# Europos Sąjungos L 6/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.006.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 6 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. sausio 9d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.006.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 6

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. sausio 9d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. sausio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 15/2010, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 689/2008 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo I priedą (
  1
  ) | 1 |
| | | 2010 m. sausio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 16/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 6 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/12/ES |
| | * | 2010 m. sausio 5 d. Komisijos sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo kai kurioms finansinėms Italijos pašto sektoriaus paslaugoms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10382)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI |
| | * | Regionų komitetas – Darbo tvarkos taisyklės | 14 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. sausio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 15/2010, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 689/2008 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo I priedą (
  1
  )

1

1

2010 m. sausio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 16/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

6

SPRENDIMAI

2010/12/ES

*

2010 m. sausio 5 d. Komisijos sprendimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo kai kurioms finansinėms Italijos pašto sektoriaus paslaugoms
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10382)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10382)

1

8

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI

*

Regionų komitetas – Darbo tvarkos taisyklės

14

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/13/EB |
| | * | 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos Nr. C 2/09 (ex N 221/08 ir N 413/08), kurią Vokietija ketina skirti bendrosioms kapitalo investicijų sąlygoms modernizuoti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 7387)

   (
  1
  ) | 32 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

2010/13/EB

*

2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos sprendimas dėl pagalbos Nr. C 2/09 (ex N 221/08 ir N 413/08), kurią Vokietija ketina skirti bendrosioms kapitalo investicijų sąlygoms modernizuoti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 7387)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 7387)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 9.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 6/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 15/2010

2010 m. sausio 7 d.

iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 689/2008 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo I priedą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 689/2008 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (1), ypač į jo 22 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 689/2008 įgyvendinama Roterdamo konvencija dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, pasirašyta 1998 m. rugsėjo 11 d. ir Bendrijos vardu patvirtinta 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimu 2003/106/EB dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, patvirtinimo Europos bendrijos vardu (2). |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 689/2008 įgyvendinama Roterdamo konvencija dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, pasirašyta 1998 m. rugsėjo 11 d. ir Bendrijos vardu patvirtinta 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimu 2003/106/EB dėl Roterdamo konvencijos dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, patvirtinimo Europos bendrijos vardu (2).

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas atsižvelgiant į reguliavimo priemones, priimtas dėl tam tikrų cheminių medžiagų pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantį Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (3), 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (4) ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (5). |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedas turėtų būti iš dalies pakeistas atsižvelgiant į reguliavimo priemones, priimtas dėl tam tikrų cheminių medžiagų pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantį Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (3), 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (4) ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (5).

| (3) | Cheminių medžiagų 1,3-dichlorpropeno, benfurakarbo ir trifluralino nuspręsta neįtraukti kaip veikliųjų medžiagų į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, kad jas būtų uždrausta naudoti kaip pesticidus, todėl jos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus. Kadangi pateikta naujų paraiškų ir reikės priimti naujus sprendimus dėl cheminių medžiagų įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, šių medžiagų nereikėtų įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą, kol nebus priimta naujų sprendimų dėl šių cheminių medžiagų statuso. |
| --- | --- |

(3)

Cheminių medžiagų 1,3-dichlorpropeno, benfurakarbo ir trifluralino nuspręsta neįtraukti kaip veikliųjų medžiagų į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, kad jas būtų uždrausta naudoti kaip pesticidus, todėl jos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus. Kadangi pateikta naujų paraiškų ir reikės priimti naujus sprendimus dėl cheminių medžiagų įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, šių medžiagų nereikėtų įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą, kol nebus priimta naujų sprendimų dėl šių cheminių medžiagų statuso.

| (4) | Cheminės medžiagos metomilo nuspręsta neįtraukti kaip veikliosios medžiagos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ir šios cheminės medžiagos neįtraukti kaip veikliosios medžiagos į Direktyvos 98/8/EB I, IA arba IB priedą, kad ją būtų uždrausta naudoti kaip pesticidą, todėl ji turėtų būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus. Kadangi buvo pateikta nauja paraiška, dėl kurios reikės priimti naują sprendimą dėl cheminės medžiagos įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, šios medžiagos nereikėtų įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą, kol nebus priimtas naujas sprendimas dėl šios cheminės medžiagos statuso. |
| --- | --- |

(4)

Cheminės medžiagos metomilo nuspręsta neįtraukti kaip veikliosios medžiagos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ir šios cheminės medžiagos neįtraukti kaip veikliosios medžiagos į Direktyvos 98/8/EB I, IA arba IB priedą, kad ją būtų uždrausta naudoti kaip pesticidą, todėl ji turėtų būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus. Kadangi buvo pateikta nauja paraiška, dėl kurios reikės priimti naują sprendimą dėl cheminės medžiagos įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, šios medžiagos nereikėtų įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą, kol nebus priimtas naujas sprendimas dėl šios cheminės medžiagos statuso.

| (5) | Cheminių medžiagų diazinono, dichlorvoso ir fenitrotiono nuspręsta neįtraukti kaip veikliųjų medžiagų į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, kad jų kaip pesticidų naudojimas būtų griežtai ribojamas, todėl jos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą, nes beveik visi jų naudojimo būdai uždrausti nepaisant to, kad šios medžiagos buvo nustatytos bei pateiktos vertinti pagal Direktyvą 98/8/EB ir todėl jas valstybės narės galėtų toliau leisti naudoti, kol pagal tą direktyvą bus priimtas sprendimas. |
| --- | --- |

(5)

Cheminių medžiagų diazinono, dichlorvoso ir fenitrotiono nuspręsta neįtraukti kaip veikliųjų medžiagų į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, kad jų kaip pesticidų naudojimas būtų griežtai ribojamas, todėl jos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą, nes beveik visi jų naudojimo būdai uždrausti nepaisant to, kad šios medžiagos buvo nustatytos bei pateiktos vertinti pagal Direktyvą 98/8/EB ir todėl jas valstybės narės galėtų toliau leisti naudoti, kol pagal tą direktyvą bus priimtas sprendimas.

| (6) | Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje numatytas 12 metų laikotarpis, kuriuo valstybėms narėms leidžiama išduoti leidimus tiekti rinkai augalų apsaugos produktus, kuriuose yra tam tikrų veikliųjų medžiagų. Tas laikotarpis buvo pratęstas 2002 m. lapkričio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2076/2002, pratęsiančiu Tarybos direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą laikotarpį dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų neįrašymo į tos direktyvos I priedą ir dėl augalų apsaugos produktų, savo sudėtyje turinčių šių veikliųjų medžiagų, registracijos panaikinimo (6). Tačiau prieš pasibaigiant tam laikotarpiui nebuvo patvirtinta, kad veikliąsias medžiagas metilazinfosą ir vinklozoliną reikia įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, todėl valstybės narės buvo įpareigotos nuo 2007 m. sausio 1 d. panaikinti augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tų medžiagų, nacionalinius leidimus. Todėl metilazinfosą ir vinklozoliną uždrausta naudoti kaip pesticidus ir jie turėtų būti įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą. |
| --- | --- |

(6)

Direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje numatytas 12 metų laikotarpis, kuriuo valstybėms narėms leidžiama išduoti leidimus tiekti rinkai augalų apsaugos produktus, kuriuose yra tam tikrų veikliųjų medžiagų. Tas laikotarpis buvo pratęstas 2002 m. lapkričio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2076/2002, pratęsiančiu Tarybos direktyvos 91/414/EEB 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą laikotarpį dėl tam tikrų veikliųjų medžiagų neįrašymo į tos direktyvos I priedą ir dėl augalų apsaugos produktų, savo sudėtyje turinčių šių veikliųjų medžiagų, registracijos panaikinimo (6). Tačiau prieš pasibaigiant tam laikotarpiui nebuvo patvirtinta, kad veikliąsias medžiagas metilazinfosą ir vinklozoliną reikia įtraukti į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, todėl valstybės narės buvo įpareigotos nuo 2007 m. sausio 1 d. panaikinti augalų apsaugos produktų, kuriuose yra tų medžiagų, nacionalinius leidimus. Todėl metilazinfosą ir vinklozoliną uždrausta naudoti kaip pesticidus ir jie turėtų būti įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą.

| (7) | Nuspręsta griežtai apriboti cheminių medžiagų fenarimolio, metamidofoso ir procimidono naudojimą taikant keletą priemonių, įskaitant tai, kad šios veikliosios medžiagos buvo tik labai trumpą laiką įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Pasibaigus šiam laikotarpiui, šių veikliųjų medžiagų naudoti nebeleidžiama, nes jas uždrausta naudoti kaip pesticidų kategorijos medžiagas, todėl šios medžiagos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus. |
| --- | --- |

(7)

Nuspręsta griežtai apriboti cheminių medžiagų fenarimolio, metamidofoso ir procimidono naudojimą taikant keletą priemonių, įskaitant tai, kad šios veikliosios medžiagos buvo tik labai trumpą laiką įtrauktos į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Pasibaigus šiam laikotarpiui, šių veikliųjų medžiagų naudoti nebeleidžiama, nes jas uždrausta naudoti kaip pesticidų kategorijos medžiagas, todėl šios medžiagos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus.

| (8) | 2003 m. gruodžio 1 d. Komisijos direktyva 2003/112/EB, iš dalies pakeičiančia Tarybos direktyvą 91/414/EEB, kad būtų įrašyta veiklioji medžiaga parakvatas (7), nuspręsta cheminę medžiagą parakvatą įtraukti kaip veikliąją medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Tačiau Komisijos direktyva 2003/112/EB buvo panaikinta 2007 m. liepos 11 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimu T-229/04 byloje (8), taigi šią veikliąją medžiagą uždrausta naudoti kaip pesticidą, todėl ji turėtų būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus. |
| --- | --- |

(8)

2003 m. gruodžio 1 d. Komisijos direktyva 2003/112/EB, iš dalies pakeičiančia Tarybos direktyvą 91/414/EEB, kad būtų įrašyta veiklioji medžiaga parakvatas (7), nuspręsta cheminę medžiagą parakvatą įtraukti kaip veikliąją medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą. Tačiau Komisijos direktyva 2003/112/EB buvo panaikinta 2007 m. liepos 11 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimu T-229/04 byloje (8), taigi šią veikliąją medžiagą uždrausta naudoti kaip pesticidą, todėl ji turėtų būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus.

| (9) | 2007 m. gegužės 4 d. Komisijos sprendimu 2007/322/EB, nustatančiu augalų apsaugos produktų, kuriuose yra geriamąjį vandenį užteršti galinčio tolilfluanido, naudojimo apsaugos priemones (9), nuspręsta apriboti augalų apsaugos produktų, kuriuose yra cheminės medžiagos tolifluanido, naudojimą tam tikromis sąlygomis. Be to, pramonės atstovai nusprendė pašalinti iš rinkos augalų apsaugos produktus, kuriuose yra veikliosios medžiagos tolilfluanido, kad būtų apsaugota žmonių sveikata ir šią cheminę medžiagą būtų uždrausta naudoti kaip augalų apsaugos produktų grupės pesticidų subkategorijos medžiagą. Draudimas naudoti tolilfluanidą kaip šios subkategorijos medžiagą laikomas griežtu apribojimu pesticidų kategorijoje, todėl ši veiklioji medžiaga turėtų būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus. |
| --- | --- |

(9)

2007 m. gegužės 4 d. Komisijos sprendimu 2007/322/EB, nustatančiu augalų apsaugos produktų, kuriuose yra geriamąjį vandenį užteršti galinčio tolilfluanido, naudojimo apsaugos priemones (9), nuspręsta apriboti augalų apsaugos produktų, kuriuose yra cheminės medžiagos tolifluanido, naudojimą tam tikromis sąlygomis. Be to, pramonės atstovai nusprendė pašalinti iš rinkos augalų apsaugos produktus, kuriuose yra veikliosios medžiagos tolilfluanido, kad būtų apsaugota žmonių sveikata ir šią cheminę medžiagą būtų uždrausta naudoti kaip augalų apsaugos produktų grupės pesticidų subkategorijos medžiagą. Draudimas naudoti tolilfluanidą kaip šios subkategorijos medžiagą laikomas griežtu apribojimu pesticidų kategorijoje, todėl ši veiklioji medžiaga turėtų būti įtraukta į Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 ir 2 dalių cheminių medžiagų sąrašus.

| (10) | Cheminę medžiagą diuroną nuspręsta įtraukti kaip veikliąją medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, kad šios veikliosios medžiagos nebebūtų draudžiama naudoti kaip augalų apsaugos produktų grupės pesticidų subkategorijos medžiagos. Todėl šią veikliąją medžiagą reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 dalies. |
| --- | --- |

(10)

Cheminę medžiagą diuroną nuspręsta įtraukti kaip veikliąją medžiagą į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, kad šios veikliosios medžiagos nebebūtų draudžiama naudoti kaip augalų apsaugos produktų grupės pesticidų subkategorijos medžiagos. Todėl šią veikliąją medžiagą reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 1 dalies.

| (11) | Pateikta nauja paraiška įtraukti veikliąsias medžiagas kadusafosą, karbofuraną, karbosulfaną ir haloksifopą-R į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ir reikės priimti naują sprendimą dėl šių medžiagų įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, todėl šias chemines medžiagas reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašo. Sprendimas dėl naujų medžiagų įtraukimo į I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą neturėtų būti priimtas anksčiau už naują sprendimą dėl tų medžiagų statuso pagal Direktyvą 91/414/EEB. |
| --- | --- |

(11)

Pateikta nauja paraiška įtraukti veikliąsias medžiagas kadusafosą, karbofuraną, karbosulfaną ir haloksifopą-R į Direktyvos 91/414/EEB I priedą ir reikės priimti naują sprendimą dėl šių medžiagų įtraukimo į Direktyvos 91/414/EEB I priedą, todėl šias chemines medžiagas reikėtų išbraukti iš Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašo. Sprendimas dėl naujų medžiagų įtraukimo į I priedo 2 dalies cheminių medžiagų sąrašą neturėtų būti priimtas anksčiau už naują sprendimą dėl tų medžiagų statuso pagal Direktyvą 91/414/EEB.

| (12) | Todėl Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(12)

Todėl Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (13) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 204, 2008 7 31, p.1.

