ņemot vērā tikai ekonomiskus apsvērumus. Šādi mērķa sabiedrības var saņemt riska kapitālu citā apjomā un ar citiem nosacījumiem nekā tad, ja šis pasākums netiktu veikts. Līdz ar to pasākums var tieši nostiprināt mērķa sabiedrību kapitāla pamatu.

| (76) | Turklāt ir jānoraida Vācijas argumentācija, ka šis pasākums, pat ja nevarētu izslēgt, ka mērķa sabiedrības jēdziena definīcija ietver grūtībās nonākušus uzņēmumus, šādiem uzņēmumiem neesot priekšrocība. Saskaņā ar Vācijas argumentāciju mērķa sabiedrība, kas ir nonākusi grūtībās, nesaņemtu peļņu, ko kompensētu zaudējumi un ko varētu aplikt ar nodokli. Tādēļ šiem uzņēmumiem neesot būtiska iespēja izmantot iepriekšējo periodu zaudējumus. Līdz ar to MoRaKG neesot priekšrocība grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Kopienu tiesībās noteiktās definīcijas nozīmē. Komisija uzskata, ka šī argumentācija nav pārliecinoša, jo grūtībās nonākuša uzņēmuma vai “fiktīvas sabiedrības” pircējs, ņemot vērā ar nodokļiem saistītus apsvērumus, de facto var būt īpaši ieinteresēts to zaudējumu pārnešanā. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt ir jānoraida Vācijas argumentācija, ka šis pasākums, pat ja nevarētu izslēgt, ka mērķa sabiedrības jēdziena definīcija ietver grūtībās nonākušus uzņēmumus, šādiem uzņēmumiem neesot priekšrocība. Saskaņā ar Vācijas argumentāciju mērķa sabiedrība, kas ir nonākusi grūtībās, nesaņemtu peļņu, ko kompensētu zaudējumi un ko varētu aplikt ar nodokli. Tādēļ šiem uzņēmumiem neesot būtiska iespēja izmantot iepriekšējo periodu zaudējumus. Līdz ar to MoRaKG neesot priekšrocība grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Kopienu tiesībās noteiktās definīcijas nozīmē. Komisija uzskata, ka šī argumentācija nav pārliecinoša, jo grūtībās nonākuša uzņēmuma vai “fiktīvas sabiedrības” pircējs, ņemot vērā ar nodokļiem saistītus apsvērumus, de facto var būt īpaši ieinteresēts to zaudējumu pārnešanā.

| (77) | Šīs priekšrocības var ietekmēt tirdzniecību un konkurenci. Attiecībā uz riska kapitāla sabiedrībām 71. apsvērumā Komisija ir pārbaudījusi šo kritēriju saistībā ar komercdarbības nodokļa tiesisko regulējumu. Par mērķa sabiedrībām Komisija secina, ka šie uzņēmumi var darboties jebkurā nozarē, līdz ar to arī tādās nozarēs, kurās notiek vai varētu notikt tirdzniecība Kopienas līmenī. Tādēļ tām piešķirtā ekonomiskā priekšrocība var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(77)

Šīs priekšrocības var ietekmēt tirdzniecību un konkurenci. Attiecībā uz riska kapitāla sabiedrībām 71. apsvērumā Komisija ir pārbaudījusi šo kritēriju saistībā ar komercdarbības nodokļa tiesisko regulējumu. Par mērķa sabiedrībām Komisija secina, ka šie uzņēmumi var darboties jebkurā nozarē, līdz ar to arī tādās nozarēs, kurās notiek vai varētu notikt tirdzniecība Kopienas līmenī. Tādēļ tām piešķirtā ekonomiskā priekšrocība var ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (78) | Otrkārt, Komisija uzskata, ka nevar apstrīdēt pasākuma selektivitāti. |
| --- | --- |

(78)

Otrkārt, Komisija uzskata, ka nevar apstrīdēt pasākuma selektivitāti.

| (79) | Treškārt, Komisija secina, ka Vācijai nav izdevies pierādīt, ka pasākums atbilst Vācijas nodokļu sistēmas būtībai un loģikai. Pat pieņemot, ka zaudējumu izmantošanas ierobežojums ir īpaši bargs attiecībā pret riska kapitāla tirgu un līdz ar to būtu pamatota īpaša attieksme, pēc Komisijas domām, tas nepamatotu Vācijas īstenoto nodokļu maksātāju diferencēšanu, jo zaudējumu pārnešanas aizlieguma atcelšana neattiecas uz visu riska kapitāla nozari. Ja Vācijas pieņēmumi būtu pareizi, nebūtu objektīva iemesla pasākumu neattiecināt uz uzņēmumiem, kas nav riska kapitāla sabiedrības un veic ieguldījumus tajās pašās mērķa sabiedrībās. Katrā ziņā uzņēmumi, kas nav riska kapitāla sabiedrības, var izmantot pasākumu tikai retos gadījumos, ja tie iegādājas mērķa sabiedrības kapitāla daļas no riska kapitāla sabiedrības. Šo uzskatu apstiprina arī 5.2. iedaļā minētie BVK apsvērumi. |
| --- | --- |

(79)

Treškārt, Komisija secina, ka Vācijai nav izdevies pierādīt, ka pasākums atbilst Vācijas nodokļu sistēmas būtībai un loģikai. Pat pieņemot, ka zaudējumu izmantošanas ierobežojums ir īpaši bargs attiecībā pret riska kapitāla tirgu un līdz ar to būtu pamatota īpaša attieksme, pēc Komisijas domām, tas nepamatotu Vācijas īstenoto nodokļu maksātāju diferencēšanu, jo zaudējumu pārnešanas aizlieguma atcelšana neattiecas uz visu riska kapitāla nozari. Ja Vācijas pieņēmumi būtu pareizi, nebūtu objektīva iemesla pasākumu neattiecināt uz uzņēmumiem, kas nav riska kapitāla sabiedrības un veic ieguldījumus tajās pašās mērķa sabiedrībās. Katrā ziņā uzņēmumi, kas nav riska kapitāla sabiedrības, var izmantot pasākumu tikai retos gadījumos, ja tie iegādājas mērķa sabiedrības kapitāla daļas no riska kapitāla sabiedrības. Šo uzskatu apstiprina arī 5.2. iedaļā minētie BVK apsvērumi.