1

(2)  OL L 63, 2003 3 6, p. 27.

2

(3)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

3

(4)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

4

(5)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

5

(6)  OL L 319, 2002 11 23, p. 3.

6

(7)  OL L 321, 2003 12 6, p. 32.

7

(8)  OL C 199, 2007 8 25, p. 32.

8

(9)  OL L 119, 2007 5 9, p. 49.

9

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 689/2008 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | įtraukiami šie įrašai:











  Cheminė medžiaga | CAS Nr. | Einecs Nr. | KN kodas | Subkategorija (*) | Naudojimo apribojimas (**) | Pranešimo nereikalaujančios šalys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1,3-dichlorpropenas (1) | 542-75-6 | 208-826-5 | 2903 29 00 | p(1) | b | |
| Benfurakarbas | 82560-54-1 | | 2932 99 00 | p(1) | b | |
| Fenarimolis + | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p(1) | b | |
| Metamidofosas (2) + | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p(1) | b | |
| Metomilas | 16752-77-5 | 240-815-0 | 2930 90 85 | p(1)-p(2) | b–b | |
| Parakvatas + | 4685-14-7 | 225-141-7 | 2933 39 99 | p(1) | b | |
| Procimidonas + | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p(1) | b | |
| Tolilfluanidas + | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p(1) | b | |
| Trifluralinas | 1582-09-8 | 216-428-8 | 2921 43 00 | p(1) | b | |

1)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

įtraukiami šie įrašai:

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

Einecs Nr.

KN kodas

Subkategorija (*)

Naudojimo apribojimas (**)

Pranešimo nereikalaujančios šalys

„1,3-dichlorpropenas (1)

542-75-6

208-826-5

2903 29 00

p(1)

b

Benfurakarbas

82560-54-1

2932 99 00

p(1)

b

Fenarimolis +

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p(1)

b

Metamidofosas (2) +

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p(1)

b

Metomilas

16752-77-5

240-815-0

2930 90 85

p(1)-p(2)

b–b

Parakvatas +

4685-14-7

225-141-7

2933 39 99

p(1)

b

Procimidonas +

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p(1)

b

Tolilfluanidas +

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p(1)

b

Trifluralinas

1582-09-8

216-428-8

2921 43 00

p(1)

b

| b) | išbraukiamas šis įrašas:











  Cheminė medžiaga | CAS Nr. | Einecs Nr. | KN kodas | Subkategorija (*) | Naudojimo apribojimas (**) | Pranešimo nereikalaujančios šalys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Diuronas | 330-54-1 | 006-015-00 | 2924 21 90 | p(1) | b“ | |

b)

išbraukiamas šis įrašas:

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

Einecs Nr.

KN kodas

Subkategorija (*)

Naudojimo apribojimas (**)

Pranešimo nereikalaujančios šalys

„Diuronas

330-54-1

006-015-00

2924 21 90

p(1)

b“

| 2) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | įtraukiami šie įrašai:










  Cheminė medžiaga | CAS Nr. | Einecs Nr. | KN kodas | Kategorija (*) | Naudojimo apribojimas (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Metilazinfosas | 86-50-0 | 201-676-1 | 2933 99 80 | p | b |
| Diazinonas | 333-41-5 | 206-373-8 | 2933 59 10 | p | sr |
| Dichlorvosas | 62-73-7 | 200-547-7 | 2919 90 00 | p | sr |
| Fenarimolis | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p | b |
| Fenitrotionas | 122-14-5 | 204-524-2 | 2920 19 00 | p | sr |
| Metamidofosas (3) | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p | b |
| Parakvatas | 1910-42-5 | 217-615-7 | 2933 39 99 | p | b |
| Procimidonas | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p | b |
| Tolilfluanidas | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p | sr |
| Vinklozolinas | 50471-44-8 | 256-599-6 | 2934 99 90 | p | b |

2)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

įtraukiami šie įrašai:

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

Einecs Nr.

KN kodas

Kategorija (*)

Naudojimo apribojimas (**)

„Metilazinfosas

86-50-0

201-676-1

2933 99 80

p

b

Diazinonas

333-41-5

206-373-8

2933 59 10

p

sr

Dichlorvosas

62-73-7

200-547-7

2919 90 00

p

sr

Fenarimolis

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p

b

Fenitrotionas

122-14-5

204-524-2

2920 19 00

p

sr

Metamidofosas (3)

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p

b

Parakvatas

1910-42-5

217-615-7

2933 39 99

p

b

Procimidonas

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p

b

Tolilfluanidas

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p

sr

Vinklozolinas

50471-44-8

256-599-6

2934 99 90

p

b

| b) | išbraukiami šie įrašai:










  Cheminė medžiaga | CAS Nr. | Einecs Nr. | KN kodas | Kategorija (*) | Naudojimo apribojimas (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Kadusafosas | 95465-99-9 | nėra | 2930 90 85 | p | b |
| Karbofuranas | 1563-66-2 | 216-353-0 | 2932 99 85 | p | b |
| Karbosulfanas | 55285-14-8 | 259-565-9 | 2932 99 85 | p | b |
| Haloksifopas-R
  (Haloksifop-P-metil-esteris) | 95977-29-0
  (72619-32-0) | nėra
  (406-250-0) | 2933 39 99
  (2933 39 99) | p | b“ |

b)

išbraukiami šie įrašai:

Cheminė medžiaga

CAS Nr.

Einecs Nr.

KN kodas

Kategorija (*)

Naudojimo apribojimas (**)

„Kadusafosas

95465-99-9

nėra

2930 90 85

p

b

Karbofuranas

1563-66-2

216-353-0

2932 99 85

p

b

Karbosulfanas

55285-14-8

259-565-9

2932 99 85

p

b

Haloksifopas-R

(Haloksifop-P-metil-esteris)

95977-29-0

(72619-32-0)

nėra

(406-250-0)

2933 39 99

(2933 39 99)

p

b“

---

(1)  Šis įrašas neturi įtakos dabartiniam cis-1,3-dichlorpropeno (CAS Nr. 10061-01-5) įrašui.

(2)  Šis įrašas neturi įtakos dabartiniam tirpių skystų metamidofoso preparatų, kuriuose veikliosios sudedamosios dalies yra daugiau nei 600 g/l, įrašui.“

(3)  Šis įrašas neturi įtakos I priedo 3 dalies tirpių skystų metamidofoso preparatų, kuriuose veikliosios sudedamosios dalies yra daugiau nei 600 g/l, įrašui.“

---

| 9.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 6/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 6/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 16/2010

2010 m. sausio 8 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. sausio 9 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 8 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 51,7 |
| TN | 104,3 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 80,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 115,2 |
| MA | 79,4 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 124,7 |
| 0709 90 70 | MA | 99,2 |
| TR | 109,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 56,2 |
| MA | 42,4 |
| TR | 54,3 |
| ZZ | 49,8 |
| 0805 20 10 | MA | 73,9 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,7 |
| IL | 71,3 |
| JM | 118,7 |
| MA | 88,8 |
| TR | 76,7 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 50 10 | EG | 74,9 |
| MA | 65,5 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 67,9 |
| 0808 10 80 | CA | 84,4 |
| CN | 86,0 |
| MK | 25,2 |
| US | 110,5 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| US | 110,2 |
| ZZ | 82,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

51,7

TN

104,3

TR

85,9

ZZ

80,6

0707 00 05

EG

174,9

JO

115,2

MA

79,4

TR

129,4

ZZ

124,7

0709 90 70

MA

99,2

TR

109,6

ZZ

104,4

0805 10 20

EG

46,1

IL

56,2

MA

42,4

TR

54,3

ZZ

49,8

0805 20 10

MA

73,9

TR

64,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,7

IL

71,3

JM

118,7

MA

88,8

TR

76,7

US

75,0

ZZ

80,4

0805 50 10

EG

74,9

MA

65,5

TR

63,3

ZZ

67,9

0808 10 80

CA

84,4

CN

86,0

MK

25,2

US

110,5

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

54,9

US

110,2

ZZ

82,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 9.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 6/8

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. sausio 5 d.

dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo kai kurioms finansinėms Italijos pašto sektoriaus paslaugoms

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 10382)

(Tekstas autentiškas tik italų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/12/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (1), ypač į jos 30 straipsnio 4 ir 6 dalis,

atsižvelgdama į keturis prašymus, kuriuos elektroniniu paštu pateikė Italijos Respublika ir kurie gauti 2009 m. liepos 8 d.,

pasikonsultavusi su Viešųjų sutarčių patariamuoju komitetu,

kadangi:

I.   FAKTAI

| (1) | 2009 m. liepos 8 d. Komisija gavo keturis Italijos prašymus pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 4 dalį, atsiųstus Komisijai elektroniniu paštu. Komisija 2009 m. rugsėjo 24 d. elektroniniu paštu paprašė papildomos informacijos, kurią, pratęsus pradinį terminą, Italijos valdžios institucijos pateikė elektroniniu paštu 2009 m. spalio 16 d. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. liepos 8 d. Komisija gavo keturis Italijos prašymus pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 4 dalį, atsiųstus Komisijai elektroniniu paštu. Komisija 2009 m. rugsėjo 24 d. elektroniniu paštu paprašė papildomos informacijos, kurią, pratęsus pradinį terminą, Italijos valdžios institucijos pateikė elektroniniu paštu 2009 m. spalio 16 d.

| (2) | Prašymai, kuriuos Poste Italiane S.p.A. (toliau – Poste) vardu pateikė Italijos Respublika, susiję su įvairiomis Poste teikiamomis finansinėmis paslaugomis. Savo ruožtu, kiekvienas iš keturių atskirų prašymų pagal 30 straipsnio 4 dalį yra susijęs su įvairiomis finansinėmis paslaugomis, suskirstytomis į keturias grupes. Prašymuose tos paslaugos apibūdintos taip:






  a) | Indėlių priėmimas į einamąją sąskaitą (toliau – indėliai). |
| --- | --- | --- |

(2)

Prašymai, kuriuos Poste Italiane S.p.A. (toliau – Poste) vardu pateikė Italijos Respublika, susiję su įvairiomis Poste teikiamomis finansinėmis paslaugomis. Savo ruožtu, kiekvienas iš keturių atskirų prašymų pagal 30 straipsnio 4 dalį yra susijęs su įvairiomis finansinėmis paslaugomis, suskirstytomis į keturias grupes. Prašymuose tos paslaugos apibūdintos taip:

a)

Indėlių priėmimas į einamąją sąskaitą (toliau – indėliai).

| b) | Skolinimas bankų ir akredituotų finansų tarpininkų vardu (toliau – finansavimas). Kaip minėta, Poste veikia kaip trečiosios šalies platintojas, teikdamas tokias šios grupės paslaugas:






  — | skolinimas (visų pirma hipoteka ir paskolos), |
| --- | --- | --- |

b)

Skolinimas bankų ir akredituotų finansų tarpininkų vardu (toliau – finansavimas). Kaip minėta, Poste veikia kaip trečiosios šalies platintojas, teikdamas tokias šios grupės paslaugas:

—

skolinimas (visų pirma hipoteka ir paskolos),

| — | vartojimo kreditų teikimas, ir |
| --- | --- |

—

vartojimo kreditų teikimas, ir

| — | finansinė nuoma. |
| --- | --- |

—

finansinė nuoma.

| c) | Investicinės paslaugos ir veikla (toliau – investicijos). Be finansinių priemonių saugojimo ir valdymo, šios grupės paslaugos apibūdinamos kaip platinimo vartotojams etapas, vykdant:






  — | finansinių priemonių (visų pirma obligacijų) siūlymą, ir |
| --- | --- | --- |

c)

Investicinės paslaugos ir veikla (toliau – investicijos). Be finansinių priemonių saugojimo ir valdymo, šios grupės paslaugos apibūdinamos kaip platinimo vartotojams etapas, vykdant:

—

finansinių priemonių (visų pirma obligacijų) siūlymą, ir

| — | papildomos pensijos bei finansinių arba draudimo produktų (visų pirma asmeninės pensijos politikos) siūlymą. |
| --- | --- |

—

papildomos pensijos bei finansinių arba draudimo produktų (visų pirma asmeninės pensijos politikos) siūlymą.

| d) | Mokėjimo ir pinigų pervedimo paslaugos (toliau – mokėjimai). Kaip minėta, šios grupės paslaugos yra dviejų skirtingų kategorijų, būtent:






  — | mokėjimo paslaugos, apibūdinamos kaip apimančios kredito kortelių ir debeto kortelių paslaugas, ir |
| --- | --- | --- |

d)

Mokėjimo ir pinigų pervedimo paslaugos (toliau – mokėjimai). Kaip minėta, šios grupės paslaugos yra dviejų skirtingų kategorijų, būtent:

—

mokėjimo paslaugos, apibūdinamos kaip apimančios kredito kortelių ir debeto kortelių paslaugas, ir

| — | pinigų pervedimo paslaugos, įskaitant tarptautinį lėšų pervedimą sistema Eurogiro arba tarptautiniu pavedimu ir lėšų pervedimą Italijoje pašto perlaida. |
| --- | --- |

—

pinigų pervedimo paslaugos, įskaitant tarptautinį lėšų pervedimą sistema Eurogiro arba tarptautiniu pavedimu ir lėšų pervedimą Italijoje pašto perlaida.

| (3) | Su šiuo prašymu pateikiami du nepriklausomos nacionalinės institucijos (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, Italijos viešojo pirkimo sutarčių priežiūros institucija) nutarimai. Galutiniame 2008 m. lapkričio 12 d. nutarime ši institucija pabrėžia, kad jei būtų nustatyta, kad 30 straipsnio 1 dalis turi būti taikoma tam tikroms arba visoms aptariamoms paslaugoms, reikėtų specialių priežiūros priemonių, siekiant užtikrinti, kad visiems Poste vykdomiems viešiesiems pirkimams, susijusiems su veikla, kuriai netaikoma 30 straipsnio 1 dalis, toliau būtų tinkamai taikomos Bendrijos viešųjų pirkimų taisyklės. Taigi nutarime daroma išvada, kad Poste turėtų imtis tinkamų priemonių atskirti viešuosius pirkimus pagal veiklą, kuriai jie skirti. |
| --- | --- |

(3)

Su šiuo prašymu pateikiami du nepriklausomos nacionalinės institucijos (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, Italijos viešojo pirkimo sutarčių priežiūros institucija) nutarimai. Galutiniame 2008 m. lapkričio 12 d. nutarime ši institucija pabrėžia, kad jei būtų nustatyta, kad 30 straipsnio 1 dalis turi būti taikoma tam tikroms arba visoms aptariamoms paslaugoms, reikėtų specialių priežiūros priemonių, siekiant užtikrinti, kad visiems Poste vykdomiems viešiesiems pirkimams, susijusiems su veikla, kuriai netaikoma 30 straipsnio 1 dalis, toliau būtų tinkamai taikomos Bendrijos viešųjų pirkimų taisyklės. Taigi nutarime daroma išvada, kad Poste turėtų imtis tinkamų priemonių atskirti viešuosius pirkimus pagal veiklą, kuriai jie skirti.

| (4) | Su prašymu taip pat pateikta nepriklausomos nacionalinės institucijos Autorità garante della concorrenza e del mercato (Italijos konkurencijos institucija) nuomonė. Joje pabrėžiama, kad Italijos finansų sektorius yra atviras ir jame veikia daugiau kaip 800 bankų, daugiau kaip 80 bankų grupių ir daugiau kaip 170 draudimo sektoriui priskiriamų bendrovių, iš jų 68 aktyviai veikia tik gyvybės draudimo srityje, 77 – ne gyvybės draudimo srityje ir 17 – ir gyvybės, ir ne gyvybės draudimo srityse. Sektoriui taip pat būdinga gana nedidelė koncentracija, nes bendros penkių didžiausių grupių rinkos dalys 2007 m. sudarė maždaug 51,5 % bankų sektoriaus ir apie 53 % visų sričių gyvybės draudimo sektoriaus. Savo bendrosiose pastabose institucija taip pat pažymi, kad Poste teikia finansines paslaugas per „pašto veikla pagrįstą platinimo tinklą, kuris yra labai išplėtotas ir nesulyginamas su jokio kito subjekto tinklu. Tinklą sudaro apie 14 000 pašto skyrių (2), o pagrindinių Italijoje veikiančių bankininkystės grupių bendrą tinklą sudaro šiek tiek daugiau kaip 6 000 filialų“. |
| --- | --- |

(4)

Su prašymu taip pat pateikta nepriklausomos nacionalinės institucijos Autorità garante della concorrenza e del mercato (Italijos konkurencijos institucija) nuomonė. Joje pabrėžiama, kad Italijos finansų sektorius yra atviras ir jame veikia daugiau kaip 800 bankų, daugiau kaip 80 bankų grupių ir daugiau kaip 170 draudimo sektoriui priskiriamų bendrovių, iš jų 68 aktyviai veikia tik gyvybės draudimo srityje, 77 – ne gyvybės draudimo srityje ir 17 – ir gyvybės, ir ne gyvybės draudimo srityse. Sektoriui taip pat būdinga gana nedidelė koncentracija, nes bendros penkių didžiausių grupių rinkos dalys 2007 m. sudarė maždaug 51,5 % bankų sektoriaus ir apie 53 % visų sričių gyvybės draudimo sektoriaus. Savo bendrosiose pastabose institucija taip pat pažymi, kad Poste teikia finansines paslaugas per „pašto veikla pagrįstą platinimo tinklą, kuris yra labai išplėtotas ir nesulyginamas su jokio kito subjekto tinklu. Tinklą sudaro apie 14 000 pašto skyrių (2), o pagrindinių Italijoje veikiančių bankininkystės grupių bendrą tinklą sudaro šiek tiek daugiau kaip 6 000 filialų“.

| (5) | Remdamasi savo patirtimi bankų susijungimo srityje, institucija pateikė išsamių pastabų dėl įvairių paslaugų, įtrauktų į prašymą, ir daro tokią išvadą: „Poste Italiane pradėta procedūra susijusi su labai įvairia veikla, būdinga bankų, draudimo ir valdomų indėlių sektoriams. Šių sektorių, kurie pasiekiami, galima sakyti, be apribojimų, atžvilgiu konkurencijos institucija nustatė būdingas atvirų rinkų savybes [...]. Šiomis aplinkybėmis Poste Italiane dėl savo veiklos yra vertinamas kaip ypatingas subjektas – ir dėl normatyvinių apribojimų, kuriais reguliuojamos BancoPosta paslaugos, ir dėl jo aptarnaujamų klientų bazės. Tai patvirtina institucijos precedentai, rodantys, kad Poste Italiane niekada visiškai neprilygo nei bankams, nei kitiems susijusiose rinkose veikiantiems finansų tarpininkams. Apskritai nustatyta, kad BancoPosta paslaugos veikiau papildo bankų teikiamas paslaugas ir yra joms artimos, bet nėra jomis pakeičiamos [...] nepaisant specifinio Poste Italiane pobūdžio daroma išvada, jog gali būti laikoma, kad banko, finansų ir draudimo paslaugos Italijoje teikiamos rinkose, į kurias patekti galima be apribojimų ir kuriose yra daug įvairių subjektų, o koncentracijos laipsnis yra panašus į Europos vidurkį.“ |
| --- | --- |

(5)

Remdamasi savo patirtimi bankų susijungimo srityje, institucija pateikė išsamių pastabų dėl įvairių paslaugų, įtrauktų į prašymą, ir daro tokią išvadą: „Poste Italiane pradėta procedūra susijusi su labai įvairia veikla, būdinga bankų, draudimo ir valdomų indėlių sektoriams. Šių sektorių, kurie pasiekiami, galima sakyti, be apribojimų, atžvilgiu konkurencijos institucija nustatė būdingas atvirų rinkų savybes [...]. Šiomis aplinkybėmis Poste Italiane dėl savo veiklos yra vertinamas kaip ypatingas subjektas – ir dėl normatyvinių apribojimų, kuriais reguliuojamos BancoPosta paslaugos, ir dėl jo aptarnaujamų klientų bazės. Tai patvirtina institucijos precedentai, rodantys, kad Poste Italiane niekada visiškai neprilygo nei bankams, nei kitiems susijusiose rinkose veikiantiems finansų tarpininkams. Apskritai nustatyta, kad BancoPosta paslaugos veikiau papildo bankų teikiamas paslaugas ir yra joms artimos, bet nėra jomis pakeičiamos [...] nepaisant specifinio Poste Italiane pobūdžio daroma išvada, jog gali būti laikoma, kad banko, finansų ir draudimo paslaugos Italijoje teikiamos rinkose, į kurias patekti galima be apribojimų ir kuriose yra daug įvairių subjektų, o koncentracijos laipsnis yra panašus į Europos vidurkį.“

| (6) | Nepaisant to, Italijos konkurencijos institucija pradėjo procedūrą prieš Poste Italiane S.p.A. dėl piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi mokėjimų srityje, tiksliau – kredito pervedimų per pašto sąskaitas srityje. Poste Italiane įsipareigojimai išspręsti šį klausimą dabar aptariami su kompetentinga institucija (3). |
| --- | --- |

(6)

Nepaisant to, Italijos konkurencijos institucija pradėjo procedūrą prieš Poste Italiane S.p.A. dėl piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi mokėjimų srityje, tiksliau – kredito pervedimų per pašto sąskaitas srityje. Poste Italiane įsipareigojimai išspręsti šį klausimą dabar aptariami su kompetentinga institucija (3).

II.   TEISINĖ SISTEMA

| (7) | Reikėtų prisiminti, kad pagal Direktyvos 2004/17/EB 6 straipsnio 2 dalies c punktą finansinių paslaugų teikimui, kaip apibrėžta minėto c punkto ketvirtoje įtraukoje, ta direktyva taikoma tik tiek, kiek tokias paslaugas teikia subjektai, kurie taip pat teikia pašto paslaugas pagal tos nuostatos b punktą. Poste Italijoje yra vienintelis perkantysis subjektas, kuris siūlo aptariamas paslaugas. |
| --- | --- |

(7)

Reikėtų prisiminti, kad pagal Direktyvos 2004/17/EB 6 straipsnio 2 dalies c punktą finansinių paslaugų teikimui, kaip apibrėžta minėto c punkto ketvirtoje įtraukoje, ta direktyva taikoma tik tiek, kiek tokias paslaugas teikia subjektai, kurie taip pat teikia pašto paslaugas pagal tos nuostatos b punktą. Poste Italijoje yra vienintelis perkantysis subjektas, kuris siūlo aptariamas paslaugas.

| (8) | Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kurių paskirtis – sudaryti sąlygas vykdyti vieną iš direktyvos taikymo sričiai priklausančių veiklos sričių, ši direktyva netaikoma, jeigu valstybėje narėje, kurioje ji vykdoma, tokią veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų. Tiesioginis konkurencijos poveikis vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į atitinkamo sektoriaus ypatybes. Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Bendrijos teisės aktus, kuriais atveriamas tam tikras sektorius arba jo dalis. Jeigu direktyvos XI priede neišvardyti susiję Bendrijos teisės aktai, kaip aptariamų paslaugų atveju, pagal 30 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą reikalaujama, kad „turi būti įrodyta, kad į atitinkamą rinką galima laisvai patekti tiek de facto, tiek de jure“. |
| --- | --- |

(8)

Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnyje nustatyta, kad sutartims, kurių paskirtis – sudaryti sąlygas vykdyti vieną iš direktyvos taikymo sričiai priklausančių veiklos sričių, ši direktyva netaikoma, jeigu valstybėje narėje, kurioje ji vykdoma, tokią veiklą tiesiogiai veikia konkurencija rinkose, į kurias patekti nėra jokių apribojimų. Tiesioginis konkurencijos poveikis vertinamas remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į atitinkamo sektoriaus ypatybes. Laikoma, kad patekti į rinką nėra apribojimų, jeigu valstybė narė yra įgyvendinusi ir taiko atitinkamus Bendrijos teisės aktus, kuriais atveriamas tam tikras sektorius arba jo dalis. Jeigu direktyvos XI priede neišvardyti susiję Bendrijos teisės aktai, kaip aptariamų paslaugų atveju, pagal 30 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą reikalaujama, kad „turi būti įrodyta, kad į atitinkamą rinką galima laisvai patekti tiek de facto, tiek de jure“.

| (9) | Kalbant apie finansines paslaugas, derėtų prisiminti, kad Bendrijos lygmeniu priimta daug teisės aktų, kuriais siekiama liberalizuoti paslaugų kūrimą ir teikimą šiame sektoriuje. Be to, nagrinėdama įvairias su Poste susijusias valstybės pagalbos bylas, Komisija jau nustatė, kad „bankinis sektorius yra atviras konkurencijai daug metų. Laipsniška liberalizacija išvystė konkurenciją, kuriai jau buvo atvėrusi kelią laisva kapitalo cirkuliacija, numatyta EB sutartyje“ (4). Todėl galima laikyti, kad 30 straipsnio 3 dalyje nustatyta sąlyga dėl patekimo į rinką be apribojimų įvykdyta. |
| --- | --- |

(9)

Kalbant apie finansines paslaugas, derėtų prisiminti, kad Bendrijos lygmeniu priimta daug teisės aktų, kuriais siekiama liberalizuoti paslaugų kūrimą ir teikimą šiame sektoriuje. Be to, nagrinėdama įvairias su Poste susijusias valstybės pagalbos bylas, Komisija jau nustatė, kad „bankinis sektorius yra atviras konkurencijai daug metų. Laipsniška liberalizacija išvystė konkurenciją, kuriai jau buvo atvėrusi kelią laisva kapitalo cirkuliacija, numatyta EB sutartyje“ (4). Todėl galima laikyti, kad 30 straipsnio 3 dalyje nustatyta sąlyga dėl patekimo į rinką be apribojimų įvykdyta.

| (10) | Tiesioginis konkurencijos poveikis konkrečioje rinkoje turėtų būti vertinamas pagal įvairius kriterijus ir nė vienas iš jų nėra savaime lemiamas. Kalbant apie rinkas, kurioms taikomas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra pagrindinių dalyvių rinkos dalis konkrečioje rinkoje. Kitas kriterijus – koncentracijos tose rinkose laipsnis. Kadangi įvairios veiklos, kuriai taikomas šis sprendimas, sąlygos skiriasi, nagrinėjant konkurencinę padėtį reikėtų atsižvelgti į skirtingas įvairių rinkų aplinkybes. |
| --- | --- |

(10)

Tiesioginis konkurencijos poveikis konkrečioje rinkoje turėtų būti vertinamas pagal įvairius kriterijus ir nė vienas iš jų nėra savaime lemiamas. Kalbant apie rinkas, kurioms taikomas šis sprendimas, vienas iš kriterijų, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra pagrindinių dalyvių rinkos dalis konkrečioje rinkoje. Kitas kriterijus – koncentracijos tose rinkose laipsnis. Kadangi įvairios veiklos, kuriai taikomas šis sprendimas, sąlygos skiriasi, nagrinėjant konkurencinę padėtį reikėtų atsižvelgti į skirtingas įvairių rinkų aplinkybes.

| (11) | Nors kai kuriais atvejais galima įžvelgti siauresnes rinkos apibrėžtis, tiksli atitinkamos rinkos apibrėžtis šiame sprendime gali likti atvira Poste pateiktame sąraše išvardytų paslaugų atžvilgiu, jei tik analizės rezultatai yra tokie patys, nepriklausomai nuo to, ar jie paremti siauresne, ar platesne rinkos apibrėžtimi. |
| --- | --- |

(11)

Nors kai kuriais atvejais galima įžvelgti siauresnes rinkos apibrėžtis, tiksli atitinkamos rinkos apibrėžtis šiame sprendime gali likti atvira Poste pateiktame sąraše išvardytų paslaugų atžvilgiu, jei tik analizės rezultatai yra tokie patys, nepriklausomai nuo to, ar jie paremti siauresne, ar platesne rinkos apibrėžtimi.

| (12) | Šiuo sprendimu nepažeidžiamas konkurencijos taisyklių taikymas. |
| --- | --- |

(12)

Šiuo sprendimu nepažeidžiamas konkurencijos taisyklių taikymas.