| (80) | Turklāt nešķiet, ka pasākumu pamato Vācijas nodokļu sistēmas būtība un loģika, jo nav pierādīts, kāpēc zaudējumu izmantošanas ierobežojums būtu īpašs slogs riska kapitāla sabiedrībām, kad tās veic ieguldījumus tieši mērķa sabiedrībās, nevis veic tās pašas darbības, ieguldot kapitālu citos uzņēmumos, piemēram, personālsabiedrībās, kurām, iespējams, arī ir grūtības iegūt riska kapitālu (jo īpaši jauniem inovatīviem uzņēmumiem). |
| --- | --- |

(80)

Turklāt nešķiet, ka pasākumu pamato Vācijas nodokļu sistēmas būtība un loģika, jo nav pierādīts, kāpēc zaudējumu izmantošanas ierobežojums būtu īpašs slogs riska kapitāla sabiedrībām, kad tās veic ieguldījumus tieši mērķa sabiedrībās, nevis veic tās pašas darbības, ieguldot kapitālu citos uzņēmumos, piemēram, personālsabiedrībās, kurām, iespējams, arī ir grūtības iegūt riska kapitālu (jo īpaši jauniem inovatīviem uzņēmumiem).

| (81) | Turklāt Komisija uzskata, ka ar jau 2.4.1. iedaļā minēto pasākumu, kura mērķis ir nepieļaut ļaunprātīgu izmantošanu, pārnesot zaudējumus, pastiprināšanu 2008. gada Likumā par uzņēmumiem piemēroto nodokļu reformu Vācija ir noteikusi jaunus vispārējus noteikumus par nodokļiem šajā jomā. Šie pasākumi, kas paredzēti ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai, tagad būtu daļēji atcelti ar ne tik stingriem zaudējumu pārnešanas noteikumiem, kuri attiecas uz izvēlētu uzņēmumu kategoriju; šķiet, tas nebūtu saderīgi ar tās nodokļu sistēmas būtību un loģiku, kas ir spēkā no 2008. gada. |
| --- | --- |

(81)

Turklāt Komisija uzskata, ka ar jau 2.4.1. iedaļā minēto pasākumu, kura mērķis ir nepieļaut ļaunprātīgu izmantošanu, pārnesot zaudējumus, pastiprināšanu 2008. gada Likumā par uzņēmumiem piemēroto nodokļu reformu Vācija ir noteikusi jaunus vispārējus noteikumus par nodokļiem šajā jomā. Šie pasākumi, kas paredzēti ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai, tagad būtu daļēji atcelti ar ne tik stingriem zaudējumu pārnešanas noteikumiem, kuri attiecas uz izvēlētu uzņēmumu kategoriju; šķiet, tas nebūtu saderīgi ar tās nodokļu sistēmas būtību un loģiku, kas ir spēkā no 2008. gada.

| (82) | Līdz ar to Komisija secina, ka paziņotais zaudējumu pārnešanas pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, no kura labumu gūst mērķa sabiedrības un riska kapitāla sabiedrības. |
| --- | --- |

(82)

Līdz ar to Komisija secina, ka paziņotais zaudējumu pārnešanas pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, no kura labumu gūst mērķa sabiedrības un riska kapitāla sabiedrības.

7.1.3.   Privātiem investoriem paredzētie nodokļu atvieglojumi

| (83) | Kā minēts 4.3. iedaļā, Vācija apgalvo, ka šis pasākums vispār neesot valsts atbalsts, jo priekšrocību saņēmēji esot fiziskas personas. Vienlaikus Vācija norāda, ka mērķa sabiedrībām pasākums nesniedzot nekādas pārbaudāmas un aprēķināmas priekšrocības un līdz ar to neietekmējot kapitāla daļu cenu. Nodokļu izdevumu ietaupījums privātiem investoriem esot tiešām mazs un rodas tikai tad, ja investors veiksmīgi pārdod savas kapitāla daļas. Tādēļ, pēc Vācijas domām, pasākums ļoti minimāli stimulētu privātus investorus veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās. Attiecīgi tikai minimāli tiktu traucēta konkurence starp mērķa sabiedrībām un citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(83)

Kā minēts 4.3. iedaļā, Vācija apgalvo, ka šis pasākums vispār neesot valsts atbalsts, jo priekšrocību saņēmēji esot fiziskas personas. Vienlaikus Vācija norāda, ka mērķa sabiedrībām pasākums nesniedzot nekādas pārbaudāmas un aprēķināmas priekšrocības un līdz ar to neietekmējot kapitāla daļu cenu. Nodokļu izdevumu ietaupījums privātiem investoriem esot tiešām mazs un rodas tikai tad, ja investors veiksmīgi pārdod savas kapitāla daļas. Tādēļ, pēc Vācijas domām, pasākums ļoti minimāli stimulētu privātus investorus veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās. Attiecīgi tikai minimāli tiktu traucēta konkurence starp mērķa sabiedrībām un citiem uzņēmumiem.

| (84) | Kā minēts 2.1. iedaļā, pasākums Vācijai rada valsts līdzekļu zaudējumus 30 miljonu euro apmērā gadā. Līdz ar to pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(84)

Kā minēts 2.1. iedaļā, pasākums Vācijai rada valsts līdzekļu zaudējumus 30 miljonu euro apmērā gadā. Līdz ar to pasākums tiek finansēts no valsts līdzekļiem.

| (85) | Aplūkotais pasākums ar nodokļu stimuliem vēlas veicināt to, lai privātpersonas veiktu ieguldījumus izvēlētā uzņēmumu kategorijā (proti, mērķa sabiedrībās), nevis citos uzņēmumos, kuros riska kapitāla investori ieguldītu, ņemot vērā tikai ekonomiskus apsvērumus. Šādi mērķa sabiedrības var saņemt riska kapitālu citā apjomā un ar citiem nosacījumiem nekā tad, ja šis pasākums netiktu veikts. Līdz ar to pasākums var tieši nostiprināt mērķa sabiedrību kapitāla pamatu. Šis secinājums ir pamatots arī tad, ja investoriem piešķirtā nodokļu priekšrocība būtu atkarīga no nākotnē gaidāmajiem ienākumiem un – kā uzsver Vācija un ieinteresētās personas – summa ir relatīvi maza. Attiecībā uz pasākuma struktūru ir acīmredzami sarežģīti ex ante precīzi izteikt skaitliskā vērtībā priekšrocību, kuru mērķa sabiedrības saņems pasākuma rezultātā (17). Tādēļ nevar secināt, ka mērķa sabiedrībām sniegtais atbalsts katrā ziņā ir de minimis summas. Turklāt to, ka tādām privātpersonām paredzētie nodokļu atvieglojumi, kuras veic ieguldījumus konkrētos uzņēmumos, neatkarīgi no privātpersonai piešķirtās priekšrocības apjoma var būt valsts atbalsts šim uzņēmumam, ir apstiprinājusi arī Tiesa (18). |
| --- | --- |