III.   VERTINIMAS

| (13) | Kaip minėta 5 konstatuojamojoje dalyje, Italijos konkurencijos institucija nagrinėjo įvairius Italijos bankų ar kitų finansų institucijų susijungimus (5) ir nustatė, kad finansinės paslaugos, kurias teikia Poste per savo pašto sąskaitas, yra „papildančios“, o ne „pakeičiamos“ paslaugomis, kurias teikia bankai per įvairias banko sąskaitas. Tačiau ši praktika turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į esamas aplinkybes, būtent nagrinėjant Poste galimybes daryti konkurencinį spaudimą bankams (6). Iš išsamios analizės, kurią atliko Italijos konkurencijos institucija arba kuri buvo atlikta Italijos konkurencijos institucijos prašymu, matyti, kad didžioji dalis banko sąskaitas turinčių klientų (7) nesvarstytų galimybės ją uždaryti ir atsidaryti pašto sąskaitą. Taigi 2005 m. daugiau kaip 28 milijonai (juridinių ar fizinių) asmenų turėjo tik banko sąskaitą, daugiau kaip 3 milijonai asmenų turėjo ir banko, ir pašto sąskaitas ir mažiau kaip 2,3 milijono asmenų turėjo tik pašto sąskaitą. Taip pat pažymėtina, kad asmenų, turinčių tik pašto sąskaitą, skaičius didėja lėčiau nei asmenų, turinčių ir pašto, ir banko sąskaitas, skaičius. Tai galima paaiškinti tuo, kad šie faktai labai priklauso nuo normatyvinių apribojimų, kurie taikomi Poste veiklai, ir to, kad paštas siūlo mažesnį paslaugų, susijusių su pašto sąskaitomis, asortimentą. Todėl klientai, kuriems reikia plataus paslaugų asortimento, nelabai svarstytų galimybę banko sąskaitą keisti į pašto sąskaitą, su kuria nesiūlomas įprastas paslaugų asortimentas (8). Priežastis, dėl kurios, kaip nurodoma, dažniausiai turimos dviejų tipų sąskaitos, yra „galimybė retkarčiais rinktis praktiškiausias/lengviausias ir (arba) palankiausias/ekonomiškiausias [priemones]“. |
| --- | --- |

(13)

Kaip minėta 5 konstatuojamojoje dalyje, Italijos konkurencijos institucija nagrinėjo įvairius Italijos bankų ar kitų finansų institucijų susijungimus (5) ir nustatė, kad finansinės paslaugos, kurias teikia Poste per savo pašto sąskaitas, yra „papildančios“, o ne „pakeičiamos“ paslaugomis, kurias teikia bankai per įvairias banko sąskaitas. Tačiau ši praktika turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į esamas aplinkybes, būtent nagrinėjant Poste galimybes daryti konkurencinį spaudimą bankams (6). Iš išsamios analizės, kurią atliko Italijos konkurencijos institucija arba kuri buvo atlikta Italijos konkurencijos institucijos prašymu, matyti, kad didžioji dalis banko sąskaitas turinčių klientų (7) nesvarstytų galimybės ją uždaryti ir atsidaryti pašto sąskaitą. Taigi 2005 m. daugiau kaip 28 milijonai (juridinių ar fizinių) asmenų turėjo tik banko sąskaitą, daugiau kaip 3 milijonai asmenų turėjo ir banko, ir pašto sąskaitas ir mažiau kaip 2,3 milijono asmenų turėjo tik pašto sąskaitą. Taip pat pažymėtina, kad asmenų, turinčių tik pašto sąskaitą, skaičius didėja lėčiau nei asmenų, turinčių ir pašto, ir banko sąskaitas, skaičius. Tai galima paaiškinti tuo, kad šie faktai labai priklauso nuo normatyvinių apribojimų, kurie taikomi Poste veiklai, ir to, kad paštas siūlo mažesnį paslaugų, susijusių su pašto sąskaitomis, asortimentą. Todėl klientai, kuriems reikia plataus paslaugų asortimento, nelabai svarstytų galimybę banko sąskaitą keisti į pašto sąskaitą, su kuria nesiūlomas įprastas paslaugų asortimentas (8). Priežastis, dėl kurios, kaip nurodoma, dažniausiai turimos dviejų tipų sąskaitos, yra „galimybė retkarčiais rinktis praktiškiausias/lengviausias ir (arba) palankiausias/ekonomiškiausias [priemones]“.

| (14) | Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar Poste siūlomų paslaugų atžvilgiu esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad būtų užtikrinta, jog (taip pat ir nesant disciplinos, kuri įvedama išsamiomis pirkimo taisyklėmis, nustatytomis Direktyvoje 2004/17/EB) Poste pirkimai vykdant aptariamą veiklą būtų vykdomi skaidriai, be diskriminacijos ir remiantis kriterijais, leidžiančiais priimti sprendimą, kuris yra ekonomiškai palankiausias. Todėl šiuo tikslu būtina išnagrinėti, ar bankai turi galimybę daryti konkurencinį spaudimą Poste. |
| --- | --- |

(14)

Šio sprendimo tikslas – nustatyti, ar Poste siūlomų paslaugų atžvilgiu esama tokio lygio konkurencijos (rinkose, į kurias galima laisvai patekti), kad būtų užtikrinta, jog (taip pat ir nesant disciplinos, kuri įvedama išsamiomis pirkimo taisyklėmis, nustatytomis Direktyvoje 2004/17/EB) Poste pirkimai vykdant aptariamą veiklą būtų vykdomi skaidriai, be diskriminacijos ir remiantis kriterijais, leidžiančiais priimti sprendimą, kuris yra ekonomiškai palankiausias. Todėl šiuo tikslu būtina išnagrinėti, ar bankai turi galimybę daryti konkurencinį spaudimą Poste.

| (15) | Atrodo, kad 13 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti faktai (visų pirma tai, kad Poste klientui banko sąskaitos pasirinkimas reiškia, kad jis gali gauti naujų paslaugų arba bent jau daugiau turėti galimybių pasirinkęs abiejų tipų sąskaitas) iš tikrųjų rodo, kad Poste tikrai patiria bankų konkurencinį spaudimą. Tai nurodoma ir 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos sprendime C(2006) 4207 galutinis (9), kuriame Komisija dėl Poste konkurencinės padėties finansinių paslaugų rinkoje aiškiai nurodė, kad „pašto einamosios sąskaitos konkuruoja su banko einamosiomis sąskaitomis ten, kur padalinius turi tiek bankai, tiek PI“ (10). Tačiau reikia pažymėti, kad valstybės pagalbos srityje atliekama labai bendra rinkos analizė, t. y. rinkos neapibrėžiamos ir neatliekami jokie konkretūs rinkos tyrimai. Todėl nerengiama tokių rinkos tyrimų, kokius Komisija rengė priimdama antimonopolinius sprendimus. |
| --- | --- |

(15)

Atrodo, kad 13 konstatuojamojoje dalyje išdėstyti faktai (visų pirma tai, kad Poste klientui banko sąskaitos pasirinkimas reiškia, kad jis gali gauti naujų paslaugų arba bent jau daugiau turėti galimybių pasirinkęs abiejų tipų sąskaitas) iš tikrųjų rodo, kad Poste tikrai patiria bankų konkurencinį spaudimą. Tai nurodoma ir 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos sprendime C(2006) 4207 galutinis (9), kuriame Komisija dėl Poste konkurencinės padėties finansinių paslaugų rinkoje aiškiai nurodė, kad „pašto einamosios sąskaitos konkuruoja su banko einamosiomis sąskaitomis ten, kur padalinius turi tiek bankai, tiek PI“ (10). Tačiau reikia pažymėti, kad valstybės pagalbos srityje atliekama labai bendra rinkos analizė, t. y. rinkos neapibrėžiamos ir neatliekami jokie konkretūs rinkos tyrimai. Todėl nerengiama tokių rinkos tyrimų, kokius Komisija rengė priimdama antimonopolinius sprendimus.

| (16) | Taigi 30 straipsnio tikslais ir nepažeidžiant konkurencijos taisyklių taikymo, nustatant, ar Poste siūlydamas taupymo paslaugas tiesiogiai patiria konkurenciją ar ne, būtina atsižvelgti į bankų ir kitų finansų įstaigų siūlomas paslaugas. |
| --- | --- |

(16)

Taigi 30 straipsnio tikslais ir nepažeidžiant konkurencijos taisyklių taikymo, nustatant, ar Poste siūlydamas taupymo paslaugas tiesiogiai patiria konkurenciją ar ne, būtina atsižvelgti į bankų ir kitų finansų įstaigų siūlomas paslaugas.

| (17) | Geografiškai indėlių priėmimo rinkos pagal teritoriją yra regioninės ir Poste rinkos dalis skiriasi įvairiuose regionuose. Remiantis naujausia turima informacija, kurią 2009 m. spalio 16 d. perdavė Italijos valdžios institucijos, Poste rinkos dalys svyruoja nuo 1,4 % Trentine-Alto Adidžėje iki regioniniu mastu didžiausios 11,8 % dalies Molizėje. Remiantis turimais duomenimis, Poste dalis visos šalies mastu 2006 m. siekė 5,6 % ir atrodytų, kad liko panaši ar šiek tiek sumažėjo vėlesniais metais. Atsižvelgiant į koncentracijos šioje rinkoje laipsnį, kai dviejų didžiausių konkurentų bendra rinkos dalis šalies mastu 2008 m. buvo 44,7 %, šie veiksniai turėtų būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio rodikliu. |
| --- | --- |

(17)

Geografiškai indėlių priėmimo rinkos pagal teritoriją yra regioninės ir Poste rinkos dalis skiriasi įvairiuose regionuose. Remiantis naujausia turima informacija, kurią 2009 m. spalio 16 d. perdavė Italijos valdžios institucijos, Poste rinkos dalys svyruoja nuo 1,4 % Trentine-Alto Adidžėje iki regioniniu mastu didžiausios 11,8 % dalies Molizėje. Remiantis turimais duomenimis, Poste dalis visos šalies mastu 2006 m. siekė 5,6 % ir atrodytų, kad liko panaši ar šiek tiek sumažėjo vėlesniais metais. Atsižvelgiant į koncentracijos šioje rinkoje laipsnį, kai dviejų didžiausių konkurentų bendra rinkos dalis šalies mastu 2008 m. buvo 44,7 %, šie veiksniai turėtų būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio rodikliu.

| (18) | Į šią grupę įtrauktos paslaugos apibūdinamos kaip apimančios skolinimą, t. y. (trečiosios šalies) hipoteką ir paskolas, vartojimo kreditus ir finansinę nuomą. Atsižvelgiant į normatyvinius apribojimus, taikomus Poste veiklai (jis negali asmenims teikti kreditų), jis veikia iš esmės kaip tarpininkas, siūlantis paslaugas bankų ir akredituotų finansų tarpininkų vardu. Per vidaus padalinį BancoPosta Poste veikia „iš esmės mažmeninėje rinkoje, teikdamas vartotojams bankines ir finansines paslaugas, ir tik nedaug – verslo paslaugų ir viešojo administravimo rinkoje“. |
| --- | --- |

(18)

Į šią grupę įtrauktos paslaugos apibūdinamos kaip apimančios skolinimą, t. y. (trečiosios šalies) hipoteką ir paskolas, vartojimo kreditus ir finansinę nuomą. Atsižvelgiant į normatyvinius apribojimus, taikomus Poste veiklai (jis negali asmenims teikti kreditų), jis veikia iš esmės kaip tarpininkas, siūlantis paslaugas bankų ir akredituotų finansų tarpininkų vardu. Per vidaus padalinį BancoPosta Poste veikia „iš esmės mažmeninėje rinkoje, teikdamas vartotojams bankines ir finansines paslaugas, ir tik nedaug – verslo paslaugų ir viešojo administravimo rinkoje“.

| (19) | Čia aptariamos paslaugos gali savo ruožtu būti skirstomos įvairiais būdais pagal tokius veiksnius kaip antai tikslai, kuriais imama paskola (11), arba tipinis klientas (vartotojai, MVĮ, didesnės įmonės ar viešojo administravimo institucijos) ir pan. Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, tiksli apibrėžtis šiame sprendime vis dėlto paliekama atvira. |
| --- | --- |

(19)

Čia aptariamos paslaugos gali savo ruožtu būti skirstomos įvairiais būdais pagal tokius veiksnius kaip antai tikslai, kuriais imama paskola (11), arba tipinis klientas (vartotojai, MVĮ, didesnės įmonės ar viešojo administravimo institucijos) ir pan. Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, tiksli apibrėžtis šiame sprendime vis dėlto paliekama atvira.

| (20) | Atsižvelgiant į apskaičiavimus, Poste, kaip platintojo, teikiančio asmenines paskolas, rinkos dalis 2008 m. siekė maždaug 4,8–5 % (12), o jo trijų didžiausių konkurentų bendros rinkos dalys asmeninių paskolų srityje tais pat metais siekė 43,6 %. Finansinės nuomos srityje jo rinkos dalis 2008 m. buvo nedidelė ir sudarė tik 0,03 %. Jo rinkos dalis hipotekos srityje, nors ir didesnė, vis tiek gali būti laikoma gana maža, nes 2008 m. sudarė tik 1,6 %. Todėl šiame sprendime šie veiksniai turėtų būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio rodikliu. |
| --- | --- |

(20)

Atsižvelgiant į apskaičiavimus, Poste, kaip platintojo, teikiančio asmenines paskolas, rinkos dalis 2008 m. siekė maždaug 4,8–5 % (12), o jo trijų didžiausių konkurentų bendros rinkos dalys asmeninių paskolų srityje tais pat metais siekė 43,6 %. Finansinės nuomos srityje jo rinkos dalis 2008 m. buvo nedidelė ir sudarė tik 0,03 %. Jo rinkos dalis hipotekos srityje, nors ir didesnė, vis tiek gali būti laikoma gana maža, nes 2008 m. sudarė tik 1,6 %. Todėl šiame sprendime šie veiksniai turėtų būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio rodikliu.

| (21) | Investicijų srityje Poste daugiausia dalyvauja platinimo vartotojams etape, vykdant finansinių priemonių (visų pirma obligacijų) siūlymą ir papildomos pensijos ir finansinių ar draudimo produktų (visų pirma asmeninės pensijos politikos) siūlymą. Šios paslaugos gali būti skirstomos įvairiai (pagal finansinės priemonės tipą, etapą valdymo grandinėje („iš apačios į viršų“ ir (arba) „iš viršaus į apačią“), pagal vartotojų tipą ir kt.). Šiuo atveju tiksli apibrėžtis šiame sprendime taip pat gali būti palikta atvira (žr. 11 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(21)

Investicijų srityje Poste daugiausia dalyvauja platinimo vartotojams etape, vykdant finansinių priemonių (visų pirma obligacijų) siūlymą ir papildomos pensijos ir finansinių ar draudimo produktų (visų pirma asmeninės pensijos politikos) siūlymą. Šios paslaugos gali būti skirstomos įvairiai (pagal finansinės priemonės tipą, etapą valdymo grandinėje („iš apačios į viršų“ ir (arba) „iš viršaus į apačią“), pagal vartotojų tipą ir kt.). Šiuo atveju tiksli apibrėžtis šiame sprendime taip pat gali būti palikta atvira (žr. 11 konstatuojamąją dalį).

| (22) | Iš tikrųjų, remiantis turima informacija, Poste rinkos dalis įvairiose aptariamose srityse svyravo nuo palyginti ribotos – 19,8 % viso netiesioginio pardavimo, įskaitant BancoPosta obligacijas – iki nereikšmingos, kaip kad yra savitarpio investicinių fondų srityje, kur jo rinkos dalis 2008 m. siekė 0,7 %. Šioje srityje jo dviejų konkurentų bendros rinkos dalys sudaro 43,4 %; nagrinėjant įvairius savitarpio investicinių fondų platinimo kanalus, konkurencinis spaudimas tampa dar ryškesnis, nes platinimas per bankus (13) ir agentus (14) bendrai sudaro 78,3 %, palyginti su 0,7 %, platinamais per paštą. Gyvybės draudimo srityje 2008 m. Poste siūlė įvairių rūšių draudimą I ir II srityse ir nesiūlė paslaugų IV, V ir VI srityse. Vertinant pagal draudimo polisų skaičių, jo rinkos dalis I gyvybės draudimo srityje sudarė 17,03 %, o atitinkamas skaičius III srityje buvo 19,4 %. Vertinant kartu visas sritis, jo bendra rinkos dalis sudaro 17,5 % gyvybės draudimo polisų skaičiaus 2008 m. Atsižvelgiant į surinktas gyvybės draudimo įmokas (t. y. atsižvelgiant į vertę), Poste rinkos dalis 2008 m. sudarė 10,1 % visos vertės, palyginti su 43,6 %, surinktais per kitus bankus, ir agentų surinkta dalimi, kuri 2008 m. sudarė 23,8 %. Todėl šiame sprendime šie veiksniai turėtų būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio rodikliu. |
| --- | --- |

(22)

Iš tikrųjų, remiantis turima informacija, Poste rinkos dalis įvairiose aptariamose srityse svyravo nuo palyginti ribotos – 19,8 % viso netiesioginio pardavimo, įskaitant BancoPosta obligacijas – iki nereikšmingos, kaip kad yra savitarpio investicinių fondų srityje, kur jo rinkos dalis 2008 m. siekė 0,7 %. Šioje srityje jo dviejų konkurentų bendros rinkos dalys sudaro 43,4 %; nagrinėjant įvairius savitarpio investicinių fondų platinimo kanalus, konkurencinis spaudimas tampa dar ryškesnis, nes platinimas per bankus (13) ir agentus (14) bendrai sudaro 78,3 %, palyginti su 0,7 %, platinamais per paštą. Gyvybės draudimo srityje 2008 m. Poste siūlė įvairių rūšių draudimą I ir II srityse ir nesiūlė paslaugų IV, V ir VI srityse. Vertinant pagal draudimo polisų skaičių, jo rinkos dalis I gyvybės draudimo srityje sudarė 17,03 %, o atitinkamas skaičius III srityje buvo 19,4 %. Vertinant kartu visas sritis, jo bendra rinkos dalis sudaro 17,5 % gyvybės draudimo polisų skaičiaus 2008 m. Atsižvelgiant į surinktas gyvybės draudimo įmokas (t. y. atsižvelgiant į vertę), Poste rinkos dalis 2008 m. sudarė 10,1 % visos vertės, palyginti su 43,6 %, surinktais per kitus bankus, ir agentų surinkta dalimi, kuri 2008 m. sudarė 23,8 %. Todėl šiame sprendime šie veiksniai turėtų būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio rodikliu.

| (23) | Čia aptariamos mokėjimo paslaugos apima kredito kortelių paslaugas, įskaitant atnaujinamąsias kredito korteles, debeto kortelių paslaugas ir iš anksto apmokėtų kortelių paslaugas. Minėti normatyviniai apribojimai, taikomi Poste, turi tokį poveikį, kad kredito kortelių atžvilgiu Poste veikia iš esmės kaip tarpininkas, siūlantis kitų, kurie prisiimą visą nemokumo riziką, išleistas korteles. Kita vertus, jis gali išduoti debeto korteles (Postmat) ir iš anksto apmokėtas korteles. Remiantis pateikta informacija, Poste rinkos dalies vertė kredito kortelių atžvilgiu 2008 m. sudarė 0,8 % (15). Vertinant pagal debeto korteles, Poste šioje rinkoje užima 16,74 % rinkos, o tai yra 44,6 % viso mokėjimo kortelių sektoriaus Italijoje. Likusią debeto kortelių sektoriaus dalį sudaro banko debeto kortelės, kuriomis galima atsiskaityti pardavimo vietose (POS). Iš anksto apmokėtų kortelių srityje Poste užima gana didelę dalį nuo tada, kai 2003 m. lapkričio mėn. pradėjo siūlyti savo PostePay kortelę, ir dabar jo užimama rinkos dalis sumažėjo nuo 59,8 % 2007 m. iki 56,5 % 2008 m. Atvirkščiai, per tą patį laikotarpį dviejų didžiausių konkurentų bendros rinkos dalys padidėjo nuo 15,7 % iki 20,4 %, o trijų didžiausių konkurentų bendros rinkos dalys padidėjo nuo 18,8 % 2007 m. iki 24,6 % 2008 m. Nors Poste padėtis šioje rinkoje, kuri sudaro 9,7 % viso Italijos mokėjimo kortelių sektoriaus, ir toliau yra gera, bendros (ir didėjančios) jo trijų didžiausių konkurentų rinkos dalys sudaro šiek tiek mažiau nei pusę Poste dalies, taigi jie taip pat gali daryti didelį konkurencinį poveikį Poste
   (16). Todėl šiame sprendime šie veiksniai turėtų būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio kredito, debeto ir iš anksto apmokėtų kortelių srityje rodikliu. |
| --- | --- |

(23)

Čia aptariamos mokėjimo paslaugos apima kredito kortelių paslaugas, įskaitant atnaujinamąsias kredito korteles, debeto kortelių paslaugas ir iš anksto apmokėtų kortelių paslaugas. Minėti normatyviniai apribojimai, taikomi Poste, turi tokį poveikį, kad kredito kortelių atžvilgiu Poste veikia iš esmės kaip tarpininkas, siūlantis kitų, kurie prisiimą visą nemokumo riziką, išleistas korteles. Kita vertus, jis gali išduoti debeto korteles (Postmat) ir iš anksto apmokėtas korteles. Remiantis pateikta informacija, Poste rinkos dalies vertė kredito kortelių atžvilgiu 2008 m. sudarė 0,8 % (15). Vertinant pagal debeto korteles, Poste šioje rinkoje užima 16,74 % rinkos, o tai yra 44,6 % viso mokėjimo kortelių sektoriaus Italijoje. Likusią debeto kortelių sektoriaus dalį sudaro banko debeto kortelės, kuriomis galima atsiskaityti pardavimo vietose (POS). Iš anksto apmokėtų kortelių srityje Poste užima gana didelę dalį nuo tada, kai 2003 m. lapkričio mėn. pradėjo siūlyti savo PostePay kortelę, ir dabar jo užimama rinkos dalis sumažėjo nuo 59,8 % 2007 m. iki 56,5 % 2008 m. Atvirkščiai, per tą patį laikotarpį dviejų didžiausių konkurentų bendros rinkos dalys padidėjo nuo 15,7 % iki 20,4 %, o trijų didžiausių konkurentų bendros rinkos dalys padidėjo nuo 18,8 % 2007 m. iki 24,6 % 2008 m. Nors Poste padėtis šioje rinkoje, kuri sudaro 9,7 % viso Italijos mokėjimo kortelių sektoriaus, ir toliau yra gera, bendros (ir didėjančios) jo trijų didžiausių konkurentų rinkos dalys sudaro šiek tiek mažiau nei pusę Poste dalies, taigi jie taip pat gali daryti didelį konkurencinį poveikį Poste
   (16). Todėl šiame sprendime šie veiksniai turėtų būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio kredito, debeto ir iš anksto apmokėtų kortelių srityje rodikliu.

| (24) | Kaip minima 2 konstatuojamosios dalies d punkte, prašyme nurodytos ir pinigų pervedimo paslaugos. Remiantis turima informacija, Poste rinkos dalis banko pavedimų ir pinigų perlaidų srityje 2008 m. sudarė 16 %. Vyksta diskusijos, kaip palengvinti sąveikumą ir padidinti banko pavedimų ir pašto perlaidų konkurenciją. Kalbant apie tarptautinius pinigų pavedimus, turima informacija neapima konkrečių Poste rinkos dalių dėl to, kad sunku gauti palyginamų statistinių duomenų apie tarptautinius pinigų pervedimus bankų sistemoje. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad tarptautiniai pinigų pavedimai sudaro tik šiek tiek daugiau kaip 2 % visų pinigų pavedimų ir visų banko pavedimų, šiame sprendime tokia dalis gali būti laikoma nereikšminga, taip pat atsižvelgiant ir į gausėjančias liberalizavimo iniciatyvas tarpvalstybinių pinigų pervedimų, kaip antai bendroje mokėjimo eurais erdvėje, atžvilgiu. Todėl šie veiksniai gali būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio pinigų pervedimo paslaugų srityje rodikliu. |
| --- | --- |

(24)

Kaip minima 2 konstatuojamosios dalies d punkte, prašyme nurodytos ir pinigų pervedimo paslaugos. Remiantis turima informacija, Poste rinkos dalis banko pavedimų ir pinigų perlaidų srityje 2008 m. sudarė 16 %. Vyksta diskusijos, kaip palengvinti sąveikumą ir padidinti banko pavedimų ir pašto perlaidų konkurenciją. Kalbant apie tarptautinius pinigų pavedimus, turima informacija neapima konkrečių Poste rinkos dalių dėl to, kad sunku gauti palyginamų statistinių duomenų apie tarptautinius pinigų pervedimus bankų sistemoje. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad tarptautiniai pinigų pavedimai sudaro tik šiek tiek daugiau kaip 2 % visų pinigų pavedimų ir visų banko pavedimų, šiame sprendime tokia dalis gali būti laikoma nereikšminga, taip pat atsižvelgiant ir į gausėjančias liberalizavimo iniciatyvas tarpvalstybinių pinigų pervedimų, kaip antai bendroje mokėjimo eurais erdvėje, atžvilgiu. Todėl šie veiksniai gali būti laikomi tiesioginio konkurencinio poveikio pinigų pervedimo paslaugų srityje rodikliu.