(85)

Aplūkotais pasākums ar nodokļu stimuliem vēlas veicināt to, lai privātpersonas veiktu ieguldījumus izvēlētā uzņēmumu kategorijā (proti, mērķa sabiedrībās), nevis citos uzņēmumos, kuros riska kapitāla investori ieguldītu, ņemot vērā tikai ekonomiskus apsvērumus. Šādi mērķa sabiedrības var saņemt riska kapitālu citā apjomā un ar citiem nosacījumiem nekā tad, ja šis pasākums netiktu veikts. Līdz ar to pasākums var tieši nostiprināt mērķa sabiedrību kapitāla pamatu. Šis secinājums ir pamatots arī tad, ja investoriem piešķirtā nodokļu priekšrocība būtu atkarīga no nākotnē gaidāmajiem ienākumiem un – kā uzsver Vācija un ieinteresētās personas – summa ir relatīvi maza. Attiecībā uz pasākuma struktūru ir acīmredzami sarežģīti ex ante precīzi izteikt skaitliskā vērtībā priekšrocību, kuru mērķa sabiedrības saņems pasākuma rezultātā (17). Tādēļ nevar secināt, ka mērķa sabiedrībām sniegtais atbalsts katrā ziņā ir de minimis summas. Turklāt to, ka tādām privātpersonām paredzētie nodokļu atvieglojumi, kuras veic ieguldījumus konkrētos uzņēmumos, neatkarīgi no privātpersonai piešķirtās priekšrocības apjoma var būt valsts atbalsts šim uzņēmumam, ir apstiprinājusi arī Tiesa (18).

| (86) | Līdz ar to Komisija secina, ka ienākuma nodokļa atvieglojumu pasākums ir selektīvs un salīdzinājumā ar tirgus nosacījumiem nodrošina ierobežotam skaitam uzņēmumu labāku piekļuvi riska kapitālam, tādējādi radot tiem priekšrocības. Priekšrocība tiek piešķirta no valsts līdzekļiem, jo galvenokārt tas ir nodokļu ieņēmumu samazinājums, ar kura palīdzību privātpersonas tiek stimulētas ieguldīt kapitālu mērķa sabiedrībās, nevis citos uzņēmumos, kurus investors parasti izvēlētos, ņemot vērā tikai peļņas izredzes. |
| --- | --- |

(86)

Līdz ar to Komisija secina, ka ienākuma nodokļa atvieglojumu pasākums ir selektīvs un salīdzinājumā ar tirgus nosacījumiem nodrošina ierobežotam skaitam uzņēmumu labāku piekļuvi riska kapitālam, tādējādi radot tiem priekšrocības. Priekšrocība tiek piešķirta no valsts līdzekļiem, jo galvenokārt tas ir nodokļu ieņēmumu samazinājums, ar kura palīdzību privātpersonas tiek stimulētas ieguldīt kapitālu mērķa sabiedrībās, nevis citos uzņēmumos, kurus investors parasti izvēlētos, ņemot vērā tikai peļņas izredzes.

| (87) | Tas, kādā mērā šis atbalsts varētu iespaidot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir aplūkots 77. apsvērumā. |
| --- | --- |

(87)

Tas, kādā mērā šis atbalsts varētu iespaidot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ir aplūkots 77. apsvērumā.

| (88) | Līdz ar to Komisija secina, ka grozītais ienākuma nodokļa atvieglojumu pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, no kura labumu gūst mērķa sabiedrības. |
| --- | --- |

(88)

Līdz ar to Komisija secina, ka grozītais ienākuma nodokļa atvieglojumu pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, no kura labumu gūst mērķa sabiedrības.

7.2.   Atbilstība valsts atbalsta noteikumiem

7.2.1.   Paziņošana par pasākumu

| (89) | Vācija ir paziņojusi par pasākumu pirms tā īstenošanas un līdz ar to ir izpildījusi EK līguma 88. panta 3. punktā noteiktos pienākumus. Tā kā visiem MoRaKG paredzētajiem pasākumiem ir kopējs mērķis veicināt privātā riska kapitāla ieguldījumus uzņēmumos, Komisija ir pārbaudījusi to atbilstību kopējam tirgum, pamatojoties uz Pamatnostādnēm par riska kapitālu. |
| --- | --- |

(89)

Vācija ir paziņojusi par pasākumu pirms tā īstenošanas un līdz ar to ir izpildījusi EK līguma 88. panta 3. punktā noteiktos pienākumus. Tā kā visiem MoRaKG paredzētajiem pasākumiem ir kopējs mērķis veicināt privātā riska kapitāla ieguldījumus uzņēmumos, Komisija ir pārbaudījusi to atbilstību kopējam tirgum, pamatojoties uz Pamatnostādnēm par riska kapitālu.

| (90) | Turklāt Komisija ir pārbaudījusi, vai attiecībā uz izskatāmajiem pasākumiem ir jāpiemēro citas Kopienas pamatnostādnes vai regulas par valsts atbalstu, piemēram, Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (19), Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (20) vai Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (21). Pretēji pārbaudītajiem pasākumiem saskaņā ar šīm Kopienas nostādnēm vai attiecīgi regulām grūtībās nonākuši uzņēmumi un uzņēmumi kuģu būves, ogļu un tērauda rūpniecības nozarēs neietilpst attiecīgajās piemērošanas jomās un/vai uz atbalstu var pretendēt tikai MVU. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka šo Kopienas nostādņu un regulu piemērošanas jomas neattiecas uz paziņotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(90)

Turklāt Komisija ir pārbaudījusi, vai attiecībā uz izskatāmajiem pasākumiem ir jāpiemēro citas Kopienas pamatnostādnes vai regulas par valsts atbalstu, piemēram, Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (19), Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (20) vai Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (21). Pretēji pārbaudītajiem pasākumiem saskaņā ar šīm Kopienas nostādnēm vai attiecīgi regulām grūtībās nonākuši uzņēmumi un uzņēmumi kuģu būves, ogļu un tērauda rūpniecības nozarēs neietilpst attiecīgajās piemērošanas jomās un/vai uz atbalstu var pretendēt tikai MVU. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka šo Kopienas nostādņu un regulu piemērošanas jomas neattiecas uz paziņotajiem pasākumiem.