IV.   IŠVADOS

| (25) | Atsižvelgiant į 13–24 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius, laikytina, kad Italijoje laikomasi tiesioginio konkurencinio poveikio sąlygos, nustatytos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje:






  a) | indėlių priėmimas į einamąją sąskaitą; |
| --- | --- | --- |

(25)

Atsižvelgiant į 13–24 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus veiksnius, laikytina, kad Italijoje laikomasi tiesioginio konkurencinio poveikio sąlygos, nustatytos Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalyje:

a)

indėlių priėmimas į einamąją sąskaitą;

| b) | skolinimas bankų ir akredituotų finansų tarpininkų vardu; |
| --- | --- |

b)

skolinimas bankų ir akredituotų finansų tarpininkų vardu;

| c) | investicinės paslaugos ir veikla; |
| --- | --- |

c)

investicinės paslaugos ir veikla;

| d) | mokėjimo ir pinigų pervedimo paslaugos. |
| --- | --- |

d)

mokėjimo ir pinigų pervedimo paslaugos.

| (26) | Kadangi galimybės patekti į rinką be apribojimų sąlyga taip pat įvykdyta, Direktyva 2004/17/EB neturėtų būti taikoma, nei kai perkantieji subjektai pasirašo sutartis, kuriomis siekiama leisti Italijoje teikti paslaugas, išvardytas 25 konstatuojamosios dalies a–d punktuose, nei rengiant projektų konkursus dėl tokios veiklos vykdymo Italijoje. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi galimybės patekti į rinką be apribojimų sąlyga taip pat įvykdyta, Direktyva 2004/17/EB neturėtų būti taikoma, nei kai perkantieji subjektai pasirašo sutartis, kuriomis siekiama leisti Italijoje teikti paslaugas, išvardytas 25 konstatuojamosios dalies a–d punktuose, nei rengiant projektų konkursus dėl tokios veiklos vykdymo Italijoje.

| (27) | Šis sprendimas pagrįstas teisine ir faktine 2009 m. liepos–spalio mėn. situacija, kaip matyti iš Italijos Respublikos pateiktos informacijos. Šis sprendimas gali būti persvarstytas, jeigu dėl labai pakitusios teisinės ar faktinės situacijos nebūtų galima taikyti Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies, |
| --- | --- |

(27)

Šis sprendimas pagrįstas teisine ir faktine 2009 m. liepos–spalio mėn. situacija, kaip matyti iš Italijos Respublikos pateiktos informacijos. Šis sprendimas gali būti persvarstytas, jeigu dėl labai pakitusios teisinės ar faktinės situacijos nebūtų galima taikyti Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalies,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2004/17/EB netaikoma sutartims, kurias pasirašo perkantieji subjektai ir kuriomis siekiama leisti Italijoje teikti šias paslaugas:

| a) | indėlių priėmimas į einamąją sąskaitą; |
| --- | --- |

a)

indėlių priėmimas į einamąją sąskaitą;

| b) | skolinimas bankų ir akredituotų finansų tarpininkų vardu; |
| --- | --- |

b)

skolinimas bankų ir akredituotų finansų tarpininkų vardu;

| c) | investicinės paslaugos ir veikla; |
| --- | --- |

c)

investicinės paslaugos ir veikla;

| d) | mokėjimo ir pinigų pervedimo paslaugos. |
| --- | --- |

d)

mokėjimo ir pinigų pervedimo paslaugos.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2010 m. sausio 5 d.

Komisijos vardu

Charlie McCREEVY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

1

(2)  Žr. Corte dei Conti (Audito Rūmų) ataskaitą dėl Poste Italiane 2006 finansinių metų finansinio valdymo.

2

Poste Italiane

(3)  Provvedimento N.19778. Poste Italiane-Aumento Commissione bolletini, galima rasti www.agcm.it

3

Provvedimento N.19778

Poste Italiane-Aumento Commissione bolletini

(4)  Žr. 2006 m. rugsėjo 26 d. Komisijos sprendimo C(2006) 4207 galutinis valstybės pagalbos byloje Nr. C42/06 (ex NN52/06) Italija – Poste Italiane – BancoPosta 59 punktą ir tuo pačiu klausimu 2006 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimo C(2006) 5478 galutinis valstybės pagalbos byloje Nr. C49/06 (ex NN65/06) Italija – Poste Italiane – BancoPosta 72 punktą.

4

Poste Italiane

BancoPosta

Poste Italiane

BancoPosta

(5)  Žr. visų pirma 2007 m. gruodžio 20 d. institucijos sprendimą Nr. 16249, C8027 Intesa/Sanpaolo, Biuletenis Nr. 49/2006.

5

Intesa/Sanpaolo

(6)  Iš tikrųjų, atliekant išsamią analizę minėtoje Intesa/Sanpaolo byloje buvo, inter alia, nagrinėjama, kokia dalis bankų klientų būtų linkę pasirinkti Poste teikiamas paslaugas.

6

Intesa/Sanpaolo

inter alia

Poste

(7)  78,1 % nesvarstytų galimybės keisti banko sąskaitos į pašto sąskaitą, palyginti su 10,1 %, kurie tokią galimybę svarstytų. Visuotiniu mastu nustatyta ta pati tendencija, kai buvo tirtas banko klientų polinkis keisti paslaugų tiekėją tuo atveju, jeigu mokesčiai už banko sąskaitos tvarkymą padidėtų 5 %. Ir šiuo atveju dauguma nebuvo linkę keisti savo banko sąskaitos į pašto sąskaitą.

7

(8)  Nors normatyviniai apribojimai liks nepakitę, Poste ėmė plėsti siūlomų paslaugų asortimentą ir tai turėtų suintensyvinti konkurenciją.

8

Poste

(9)  Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. C 42/06 (ex NN 52/06) Poste Italiane – BancoPosta„Palūkanų mokėjimas už valstybės iždo sąskaitoje laikomas einamųjų sąskaitų lėšas“, paskelbta OL C 290, 2006 11 29, p. 8.

9

Poste Italiane

BancoPosta

(10)  Sprendimo 60 punktas. Tuo pačiu klausimu taip pat žr. 2006 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimo C(2006) 5478 galutinis valstybės pagalbos byloje Nr. C-49/06 (ex NN 65/06) Italija – Poste Italiane – Pašto indėliai, paskelbta OL C 31, 2007 2 13, p. 11.

10

Poste Italiane

(11)  Pvz., bendriesiems tikslams ar įsigyjant konkrečią prekę, kaip antai automobilį.

11

(12)  Įskaitant jo siūlomas Deutsche Bank ir Compass paskolas.

12

Deutsche Bank

Compass

(13)  58,1 %.

13

(14)  20,2 %.

14

(15)  1,9 %, jeigu būtų vertinama pagal aktyvių kredito kortelių skaičių.

15

(16)  Tai yra mutatis mutandis aiškinimas, pateiktas ankstesniuose sprendimuose, pvz., žr. 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimo 2009/46/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo netaikymo kai kurioms Švedijos pašto sektoriaus paslaugoms 17 konstatuojamąją dalį, OL L 19, 2009 1 23, p. 50.

16

mutatis mutandis

---

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI

| 9.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 6/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 6/14

---

REGIONŲ KOMITETAS

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

SANTRAUKA

ĮVADAS

ĮVADINĖ PASTABA

I   ANTRAŠTINĖ DALIS

KOMITETO NARIAI IR ORGANAI

1   SKYRIUS

KOMITETO ORGANAI

1 straipsnis. Komiteto organai

2   SKYRIUS

KOMITETO NARIAI

2 straipsnis. Narių ir pakaitinių narių statusas

3 straipsnis. Kadencijos trukmė

4 straipsnis. Privilegijos ir imunitetai

5 straipsnis. Narių ir pakaitinių narių dalyvavimas posėdžiuose ir darbas komisijose

6 straipsnis. Balsavimo teisės perdavimas

7 straipsnis. Nacionalinės delegacijos ir politinės frakcijos

8 straipsnis. Nacionalinės delegacijos

9 straipsnis. Politinės frakcijos ir joms nepriklausantys nariai

10 straipsnis. Tarpregioninės grupės

II   ANTRAŠTINĖ DALIS

KOMITETO ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA IR DARBO TVARKA

1   SKYRIUS

KOMITETO SUŠAUKIMAS IR SUDARYMAS

11 straipsnis. Pirmojo posėdžio sušaukimas

12 straipsnis. Komiteto sudarymas ir įgaliojimų patikrinimas

2   SKYRIUS

PLENARINĖ ASAMBLĖJA

13 straipsnis. Plenarinės asamblėjos funkcijos

14 straipsnis. Plenarinės asamblėjos sušaukimas

15 straipsnis. Plenarinės sesijos darbotvarkė

16 straipsnis. Plenarinės sesijos pradžia

17 straipsnis. Viešumas, svečiai ir kviestieji kalbėtojai; aktualijų valanda

18 straipsnis. Kalbėjimo laikas

19 straipsnis. Kalbėtojų sąrašas

20 straipsnis. Siūlymas dėl procedūros

21 straipsnis. Kvorumas

22 straipsnis. Balsavimas

23 straipsnis. Pakeitimų teikimas

24 straipsnis. Pakeitimų nagrinėjimo tvarka

25 straipsnis. Skubos tvarka priimamos nuomonės ir pranešimai

26 straipsnis. Supaprastintos procedūros

27 straipsnis. Plenarinės sesijos pabaiga

28 straipsnis. Simboliai

3   SKYRIUS

BIURAS IR PIRMININKAS

29 straipsnis. Biuro sudėtis

30 straipsnis. Biuro narių atstovai

31 straipsnis. Rinkimų tvarka

32 straipsnis. Pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo rinkimai

33 straipsnis. Biuro narių rinkimai

34 straipsnis. Atstovų rinkimai

35 straipsnis. Rinkimai į laisvą biuro nario vietą

36 straipsnis. Biuro funkcijos

37 straipsnis. Biuro sušaukimas, kvorumas ir sprendimų priėmimas

38 straipsnis. Pirmininkas

Nuomonės, pranešimai ir rezoliucijos. Biuro vidinės procedūros

39 straipsnis. Nuomonės. Teisinis pagrindas

40 straipsnis. Nuomonės ir pranešimai. Kompetentingos komisijos paskyrimas

41 straipsnis. Pagrindinio pranešėjo paskyrimas

42 straipsnis. Nuomonės ir pranešimai savo iniciatyva

43 straipsnis. Rezoliucijų teikimas

44 straipsnis. Nuomonių, pranešimų ir rezoliucijų sklaida

4   SKYRIUS

KOMISIJOS

45 straipsnis. Sudėtis ir įgaliojimai

46 straipsnis. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai

47 straipsnis. Komisijų funkcijos

48 straipsnis. Komisijų sušaukimas ir darbotvarkė

49 straipsnis. Viešumas

50 straipsnis. Nuomonių ir pranešimų parengimo terminai

51 straipsnis. Nuomonių ir pranešimų turinys

52 straipsnis. Tolesni veiksmai Komitetui priėmus nuomonę

53 straipsnis. Ieškinys dėl subsidiarumo principo pažeidimo

54 straipsnis. Neįvykdytas privalomas reikalavimas konsultuotis su Komitetu

55 straipsnis. Ataskaita dėl nuomonės poveikio

56 straipsnis. Pranešėjai

57 straipsnis. Darbo grupės

58 straipsnis. Ekspertai

59 straipsnis. Kvorumas

60 straipsnis. Balsavimas

61 straipsnis. Pakeitimai

62 straipsnis. Atsisakymas rengti nuomonę ar pranešimą

63 straipsnis. Rašytinė procedūra

64 straipsnis. Komiteto pozicija raštu

65 straipsnis. Komisijoms taikomos nuostatos

5   SKYRIUS

KOMITETO ADMINISTRACIJA

66 straipsnis. Generalinis sekretoriatas

67 straipsnis. Generalinis sekretorius

68 straipsnis. Generalinio sekretoriaus įdarbinimas

69 straipsnis. Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos

70 straipsnis. Uždaras posėdis

71 straipsnis. Finansų ir administracinių reikalų komisija

72 straipsnis. Biudžetas

III   ANTRAŠTINĖ DALIS

KITOS NUOSTATOS

1   SKYRIUS

BENDRADARBIAVIMAS SU KITOMIS INSTITUCIJOMIS

73 straipsnis. Bendradarbiavimo susitarimai

74 straipsnis. Nuomonių, pranešimų ir rezoliucijų perdavimas ir skelbimas

2   SKYRIUS

VIEŠUMAS IR SKAIDRUMAS

75 straipsnis. Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais

3   SKYRIUS

KALBŲ VARTOJIMAS

76 straipsnis. Vertimo žodžiu kalbų režimas

4   SKYRIUS

DARBO TVARKOS TAISYKLĖMS TAIKOMOS NUOSTATOS

77 straipsnis. Darbo tvarkos taisyklių persvarstymas

78 straipsnis. Biuro nurodymai

79 straipsnis. Darbo tvarkos taisyklių įsigaliojimas

*

* *

ĮVADAS

Regionų komitetas, vadovaudamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 306 straipsnio antrąja pastraipa, 2009 m. gruodžio 3 d. priėmė šias savo Darbo tvarkos taisykles.

ĮVADINĖ PASTABA

Šiose Darbo tvarkos taisyklėse vartojami pareigybių ir pareigų pavadinimai taikomi tiek vyriškajai, tiek moteriškajai giminei.

I   ANTRAŠTINĖ DALIS

KOMITETO NARIAI IR ORGANAI

1   SKYRIUS

KOMITETO ORGANAI

1 straipsnis.   Komiteto organai

Komiteto organus sudaro plenarinė asamblėja, pirmininkas, biuras ir komisijos.

2   SKYRIUS

KOMITETO NARIAI

2 straipsnis.   Narių ir pakaitinių narių statusas

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 300 straipsnį Komiteto nariai ir jų pakaitiniai nariai yra regionų ir vietos valdžios institucijų atstovai. Jie turi regiono ar vietos valdžios rinkėjų mandatą arba yra politiškai atskaitingi išrinktai asamblėjai. Eidami savo pareigas, Komiteto nariai negali būti varžomi jokių įpareigojančių mandatų. Vykdydami savo funkcijas, jie yra visiškai nepriklausomi ir vadovaujasi bendru Sąjungos interesu.

3 straipsnis.   Kadencijos trukmė

| 1. | Narys ar pakaitinis narys įgaliojimus įgyja nuo tos dienos, kai įsigalioja Tarybos sprendimas, kuriuo jis buvo paskirtas. |
| --- | --- |

1.