7.2.2.   Komercdarbības nodokļa pasākums

| (91) | Kā minēts 7.1.1. iedaļā, komercdarbības nodokļa pasākums ir valsts atbalsts par labu riska kapitāla sabiedrībām. Tomēr šis pasākums nepārprotami nestimulē riska kapitāla sabiedrības veikt riska kapitāla ieguldījumus, bet tikai ļauj tām saglabāt lielākus finanšu resursus, ar kuriem tās var brīvi rīkoties (proti, saviem partneriem izmaksāt lielāku peļņas daļu). |
| --- | --- |

(91)

Kā minēts 7.1.1. iedaļā, komercdarbības nodokļa pasākums ir valsts atbalsts par labu riska kapitāla sabiedrībām. Tomēr šis pasākums nepārprotami nestimulē riska kapitāla sabiedrības veikt riska kapitāla ieguldījumus, bet tikai ļauj tām saglabāt lielākus finanšu resursus, ar kuriem tās var brīvi rīkoties (proti, saviem partneriem izmaksāt lielāku peļņas daļu).

| (92) | Pretēji izskatāmajiem pasākumiem saskaņā ar Pamatnostādnēm ar riska kapitālu valsta atbalstu riska kapitāla veidā nedrīkst sniegt lieliem uzņēmumiem, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem kuģu būves, ogļu un tērauda rūpniecības nozarēs. Tomēr komercdarbības nodokļa pasākums varētu sniegt priekšrocības šādiem uzņēmumiem, jo īpaši lieliem uzņēmumiem. Tādēļ pasākuma piemērošanas joma neatbilst Pamatnostādnēm par riska kapitālu. |
| --- | --- |

(92)

Pretēji izskatāmajiem pasākumiem saskaņā ar Pamatnostādnēm ar riska kapitālu valsta atbalstu riska kapitāla veidā nedrīkst sniegt lieliem uzņēmumiem, grūtībās nonākušiem uzņēmumiem vai uzņēmumiem kuģu būves, ogļu un tērauda rūpniecības nozarēs. Tomēr komercdarbības nodokļa pasākums varētu sniegt priekšrocības šādiem uzņēmumiem, jo īpaši lieliem uzņēmumiem. Tādēļ pasākuma piemērošanas joma neatbilst Pamatnostādnēm par riska kapitālu.

| (93) | Pasākums neatbilst Pamatnostādņu par riska kapitālu 4. iedaļai, jo nav izpildīti īpašie nosacījumi, lai varētu piemērot šo punktu. Tā saskaņā ar 4. iedaļu ieguldījumu daļu maksimālais līmenis divpadsmit mēnešu laikposmā vienam saņēmējam nedrīkst pārsniegt 1,5 miljonus euro. Pārbaudītais pasākums šādu maksimālo robežu neparedz. Turklāt saskaņā ar Pamatnostādnēm par riska kapitālu atbalsta pasākuma finansējumu maziem uzņēmumiem drīkst sniegt tikai paplašināšanās stadijā un vidējiem uzņēmumiem – agrīnajā stadijā. Šie nosacījumi nav izpildīti, jo mērķa sabiedrības var būt arī lieli uzņēmumi. |
| --- | --- |

(93)

Pasākums neatbilst Pamatnostādņu par riska kapitālu 4. iedaļai, jo nav izpildīti īpašie nosacījumi, lai varētu piemērot šo punktu. Tā saskaņā ar 4. iedaļu ieguldījumu daļu maksimālais līmenis divpadsmit mēnešu laikposmā vienam saņēmējam nedrīkst pārsniegt 1,5 miljonus euro. Pārbaudītais pasākums šādu maksimālo robežu neparedz. Turklāt saskaņā ar Pamatnostādnēm par riska kapitālu atbalsta pasākuma finansējumu maziem uzņēmumiem drīkst sniegt tikai paplašināšanās stadijā un vidējiem uzņēmumiem – agrīnajā stadijā. Šie nosacījumi nav izpildīti, jo mērķa sabiedrības var būt arī lieli uzņēmumi.

| (94) | Pasākums neatbilst noteikumiem par uzkrāšanu un ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 6. un 7.1. iedaļu. |
| --- | --- |

(94)

Pasākums neatbilst noteikumiem par uzkrāšanu un ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 6. un 7.1. iedaļu.

| (95) | Turklāt Komisija nespēj pārbaudīt pasākuma atbilstību Pamatnostādņu par riska kapitālu 5. iedaļas noteikumiem. Proti, atbilstīgi Pamatnostādnēm par riska kapitālu valsts atbalstam ir jābūt virzītam uz konkrētu tirgus nepilnību, par kuras esamību ir pietiekami pierādījumi. Vācija nav iesniegusi pierādījumus tam, ka mērķa sabiedrības skar konkrēta tirgus nepilnība. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt Komisija nespēj pārbaudīt pasākuma atbilstību Pamatnostādņu par riska kapitālu 5. iedaļas noteikumiem. Proti, atbilstīgi Pamatnostādnēm par riska kapitālu valsts atbalstam ir jābūt virzītam uz konkrētu tirgus nepilnību, par kuras esamību ir pietiekami pierādījumi. Vācija nav iesniegusi pierādījumus tam, ka mērķa sabiedrības skar konkrēta tirgus nepilnība.

| (96) | Līdz ar to Komisija secina, ka komercdarbības nodokļa pasākums neatbilst kopējam tirgum. |
| --- | --- |

(96)

Līdz ar to Komisija secina, ka komercdarbības nodokļa pasākums neatbilst kopējam tirgum.

7.2.3.   Zaudējumu atskaitīšana

| (97) | Kā minēts 7.1.2. iedaļā, zaudējumu pārnešanas pasākums ir valsts atbalsts riska kapitāla sabiedrību un mērķa sabiedrību līmenī. Atbalstu ir sniegts fiskāla stimula veidā Pamatnostādņu par riska kapitālu 4.2. iedaļas d) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(97)

Kā minēts 7.1.2. iedaļā, zaudējumu pārnešanas pasākums ir valsts atbalsts riska kapitāla sabiedrību un mērķa sabiedrību līmenī. Atbalstu ir sniegts fiskāla stimula veidā Pamatnostādņu par riska kapitālu 4.2. iedaļas d) apakšpunkta nozīmē.

| (98) | Ņemot vērā jau 92., 93., 94. un 95. apsvērumā minētos apsvērumus, izskatāmo pasākumu Komisija nevar atzīt par atbilstīgu kopējam tirgum; tas neatbilst ne Pamatnostādņu par riska kapitālu 2.1. iedaļā noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem, ne noteikumiem par uzkrāšanu un ziņojumu iesniegšanu saskaņā 6. un 7.1. iedaļu, ne arī 4. iedaļā noteiktajiem kritērijiem; turklāt nav iesniegti pierādījumi par konkrētu tirgus nepilnību, kas skartu mērķa sabiedrības un riska kapitāla sabiedrības, līdz ar to Komisijai nav pamata uzsākt izskatāmo pasākumu atbilstības detalizētu pārbaudi saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 5. punktu. |
| --- | --- |