Narys ar pakaitinis narys įgaliojimus įgyja nuo tos dienos, kai įsigalioja Tarybos sprendimas, kuriuo jis buvo paskirtas.

| 2. | Nario ar pakaitinio nario įgaliojimai nutrūksta jam atsistatydinus, pasibaigus mandato, kuriuo remiantis jis buvo paskirtas, laikui arba nariui mirus. |
| --- | --- |

2.

Nario ar pakaitinio nario įgaliojimai nutrūksta jam atsistatydinus, pasibaigus mandato, kuriuo remiantis jis buvo paskirtas, laikui arba nariui mirus.

| 3. | Atsistatydinantis narys apie savo atsistatydinimą raštu praneša Komiteto pirmininkui nurodydamas atsistatydinimo datą. Pirmininkas apie tai praneša Tarybai, kuri patvirtina laisvą vietą ir pradeda naujo nario skyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

3.

Atsistatydinantis narys apie savo atsistatydinimą raštu praneša Komiteto pirmininkui nurodydamas atsistatydinimo datą. Pirmininkas apie tai praneša Tarybai, kuri patvirtina laisvą vietą ir pradeda naujo nario skyrimo procedūrą.

| 4. | Narys ar pakaitinis narys, kurio mandato, kuriuo remiantis jis buvo paskirtas, laikas baigiasi, nedelsdamas apie tai raštu praneša Komiteto pirmininkui. |
| --- | --- |

4.

Narys ar pakaitinis narys, kurio mandato, kuriuo remiantis jis buvo paskirtas, laikas baigiasi, nedelsdamas apie tai raštu praneša Komiteto pirmininkui.

| 5. | Šio straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais Taryba likusiam kadencijos laikotarpiui paskiria naują narį. |
| --- | --- |

5.

Šio straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais Taryba likusiam kadencijos laikotarpiui paskiria naują narį.

4 straipsnis.   Privilegijos ir imunitetai

Nariai ir jų tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai, eidami savo pareigas naudojasi privilegijomis ir imunitetais, apibrėžtais Europos Sąjungos protokole dėl privilegijų ir imunitetų.

5 straipsnis.   Narių ir pakaitinių narių dalyvavimas posėdžiuose ir darbas komisijose

| 1. | Kiekvienam nariui, kuris negali dalyvauti plenarinėje sesijoje, gali atstovauti pakaitinis narys iš nario nacionalinės delegacijos, net jei nariui atstovauti reikėtų tik tam tikromis plenarinės sesijos dienomis. Visi nariai ir tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai privalo pasirašyti dalyvių sąraše. |
| --- | --- |

1.

Kiekvienam nariui, kuris negali dalyvauti plenarinėje sesijoje, gali atstovauti pakaitinis narys iš nario nacionalinės delegacijos, net jei nariui atstovauti reikėtų tik tam tikromis plenarinės sesijos dienomis. Visi nariai ir tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai privalo pasirašyti dalyvių sąraše.

| 2. | Kiekvienam nariui, kuris negali dalyvauti komisijos ar bet kuriame kitame biuro patvirtintame posėdyje, gali atstovauti kitas narys arba pakaitinis narys iš jo nacionalinės delegacijos, politinės frakcijos ar tarpregioninės grupės. Visi nariai ir tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai privalo pasirašyti dalyvių sąraše. |
| --- | --- |

2.

Kiekvienam nariui, kuris negali dalyvauti komisijos ar bet kuriame kitame biuro patvirtintame posėdyje, gali atstovauti kitas narys arba pakaitinis narys iš jo nacionalinės delegacijos, politinės frakcijos ar tarpregioninės grupės. Visi nariai ir tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai privalo pasirašyti dalyvių sąraše.

| 3. | Narys arba į darbo grupės, sudarytos pagal 36 ar 57 straipsnius, pavaduojančiųjų narių sąrašą įtrauktas pakaitinis narys gali pakeisti bet kurį savo politinės frakcijos narį. |
| --- | --- |

3.

Narys arba į darbo grupės, sudarytos pagal 36 ar 57 straipsnius, pavaduojančiųjų narių sąrašą įtrauktas pakaitinis narys gali pakeisti bet kurį savo politinės frakcijos narį.

| 4. | Pakaitinam arba pavaduojančiajam nariui gali būti perduoti tik vieno nario įgaliojimai. Toks pakaitinis arba pavaduojantysis narys atitinkamo posėdžio metu įgyja visas jį įgaliojusio nario teises ir įgaliojimus. Apie balsavimo teisės perdavimą pagal pranešimams taikomus reikalavimus turi būti pranešta Generaliniam sekretoriatui, kuris pranešimą turi gauti ne vėliau kaip paskutinę dieną prieš posėdį. |
| --- | --- |

4.

Pakaitinam arba pavaduojančiajam nariui gali būti perduoti tik vieno nario įgaliojimai. Toks pakaitinis arba pavaduojantysis narys atitinkamo posėdžio metu įgyja visas jį įgaliojusio nario teises ir įgaliojimus. Apie balsavimo teisės perdavimą pagal pranešimams taikomus reikalavimus turi būti pranešta Generaliniam sekretoriatui, kuris pranešimą turi gauti ne vėliau kaip paskutinę dieną prieš posėdį.

| 5. | Išlaidos už dalyvavimą plenarinėje sesijoje atlyginamos tik vienam asmeniui – nariui arba jo pakaitiniam nariui. Biuras šią nuostatą patikslina taisyklėse dėl kelionės išlaidų ir dienpinigių. |
| --- | --- |

5.

Išlaidos už dalyvavimą plenarinėje sesijoje atlyginamos tik vienam asmeniui – nariui arba jo pakaitiniam nariui. Biuras šią nuostatą patikslina taisyklėse dėl kelionės išlaidų ir dienpinigių.

| 6. | Pranešėju paskirtas pakaitinis narys gali dalyvauti plenarinės sesijos posėdyje, į kurio darbotvarkę įtrauktas nuomonės arba pranešimo projektas, už kurį jis yra atsakingas, ir gali jį pristatyti, net jeigu tame posėdyje dalyvauja narys, kurį jis pakeičia. Narys balsavimo teisę pakaitiniam nariui gali perduoti visam nuomonės arba pranešimo projekto svarstymo laikotarpiui. Apie balsavimo teisės perdavimą prieš sesiją turi būti raštu pranešta Generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

6.

Pranešėju paskirtas pakaitinis narys gali dalyvauti plenarinės sesijos posėdyje, į kurio darbotvarkę įtrauktas nuomonės arba pranešimo projektas, už kurį jis yra atsakingas, ir gali jį pristatyti, net jeigu tame posėdyje dalyvauja narys, kurį jis pakeičia. Narys balsavimo teisę pakaitiniam nariui gali perduoti visam nuomonės arba pranešimo projekto svarstymo laikotarpiui. Apie balsavimo teisės perdavimą prieš sesiją turi būti raštu pranešta Generaliniam sekretoriui.

| 7. | Nepažeidžiant 23 straipsnio 1 dalies, balsavimo teisės perdavimas netenka galios, kai posėdyje negalintis dalyvauti narys nustoja būti Regionų komiteto nariu. |
| --- | --- |

7.

Nepažeidžiant 23 straipsnio 1 dalies, balsavimo teisės perdavimas netenka galios, kai posėdyje negalintis dalyvauti narys nustoja būti Regionų komiteto nariu.

6 straipsnis.   Balsavimo teisės perdavimas

Balsavimo teisė negali būti perduota, išskyrus 5 ir 30 straipsniuose numatytus atvejus.

7 straipsnis.   Nacionalinės delegacijos ir politinės frakcijos

Nacionalinės delegacijos ir politinės frakcijos visapusiškai padeda organizuoti Komiteto darbą.

8 straipsnis.   Nacionalinės delegacijos

| 1. | Vienos valstybės narės nariai ir pakaitiniai nariai sudaro nacionalinę delegaciją. Kiekviena nacionalinė delegacija nustato savo vidaus taisykles ir išsirenka pirmininką, kurio vardas ir pavardė oficialiai pranešami Komiteto pirmininkui. |
| --- | --- |

1.

Vienos valstybės narės nariai ir pakaitiniai nariai sudaro nacionalinę delegaciją. Kiekviena nacionalinė delegacija nustato savo vidaus taisykles ir išsirenka pirmininką, kurio vardas ir pavardė oficialiai pranešami Komiteto pirmininkui.

| 2. | Generalinis sekretorius Komiteto administracijos struktūroje imasi priemonių, kurios kiekvienam nacionalinės delegacijoms nariui užtikrintų galimybę asmeniškai gauti informaciją ir pagalbą jo oficialia kalba. Šių priemonių imasi atskira iš Regionų komiteto pareigūnų ir kitų tarnautojų sudaryta tarnyba, kuri rūpinasi, kad nacionalinėms delegacijoms būtų sudarytos tinkamos sąlygos naudotis Komiteto materialine baze. Generaliniam sekretoriui taip pat pavesta nacionalinėms delegacijoms sudaryti tinkamas sąlygas rengti posėdžius prieš pat plenarinę sesiją arba jos metu. |
| --- | --- |

2.

Generalinis sekretorius Komiteto administracijos struktūroje imasi priemonių, kurios kiekvienam nacionalinės delegacijoms nariui užtikrintų galimybę asmeniškai gauti informaciją ir pagalbą jo oficialia kalba. Šių priemonių imasi atskira iš Regionų komiteto pareigūnų ir kitų tarnautojų sudaryta tarnyba, kuri rūpinasi, kad nacionalinėms delegacijoms būtų sudarytos tinkamos sąlygos naudotis Komiteto materialine baze. Generaliniam sekretoriui taip pat pavesta nacionalinėms delegacijoms sudaryti tinkamas sąlygas rengti posėdžius prieš pat plenarinę sesiją arba jos metu.

| 3. | Nacionalinėms delegacijoms talkina ir nacionaliniai koordinatoriai, kurie nėra Generalinio sekretoriato darbuotojai. Jie padeda nariams eiti savo pareigas Komitete. |
| --- | --- |

3.

Nacionalinėms delegacijoms talkina ir nacionaliniai koordinatoriai, kurie nėra Generalinio sekretoriato darbuotojai. Jie padeda nariams eiti savo pareigas Komitete.

| 4. | Generalinis sekretorius teikia nacionaliniams koordinatoriams reikalingą pagalbą ir visų pirma sudaro jiems sąlygas visapusiškai naudotis Komiteto materialine baze. |
| --- | --- |

4.

Generalinis sekretorius teikia nacionaliniams koordinatoriams reikalingą pagalbą ir visų pirma sudaro jiems sąlygas visapusiškai naudotis Komiteto materialine baze.

9 straipsnis.   Politinės frakcijos ir joms nepriklausantys nariai

| 1. | Nariai ir pakaitiniai nariai gali jungtis į politines frakcijas pagal savo politines pažiūras. Priėmimo kriterijus nustato kiekvienos politinės frakcijos vidaus taisyklės. |
| --- | --- |

1.

Nariai ir pakaitiniai nariai gali jungtis į politines frakcijas pagal savo politines pažiūras. Priėmimo kriterijus nustato kiekvienos politinės frakcijos vidaus taisyklės.

| 2. | Politinei frakcijai sudaryti reikia ne mažiau kaip aštuoniolikos narių ar pakaitinių narių, atstovaujančių ne mažiau kaip penkioms valstybėms narėms, ne mažiau kaip pusė jų turi būti Komiteto nariai. Narys ar pakaitinis narys gali priklausyti tik vienai politinei frakcijai. Politinė frakcija paleidžiama, kai neturi tiek narių, kiek reikia jai sudaryti. |
| --- | --- |

2.

Politinei frakcijai sudaryti reikia ne mažiau kaip aštuoniolikos narių ar pakaitinių narių, atstovaujančių ne mažiau kaip penkioms valstybėms narėms, ne mažiau kaip pusė jų turi būti Komiteto nariai. Narys ar pakaitinis narys gali priklausyti tik vienai politinei frakcijai. Politinė frakcija paleidžiama, kai neturi tiek narių, kiek reikia jai sudaryti.

| 3. | Apie politinės frakcijos sudarymą, paleidimą ir bet kokį kitą jos pasikeitimą pareiškimu pranešama Komiteto pirmininkui. Pareiškime apie politinės frakcijos sudarymą nurodomas jos pavadinimas, nariai ir biuro sudėtis. |
| --- | --- |

3.

Apie politinės frakcijos sudarymą, paleidimą ir bet kokį kitą jos pasikeitimą pareiškimu pranešama Komiteto pirmininkui. Pareiškime apie politinės frakcijos sudarymą nurodomas jos pavadinimas, nariai ir biuro sudėtis.

| 4. | Kiekviena politinė frakcija turi savo sekretoriatą, kurio darbuotojai priklauso Generalinio sekretoriato personalui. Politinė frakcija gali teikti pasiūlymus pareigūnus skiriančiai institucijai dėl frakcijos sekretoriato darbuotojų atrankos, įdarbinimo, perkėlimo į aukštesnes pareigas ar sutarčių su jais pratęsimo. Pareigūnus skirianti institucija savo sprendimą priima išklausiusi atitinkamos politinės frakcijos pirmininką. |
| --- | --- |

4.