(98)

Ņemot vērā jau 92., 93., 94. un 95. apsvērumā minētos apsvērumus, izskatāmo pasākumu Komisija nevar atzīt par atbilstīgu kopējam tirgum; tas neatbilst ne Pamatnostādņu par riska kapitālu 2.1. iedaļā noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem, ne noteikumiem par uzkrāšanu un ziņojumu iesniegšanu saskaņā 6. un 7.1. iedaļu, ne arī 4. iedaļā noteiktajiem kritērijiem; turklāt nav iesniegti pierādījumi par konkrētu tirgus nepilnību, kas skartu mērķa sabiedrības un riska kapitāla sabiedrības, līdz ar to Komisijai nav pamata uzsākt izskatāmo pasākumu atbilstības detalizētu pārbaudi saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 5. punktu.

| (99) | Šajā pasākumā nav izslēgta mērķa sabiedrības esošo kapitāla daļu (aizstāšanas kapitāla) iegāde. Tomēr saskaņā ar Pamatnostādnēs par riska kapitālu minēto jēdziena “riska kapitāls” definīciju aizstāšanas kapitāls nav pieļaujams. |
| --- | --- |

(99)

Šajā pasākumā nav izslēgta mērķa sabiedrības esošo kapitāla daļu (aizstāšanas kapitāla) iegāde. Tomēr saskaņā ar Pamatnostādnēs par riska kapitālu minēto jēdziena “riska kapitāls” definīciju aizstāšanas kapitāls nav pieļaujams.

| (100) | Turklāt Komisija secina, ka nodokļu priekšrocības attiecināšana tikai uz riska kapitāla sabiedrībām, kuras veic ieguldījumus kapitālsabiedrībās, šķiet pretrunā deklarētajam pasākuma mērķim – veicināt riska kapitāla ieguldījumus. Tas tādēļ, ka jauni inovatīvi uzņēmumi, kuriem ir nepieciešams riska kapitāls, iespējams, izvēlas citu juridisko formu, nevis kapitālsabiedrību. Jauni, inovatīvi uzņēmumi, kas ir personālsabiedrības, nesaņemtu pasākuma sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt Komisija secina, ka nodokļu priekšrocības attiecināšana tikai uz riska kapitāla sabiedrībām, kuras veic ieguldījumus kapitālsabiedrībās, šķiet pretrunā deklarētajam pasākuma mērķim – veicināt riska kapitāla ieguldījumus. Tas tādēļ, ka jauni inovatīvi uzņēmumi, kuriem ir nepieciešams riska kapitāls, iespējams, izvēlas citu juridisko formu, nevis kapitālsabiedrību. Jauni, inovatīvi uzņēmumi, kas ir personālsabiedrības, nesaņemtu pasākuma sniegtās priekšrocības.

| (101) | Līdz ar to Komisija secina, ka zaudējumu pārnešanas pasākums neatbilst kopējam tirgum. |
| --- | --- |

(101)

Līdz ar to Komisija secina, ka zaudējumu pārnešanas pasākums neatbilst kopējam tirgum.

7.2.4.   Privātiem investoriem paredzētie nodokļu atvieglojumi

| (102) | Kā minēts 3. punktā, ienākuma nodokļa atvieglojumu pasākums ir netiešs valsts atbalsts mērķa sabiedrību līmenī. Tā kā pasākums stimulē privātpersonas veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās, tas varētu sniegt priekšrocības riska kapitāla ieguldījumiem saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 4.2. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(102)

Kā minēts 3. punktā, ienākuma nodokļa atvieglojumu pasākums ir netiešs valsts atbalsts mērķa sabiedrību līmenī. Tā kā pasākums stimulē privātpersonas veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās, tas varētu sniegt priekšrocības riska kapitāla ieguldījumiem saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 4.2. punkta d) apakšpunktu.

| (103) | Ņemot vērā jau 92., 93., 94. un 95. apsvērumā minētos apsvērumus, izskatāmo pasākumu Komisija nevar atzīt par atbilstīgu kopējam tirgum; tas neatbilst ne Pamatnostādņu par riska kapitālu 2.1. iedaļā noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem, ne noteikumiem par uzkrāšanu un ziņojumu iesniegšanu saskaņā 6. un 7.1. iedaļu, ne arī 4. iedaļā noteiktajiem kritērijiem; turklāt nav iesniegti pierādījumi par konkrētu tirgus nepilnību, kas skartu mērķa sabiedrības un riska kapitāla sabiedrības, līdz ar to Komisijai nav pamata uzsākt izskatāmo pasākumu atbilstības detalizētu pārbaudi saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 5. iedaļu. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā jau 92., 93., 94. un 95. apsvērumā minētos apsvērumus, izskatāmo pasākumu Komisija nevar atzīt par atbilstīgu kopējam tirgum; tas neatbilst ne Pamatnostādņu par riska kapitālu 2.1. iedaļā noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem, ne noteikumiem par uzkrāšanu un ziņojumu iesniegšanu saskaņā 6. un 7.1. iedaļu, ne arī 4. iedaļā noteiktajiem kritērijiem; turklāt nav iesniegti pierādījumi par konkrētu tirgus nepilnību, kas skartu mērķa sabiedrības un riska kapitāla sabiedrības, līdz ar to Komisijai nav pamata uzsākt izskatāmo pasākumu atbilstības detalizētu pārbaudi saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 5. iedaļu.

| (104) | Līdz ar to Komisija secina, ka saskaņā ar Pamatnostādnēm par riska kapitālu ienākuma nodokļa atvieglojumu pasākumu tā pašreizējā veidā nevar atzīt par atbilstīgu kopējam tirgum. Tomēr, tā kā privātpersonas relatīvi minimāli stimulēs veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās un līdz ar to arī mērķa sabiedrībām piešķirtā priekšrocība būtu minimāla, pasākums varētu tikai nedaudz traucēt konkurenci starp mērķa sabiedrībām un uzņēmumiem, kas nav mērķa sabiedrības. Turklāt pasākums var izraisīt vispārēju pozitīvu ietekmi tādā mērā, kādā tas var veicināt to, lai uzņēmumiem, kuriem ir nepieciešams riska kapitāls, šis kapitāls tiktu piešķirts, ņemot vērā pamatotus ekonomiskus apsvērumus. Tas tādēļ, ka privāti investori izvēlas attiecīgās mērķa sabiedrības, pamatojoties uz kapitālieguldījuma izredzēm gūt peļņu. Tādēļ Komisija uzskata, ka, izpildot šā lēmuma 3. pantā noteiktos nosacījumus, to var uzskatīt par atbilstīgu Pamatnostādņu par riska kapitālu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(104)

Līdz ar to Komisija secina, ka saskaņā ar Pamatnostādnēm par riska kapitālu ienākuma nodokļa atvieglojumu pasākumu tā pašreizējā veidā nevar atzīt par atbilstīgu kopējam tirgum. Tomēr, tā kā privātpersonas relatīvi minimāli stimulēs veikt ieguldījumus mērķa sabiedrībās un līdz ar to arī mērķa sabiedrībām piešķirtā priekšrocība būtu minimāla, pasākums varētu tikai nedaudz traucēt konkurenci starp mērķa sabiedrībām un uzņēmumiem, kas nav mērķa sabiedrības. Turklāt pasākums var izraisīt vispārēju pozitīvu ietekmi tādā mērā, kādā tas var veicināt to, lai uzņēmumiem, kuriem ir nepieciešams riska kapitāls, šis kapitāls tiktu piešķirts, ņemot vērā pamatotus ekonomiskus apsvērumus. Tas tādēļ, ka privāti investori izvēlas attiecīgās mērķa sabiedrības, pamatojoties uz kapitālieguldījuma izredzēm gūt peļņu. Tādēļ Komisija uzskata, ka, izpildot šā lēmuma 3. pantā noteiktos nosacījumus, to var uzskatīt par atbilstīgu Pamatnostādņu par riska kapitālu nosacījumiem.

7.3.   Saderība ar kopējo tirgum

| (105) | Komercdarbības nodokļa pasākums un zaudējumu pārnešanas pasākums, no kuriem priekšrocības varētu gūt riska kapitāla sabiedrības, pārkāpj kopējā tirgus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz uzņēmējdarbības brīvību EK līguma 43. panta nozīmē (sk. 3.5. iedaļu). |
| --- | --- |

(105)

Komercdarbības nodokļa pasākums un zaudējumu pārnešanas pasākums, no kuriem priekšrocības varētu gūt riska kapitāla sabiedrības, pārkāpj kopējā tirgus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz uzņēmējdarbības brīvību EK līguma 43. panta nozīmē (sk. 3.5. iedaļu).

| (106) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju MoRaKG ietver detalizētus noteikumus par riska kapitāla sabiedrību struktūru un uzņēmējdarbību. Jo īpaši ir regulēts darījumu veids, riska kapitāla sabiedrību ieguldījumu politika, jautājums par iesaistīšanos grupas struktūrās un riska kapitāla sabiedrību kapitāla daļu nominālvērtība. Šie noteikumi attiektos uz visām riska kapitāla sabiedrībām. Attiecībā uz ārvalstu kapitālieguldījumu sabiedrību filiālēm Vācijā nevarot nodrošināt, ka tiks ievēroti noteikumi par sabiedrības veselumu. Līdz ar to vienīgi ierobežota Vācijā esošas filiāles atzīšana ļautu “apiet” noteikumus un šādi de facto anulēt to spēkā esamību. Ikviena finanšu uzraudzības iestāde uzrauga tās kompetencē esošos uzņēmumus saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, turklāt ievērojama daļa šo tiesību aktu esot juridiski saskaņota ar ES. Tomēr riska kapitāla finansējuma jomā uzraudzības tiesību akti neesot juridiski saskaņoti ar ES. |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju MoRaKG ietver detalizētus noteikumus par riska kapitāla sabiedrību struktūru un uzņēmējdarbību. Jo īpaši ir regulēts darījumu veids, riska kapitāla sabiedrību ieguldījumu politika, jautājums par iesaistīšanos grupas struktūrās un riska kapitāla sabiedrību kapitāla daļu nominālvērtība. Šie noteikumi attiektos uz visām riska kapitāla sabiedrībām. Attiecībā uz ārvalstu kapitālieguldījumu sabiedrību filiālēm Vācijā nevarot nodrošināt, ka tiks ievēroti noteikumi par sabiedrības veselumu. Līdz ar to vienīgi ierobežota Vācijā esošas filiāles atzīšana ļautu “apiet” noteikumus un šādi de facto anulēt to spēkā esamību. Ikviena finanšu uzraudzības iestāde uzrauga tās kompetencē esošos uzņēmumus saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, turklāt ievērojama daļa šo tiesību aktu esot juridiski saskaņota ar ES. Tomēr riska kapitāla finansējuma jomā uzraudzības tiesību akti neesot juridiski saskaņoti ar ES.

| (107) | Nav izkliedētas Komisijas šaubas saistībā ar konkurences noteikumiem. Pirmkārt, EK un EEZ uzņēmumiem, kas reģistrēti ārpus Vācijas, ar Vācijā esošas filiāles starpniecību būtu jābūt tiesīgiem pretendēt uz atbalstu, ja tie var pierādīt, ka tie izpilda atbalsta shēmās noteiktos kritērijus un noteikumus par riska kapitāla sabiedrību struktūru un uzņēmējdarbību (ja vien tie atbilst EK līgumam). Arguments, ka BaFin nespēšot uzraudzīt šīs sabiedrības, nenozīmē ne to, ka tām ir konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar Vācijā reģistrētām sabiedrībām, ne to, ka tās de facto neizpilda atbalsta shēmās noteiktos kritērijus un noteikumus par riska kapitāla sabiedrību struktūru un uzņēmējdarbību. Tādēļ šis arguments per se nav pietiekams, lai pamatotu atšķirību no EK līguma pamatnoteikuma. |
| --- | --- |

(107)

Nav izkliedētas Komisijas šaubas saistībā ar konkurences noteikumiem. Pirmkārt, EK un EEZ uzņēmumiem, kas reģistrēti ārpus Vācijas, ar Vācijā esošas filiāles starpniecību būtu jābūt tiesīgiem pretendēt uz atbalstu, ja tie var pierādīt, ka tie izpilda atbalsta shēmās noteiktos kritērijus un noteikumus par riska kapitāla sabiedrību struktūru un uzņēmējdarbību (ja vien tie atbilst EK līgumam). Arguments, ka BaFin nespēšot uzraudzīt šīs sabiedrības, nenozīmē ne to, ka tām ir konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar Vācijā reģistrētām sabiedrībām, ne to, ka tās de facto neizpilda atbalsta shēmās noteiktos kritērijus un noteikumus par riska kapitāla sabiedrību struktūru un uzņēmējdarbību. Tādēļ šis arguments per se nav pietiekams, lai pamatotu atšķirību no EK līguma pamatnoteikuma.

| (108) | Kopumā jāsecina, ka, šķiet, šo pašu mērķi Vācija varētu sasniegt ar mazāk diskriminējošiem līdzekļiem (22). Tā atbalsta shēmās noteikto kritēriju izpildi varētu apstiprināt, pārbaudes nolūkā brīvprātīgi iesniedzot pierādījumus BaFin, izmantojot ārvalsts uzraudzības iestādes apliecinājumu vai neatkarīgu auditoru ziņojumus. Tādēļ ārvalstu sabiedrībām, kurām ir filiāle Vācijā, Vācijai būtu jādod iespēja pierādīt, ka tās izpilda atbalsta shēmās noteiktos kritērijus un noteikumus par riska sabiedrību struktūru un uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(108)

Kopumā jāsecina, ka, šķiet, šo pašu mērķi Vācija varētu sasniegt ar mazāk diskriminējošiem līdzekļiem (22). Tā atbalsta shēmās noteikto kritēriju izpildi varētu apstiprināt, pārbaudes nolūkā brīvprātīgi iesniedzot pierādījumus BaFin, izmantojot ārvalsts uzraudzības iestādes apliecinājumu vai neatkarīgu auditoru ziņojumus. Tādēļ ārvalstu sabiedrībām, kurām ir filiāle Vācijā, Vācijai būtu jādod iespēja pierādīt, ka tās izpilda atbalsta shēmās noteiktos kritērijus un noteikumus par riska sabiedrību struktūru un uzņēmējdarbību.

| (109) | Līdz ar to Komisija secina, ka komercdarbības nodokļa pasākums un zaudējumu pārnešanas pasākums neatbilst kopējam tirgum, jo tie pārkāpj uzņēmējdarbības brīvības principu EK līguma 43. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(109)

Līdz ar to Komisija secina, ka komercdarbības nodokļa pasākums un zaudējumu pārnešanas pasākums neatbilst kopējam tirgum, jo tie pārkāpj uzņēmējdarbības brīvības principu EK līguma 43. panta nozīmē.

8.   SECINĀJUMI

| (110) | Komisija uzskata, ka atbalsta pasākums par riska kapitāla sabiedrību pienākumu maksāt komercdarbības nodokli neatbilst EK līgumam. |
| --- | --- |

(110)

Komisija uzskata, ka atbalsta pasākums par riska kapitāla sabiedrību pienākumu maksāt komercdarbības nodokli neatbilst EK līgumam.

| (111) | Tāpat Komisija uzskata, ka EK līgumam neatbilst atbalsta pasākums par tādu mērķa sabiedrību zaudējumu pārnešanu, ko iegādājušās riska kapitāla sabiedrības. |
| --- | --- |

(111)

Tāpat Komisija uzskata, ka EK līgumam neatbilst atbalsta pasākums par tādu mērķa sabiedrību zaudējumu pārnešanu, ko iegādājušās riska kapitāla sabiedrības.

| (112) | Turklāt Komisija uzskata, ka, izpildot šā lēmuma 3. pantā noteiktos nosacījumus, var atzīt privātiem investoriem paredzētā nodokļu atvieglojumu pasākuma atbilstību EK līgumam, |
| --- | --- |

(112)

Turklāt Komisija uzskata, ka, izpildot šā lēmuma 3. pantā noteiktos nosacījumus, var atzīt privātiem investoriem paredzētā nodokļu atvieglojumu pasākuma atbilstību EK līgumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta shēmas, ko Vācija ir iecerējusi saskaņā ar Likuma par kapitālieguldījumu vispārīgo noteikumu modernizēšanu (MoRaKG) 1. panta 19. punktu un 4. pantu, neatbilst kopējam tirgum.

Līdz ar to šīs atbalsta shēmas nedrīkst īstenot.

2. pants

Vācijas iecerētā valsts atbalsta shēma saskaņā ar MoRaKG 1. panta 20. punktu atbilst kopējam tirgum, ja tiek izpildīti 3. pantā paredzētie nosacījumi.

3. pants

MoRaKG 1. panta 20. punktā paredzēto valsts atbalsta shēmu pielāgo tā, lai būtu izpildīti šādi nosacījumi:

| — | jēdziena “mērķa sabiedrība” definīcija attiecas tikai uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikumā minētās definīcijas (23) nozīmē, |
| --- | --- |

—

jēdziena “mērķa sabiedrība” definīcija attiecas tikai uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas I pielikumā minētās definīcijas (23) nozīmē,

| — | jēdziena “mērķa sabiedrība” definīcija neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un uzņēmumiem kuģu būves, ogļu un tērauda rūpniecības nozarēs, |
| --- | --- |

—

jēdziena “mērķa sabiedrība” definīcija neattiecas uz grūtībās nonākušiem uzņēmumiem un uzņēmumiem kuģu būves, ogļu un tērauda rūpniecības nozarēs,

| — | ieguldījumu daļas maksimālais līmenis divpadsmit mēnešu laikposmā vienam mērķa MVU ir 1,5 miljoni euro un ietver finansējumu tikai sagatavošanas, sākuma un paplašināšanās stadijās, |
| --- | --- |

—

ieguldījumu daļas maksimālais līmenis divpadsmit mēnešu laikposmā vienam mērķa MVU ir 1,5 miljoni euro un ietver finansējumu tikai sagatavošanas, sākuma un paplašināšanās stadijās,

| — | Vācija izstrādā mehānismu, lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst noteikumiem par uzkrāšanu un ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 6. un 7.1. punktu, |
| --- | --- |

—

Vācija izstrādā mehānismu, lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst noteikumiem par uzkrāšanu un ziņojumu iesniegšanu saskaņā ar Pamatnostādņu par riska kapitālu 6. un 7.1. punktu,

| — | ir izslēgta mērķa MVU esošo kapitāla daļu (aizstāšanas kapitāla) iegāde, |
| --- | --- |

—

ir izslēgta mērķa MVU esošo kapitāla daļu (aizstāšanas kapitāla) iegāde,

| — | nav nekādu īpašu nosacījumu par mērķa sabiedrības juridisko formu. |
| --- | --- |

—

nav nekādu īpašu nosacījumu par mērķa sabiedrības juridisko formu.

4. pants

Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma publicēšanas Vācija paziņo Komisijai, kādi pasākumi ir veikti, lai izpildītu lēmumu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2009. gada 30. septembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 60, 14.3.2009., 9. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Kapitāla ieguldījumu sabiedrības reģistrē kompetentajā augstākajā reģionālajā iestādē. Šādi var reģistrēt visu veidu privātus kapitālieguldījumus.

3

(4)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai vai pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

4

(5)  Ienākuma nodokļa režīms riska kapitāla un privātā kapitāla fondiem; privāto aktīvu pārvaldības norobežošana no komercdarbības uzņēmuma; Federālās Finanšu ministrijas 2003. gada 20. novembra vēstule, Federālais Nodokļu Vēstnesis (Bundessteuerblatt), 2004., I daļa, Nr. 1, 40. lpp.

5

Federālais Nodokļu Vēstnesis (Bundessteuerblatt)

(6)  Federālais Nodokļu Vēstnesis II, 2001., 809. lpp.

6

Federālais Nodokļu Vēstnesis

(7)  Lai pārvaldītu fonda aktīvus, fonds nedrīkst izmantot ievērojama apjoma pašu struktūru. Ja fondam ir savs birojs, ir vēlams, lai tas nepārsniegtu lielam privātīpašumam raksturīgu apjomu.

7

(8)  Komercdarbības “infekcija”, saukta arī par ienākumu pārkvalificēšanas teoriju, piemēram, ir tad, ja struktūra, kurai nav jāmaksā komercdarbības nodoklis, papildus sāk veikt komercdarbību. Šī darbība tad “inficē” visu struktūru tā, ka tai turpmāk ir jāmaksā komercdarbības nodoklis, pat ja komercdarbība ir tikai niecīga daļa no visas darbības.

8

(9)  Komercdarbība ir definēta kā patstāvīga ilgstoša darbība, ko veic nolūkā gūt peļņu (nevis vaļasprieks), tā ir dalība ekonomikas apritē (pārsniedz ģimenes locekļiem un draugiem sniegtus pakalpojumus) un nav jāuzskata ne par nodarbošanos ar lauksaimniecisku darbību, ne par darbību brīvā profesijā (piemēram, advokāts, ārsts, mākslinieks vai pasniedzējs augstskolā). Aktīvu pārvaldība ir definēta kā darbība, kas ir arī aktīvu izmantošana, gūstot augļus no iegūtajām materiālajām vērtībām, un materiālo aktīvu izmantošana, piemērojot pārstrukturizēšanu, nav galvenā darbība. Īpaša nozīme ir ieguldījumu vērtspapīros vai nekustamos īpašumos klasificēšanai par komercdarbību vai aktīvu pārvaldību. Ja ir ienākumi no komercdarbības, par visu peļņu no pārdošanas ir jāmaksā nodoklis, un vienlaikus uz to attiecas komercdarbības nodoklis. Ja runa ir vienkārši par aktīvu pārvaldību, nodokli piemēro no dažādiem avotiem gūtiem ienākumiem, bet uz iespējamu saistīta īpašuma pārdošanu noteiktos apstākļos neattiecas nodoklis par ieņēmumiem no pārdošanas (un arī komercdarbības nodoklis).

9

(10)  Likuma par ieguldījumiem (Investmentgesetz) 48. panta nozīmē.

10

Investmentgesetz

(11)  Likuma par ieguldījumiem 50. panta nozīmē.

11

(12)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

12

(13)  Tiesa ir apstiprinājusi faktu, ka nodokļu priekšrocības privātpersonām, kas veic ieguldījumus tikai konkrētos uzņēmumos, varētu būt valsts atbalsts šiem uzņēmumiem (sk. lietu C-156/98 Vācija/Komisija, (2000) ECR, I–6857. lpp.).

13

Vācija

Komisija

ECR

(14)  OV C 194, 18.8.2006., 2. lpp.

14

(15)  MoRaKG sniegtā mērķa sabiedrības definīcija neatbilst maza un vidēja uzņēmuma ES definīcijai. Attiecībā uz nosacījumu, piemēram, ka tad, ja riska kapitāla sabiedrība iegādājas kapitāla daļas, mērķa sabiedrības pašu kapitāls nedrīkst pārsniegt 20 miljonu euro, Komisija secina: bilances summu veido pašu kapitāla un saistību summa. Saistības parasti ir ievērojami lielākas nekā pašu kapitāls. Līdz ar to mērķa sabiedrības vienkārši var pārsniegt MVU piemēroto bilances summas robežu 43 miljonu euro apmērā. Turklāt mērķa sabiedrības definīcijā nav ietverta 250 darbinieku robeža un 50 miljonu euro apgrozījuma robeža.

15

MoRaKG

(16)  Sk. Vācijas bundestāga Finanšu komitejas apsvērumus – BT-Drucks, 16/9829, 5. un 6. lpp.: “zur Auslegung der gesetzlichen Regelung bleibe deshalb der bisherige Verwaltungserlass ergänzend anwendbar” (“lai interpretētu likumā noteikto regulējumu, papildus jāturpina piemērot līdzšinējos administratīvos noteikumus ”).

16

BT-Drucks

zur Auslegung der gesetzlichen Regelung bleibe deshalb der bisherige Verwaltungserlass ergänzend anwendbar

(17)  Ir acīmredzami sarežģīti ex ante noskaidrot atšķirību starp summu un nosacījumiem, ar kuriem kapitāls tiktu piešķirts, ja pasākums netiktu veikts, un summu/nosacījumiem, pamatojoties uz pasākumu.

17

ex ante

(18)  Lieta C-156/98, Vācija/Komisija, (2000) ECR, I-6857. lpp., 64. punkts: “Kā secināts šā sprieduma 30. punktā, vispirms ir jāņem vērā, ka ar izskatāmo atbalsta shēmu tiek piešķirts atbalsts saņēmēja uzņēmumam, (...).”

18

Vācija

Komisija

ECR

(19)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

19

(20)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

20

(21)  OV L 379, 28.12.2006., 5.-10. lpp.

21

(22)  Piemēram, valsts atbalstā N 629/07 (OV C 206, 1.9.2009., 1. lpp.) Francija paredzēja iespēju piešķirt atbalstu arī ārvalstu ieguldījumu struktūrām, ko varēja pielīdzināt Francijā reģistrētām struktūrām, uz kurām attiecās izskatītais atbalsts. Cits piemērs ir valsts atbalsts N 36/09 (OV C 186, 8.8.2009., 3. lpp.).

22

(23)  Sk. 20. zemsvītras piezīmi.

23

---