Kiekviena politinė frakcija turi savo sekretoriatą, kurio darbuotojai priklauso Generalinio sekretoriato personalui. Politinė frakcija gali teikti pasiūlymus pareigūnus skiriančiai institucijai dėl frakcijos sekretoriato darbuotojų atrankos, įdarbinimo, perkėlimo į aukštesnes pareigas ar sutarčių su jais pratęsimo. Pareigūnus skirianti institucija savo sprendimą priima išklausiusi atitinkamos politinės frakcijos pirmininką.

| 5. | Generalinis sekretorius politinėms frakcijoms ir jų padaliniams skiria reikiamas lėšas posėdžiams rengti, taip pat jų veiklai, publikacijoms ir sekretoriatų darbui užtikrinti. Kiekvienos politinės frakcijos lėšos numatomos biudžete. Politinė frakcija ir jos sekretoriatas gali pagal savo poreikius naudotis Komiteto materialine baze. |
| --- | --- |

5.

Generalinis sekretorius politinėms frakcijoms ir jų padaliniams skiria reikiamas lėšas posėdžiams rengti, taip pat jų veiklai, publikacijoms ir sekretoriatų darbui užtikrinti. Kiekvienos politinės frakcijos lėšos numatomos biudžete. Politinė frakcija ir jos sekretoriatas gali pagal savo poreikius naudotis Komiteto materialine baze.

| 6. | Politinė frakcija ir jos biuras gali rengti posėdžius prieš pat plenarinę sesiją arba jos metu. Du kartus per metus politinė frakcija gali surengti neeilinį posėdį. Šiuose posėdžiuose dalyvaujančio pakaitinio nario kelionės išlaidos atlyginamos ir dienpinigiai mokami tik tuo atveju, jeigu jis atstovauja savo politinės frakcijos nariui. |
| --- | --- |

6.

Politinė frakcija ir jos biuras gali rengti posėdžius prieš pat plenarinę sesiją arba jos metu. Du kartus per metus politinė frakcija gali surengti neeilinį posėdį. Šiuose posėdžiuose dalyvaujančio pakaitinio nario kelionės išlaidos atlyginamos ir dienpinigiai mokami tik tuo atveju, jeigu jis atstovauja savo politinės frakcijos nariui.

| 7. | Politinėms frakcijoms nepriklausantiems nariams teikiama administracinio pobūdžio pagalba. Jos teikimo tvarką nustato biuras remdamasis Generalinio sekretoriaus siūlymu. |
| --- | --- |

7.

Politinėms frakcijoms nepriklausantiems nariams teikiama administracinio pobūdžio pagalba. Jos teikimo tvarką nustato biuras remdamasis Generalinio sekretoriaus siūlymu.

10 straipsnis.   Tarpregioninės grupės

Nariai ir pakaitiniai nariai gali sudaryti tarpregionines grupes. Apie grupės sudarymą jie praneša Komiteto pirmininkui. Tarpregioninė grupė sudaroma biuro sprendimu.

*

* *

II   ANTRAŠTINĖ DALIS

KOMITETO ORGANIZACINĖ STRUKTŪRA IR DARBO TVARKA

1   SKYRIUS

KOMITETO SUŠAUKIMAS IR SUDARYMAS

11 straipsnis.   Pirmojo posėdžio sušaukimas

Pasibaigus kiekvienam penkerių metų laikotarpiui, Komitetą sušaukia kadenciją baigiantis pirmininkas, jeigu jo nėra – kadenciją baigiantis pirmasis pirmininko pavaduotojas, jeigu jo nėra – vyriausias pagal amžių kadenciją baigiantis pirmininko pavaduotojas, o jo nesant tai atlieka vyriausias pagal amžių narys. Pirmasis Komiteto posėdis rengiamas ne vėliau kaip po mėnesio nuo Tarybos pranešimo apie Komiteto narių paskyrimą.

Narys, kuris pagal pirmąją pastraipą laikinai eina pirmininko pareigas, atstovauja Komitetui pereinamuoju laikotarpiu ir pirmininkauja pirmajam posėdžiui.

Jis kartu su Komiteto Generaliniu sekretoriumi ir keturiais jauniausiais pagal amžių nariais sudaro laikinąjį biurą.

12 straipsnis.   Komiteto sudarymas ir įgaliojimų patikrinimas

| 1. | Per pirmąjį naujai paskirto Komiteto posėdį laikinai einantis pirmininko pareigas narys supažindina Komitetą su Tarybos pranešimu apie narių paskyrimą ir atsiskaito, kaip jis atstovavo Regionų komitetui. Jeigu paprašoma, laikinai einantis pirmininko pareigas narys, prieš paskelbdamas naujos Komiteto kadencijos pradžią, gali atlikti narių paskyrimo ir įgaliojimų patikrinimo procedūrą. |
| --- | --- |

1.

Per pirmąjį naujai paskirto Komiteto posėdį laikinai einantis pirmininko pareigas narys supažindina Komitetą su Tarybos pranešimu apie narių paskyrimą ir atsiskaito, kaip jis atstovavo Regionų komitetui. Jeigu paprašoma, laikinai einantis pirmininko pareigas narys, prieš paskelbdamas naujos Komiteto kadencijos pradžią, gali atlikti narių paskyrimo ir įgaliojimų patikrinimo procedūrą.

| 2. | Laikinasis biuras tęsia savo darbą, kol paskelbiami biuro narių rinkimų rezultatai. |
| --- | --- |

2.

Laikinasis biuras tęsia savo darbą, kol paskelbiami biuro narių rinkimų rezultatai.

2   SKYRIUS

PLENARINĖ ASAMBLĖJA

13 straipsnis.   Plenarinės asamblėjos funkcijos

Komitetas renkasi į plenarinę asamblėją. Svarbiausios plenarinės asamblėjos funkcijos yra šios:

| a) | priimti nuomones, pranešimus ir rezoliucijas; |
| --- | --- |

a)

priimti nuomones, pranešimus ir rezoliucijas;

| b) | priimti Komiteto pajamų ir išlaidų sąmatos projektą; |
| --- | --- |

b)

priimti Komiteto pajamų ir išlaidų sąmatos projektą;

| c) | kiekvienos kadencijos pradžioje priimti Komiteto politinę programą; |
| --- | --- |

c)

kiekvienos kadencijos pradžioje priimti Komiteto politinę programą;

| d) | išrinkti pirmininką, pirmąjį pirmininko pavaduotoją ir kitus biuro narius; |
| --- | --- |

d)

išrinkti pirmininką, pirmąjį pirmininko pavaduotoją ir kitus biuro narius;

| e) | sudaryti komisijas; |
| --- | --- |

e)

sudaryti komisijas;

| f) | priimti Komiteto darbo tvarkos taisykles ir jas persvarstyti; |
| --- | --- |

f)

priimti Komiteto darbo tvarkos taisykles ir jas persvarstyti;

| g) | remiantis Komiteto pirmininko arba kompetentingos komisijos, veikiančios pagal 53 ir 54 straipsnius, pasiūlymu, priimti sprendimą pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, jei atsižvelgiant į 21 straipsnio 1 dalies 1 sakinį nustatyta, kad kvorumas yra ir „už“ balsuoja du trečdaliai balsavusiųjų. Priėmus tokį sprendimą, Komiteto pirmininkas Komiteto vardu pateikia ieškinį. |
| --- | --- |

g)

remiantis Komiteto pirmininko arba kompetentingos komisijos, veikiančios pagal 53 ir 54 straipsnius, pasiūlymu, priimti sprendimą pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, jei atsižvelgiant į 21 straipsnio 1 dalies 1 sakinį nustatyta, kad kvorumas yra ir „už“ balsuoja du trečdaliai balsavusiųjų. Priėmus tokį sprendimą, Komiteto pirmininkas Komiteto vardu pateikia ieškinį.

14 straipsnis.   Plenarinės asamblėjos sušaukimas

| 1. | Komiteto pirmininkas sušaukia plenarinę asamblėją ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius. Biuras plenarinių sesijų tvarkaraštį turi sudaryti trečiąjį prieš tai einančių metų ketvirtį. Plenarinės sesijos posėdžiai gali trukti vieną ar keletą dienų. |
| --- | --- |

1.

Komiteto pirmininkas sušaukia plenarinę asamblėją ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius. Biuras plenarinių sesijų tvarkaraštį turi sudaryti trečiąjį prieš tai einančių metų ketvirtį. Plenarinės sesijos posėdžiai gali trukti vieną ar keletą dienų.

| 2. | Ne mažiau kaip ketvirtadaliui narių pateikus raštišką prašymą, pirmininkas privalo sušaukti neeilinę plenarinę sesiją, kuri turi įvykti ne anksčiau kaip po savaitės ir ne vėliau kaip po mėnesio nuo prašymo pateikimo dienos. Prašyme nurodomas klausimas, kuris bus svarstomas neeilinės plenarinės sesijos metu. Į jos darbotvarkę negali būti įtraukiamas joks kitas klausimas. |
| --- | --- |

2.

Ne mažiau kaip ketvirtadaliui narių pateikus raštišką prašymą, pirmininkas privalo sušaukti neeilinę plenarinę sesiją, kuri turi įvykti ne anksčiau kaip po savaitės ir ne vėliau kaip po mėnesio nuo prašymo pateikimo dienos. Prašyme nurodomas klausimas, kuris bus svarstomas neeilinės plenarinės sesijos metu. Į jos darbotvarkę negali būti įtraukiamas joks kitas klausimas.

15 straipsnis.   Plenarinės sesijos darbotvarkė

| 1. | Biuras parengia preliminarų darbotvarkės projektą, į kurį įtraukiamas preliminarus nuomonių, pranešimų ar rezoliucijų projektų, numatomų svarstyti plenarinėje sesijoje, kuri bus rengiama po artimiausios plenarinės sesijos, sąrašas, taip pat visi kiti dokumentai, skirti sprendimui priimti (dokumentai sprendimui priimti). |
| --- | --- |

1.

Biuras parengia preliminarų darbotvarkės projektą, į kurį įtraukiamas preliminarus nuomonių, pranešimų ar rezoliucijų projektų, numatomų svarstyti plenarinėje sesijoje, kuri bus rengiama po artimiausios plenarinės sesijos, sąrašas, taip pat visi kiti dokumentai, skirti sprendimui priimti (dokumentai sprendimui priimti).

| 2. | Ne vėliau kaip prieš dvidešimt darbo dienų iki plenarinės sesijos pradžios Komiteto pirmininkas nariams ir jų pakaitiniams nariams elektroniniu paštu nusiunčia darbotvarkės projektą ir jame nurodytus dokumentus sprendimui priimti; nariai ir pakaitiniai nariai posėdžio dokumentus gauna elektroniniu paštu kiekvienas savo oficialia kalba. Taip pat sudaromos galimybės susipažinti su dokumentais elektroninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

2.

Ne vėliau kaip prieš dvidešimt darbo dienų iki plenarinės sesijos pradžios Komiteto pirmininkas nariams ir jų pakaitiniams nariams elektroniniu paštu nusiunčia darbotvarkės projektą ir jame nurodytus dokumentus sprendimui priimti; nariai ir pakaitiniai nariai posėdžio dokumentus gauna elektroniniu paštu kiekvienas savo oficialia kalba. Taip pat sudaromos galimybės susipažinti su dokumentais elektroninėmis priemonėmis.

| 3. | Nuomonių, pranešimų ir rezoliucijų projektai paprastai įtraukiami į darbotvarkę ta tvarka, kuria juos priėmė komisijos arba kuria jie buvo pateikti pagal Darbo tvarkos taisyklių reikalavimus ir atsižvelgiant į darbotvarkės punktus. |
| --- | --- |

3.

Nuomonių, pranešimų ir rezoliucijų projektai paprastai įtraukiami į darbotvarkę ta tvarka, kuria juos priėmė komisijos arba kuria jie buvo pateikti pagal Darbo tvarkos taisyklių reikalavimus ir atsižvelgiant į darbotvarkės punktus.

| 4. | Tinkamai pagrįstais išskirtiniais atvejais, kai neįmanoma laikytis 2 dalyje nustatyto termino, pirmininkas į darbotvarkės projektą sprendimui priimti skirtą dokumentą gali įtraukti tik tuo atveju, jeigu jis nariams ir pakaitiniams nariams buvo pateiktas jų oficialia kalba ne vėliau kaip prieš savaitę iki plenarinės sesijos pradžios. Dokumento antraštiniame puslapyje pirmininkas nurodo, dėl kokių priežasčių jis laikosi šios tvarkos. |
| --- | --- |

4.

Tinkamai pagrįstais išskirtiniais atvejais, kai neįmanoma laikytis 2 dalyje nustatyto termino, pirmininkas į darbotvarkės projektą sprendimui priimti skirtą dokumentą gali įtraukti tik tuo atveju, jeigu jis nariams ir pakaitiniams nariams buvo pateiktas jų oficialia kalba ne vėliau kaip prieš savaitę iki plenarinės sesijos pradžios. Dokumento antraštiniame puslapyje pirmininkas nurodo, dėl kokių priežasčių jis laikosi šios tvarkos.

| 5. | Rašytiniai darbotvarkės projekto pakeitimai Generaliniam sekretoriui turi būti pateikti ne vėliau kaip prieš tris darbo dienas iki plenarinės sesijos pradžios. |
| --- | --- |

5.

Rašytiniai darbotvarkės projekto pakeitimai Generaliniam sekretoriui turi būti pateikti ne vėliau kaip prieš tris darbo dienas iki plenarinės sesijos pradžios.

| 6. | Biuras paskutiniame posėdyje prieš plenarinę sesiją patvirtina galutinį darbotvarkės projektą. Šio posėdžio metu biuras dviejų trečdalių balsavusiųjų dauguma gali į darbotvarkę įtraukti ypač skubius ar aktualius klausimus, kurių svarstymas negali būti atidėtas vėlesnei plenarinei sesijai. |
| --- | --- |

6.

Biuras paskutiniame posėdyje prieš plenarinę sesiją patvirtina galutinį darbotvarkės projektą. Šio posėdžio metu biuras dviejų trečdalių balsavusiųjų dauguma gali į darbotvarkę įtraukti ypač skubius ar aktualius klausimus, kurių svarstymas negali būti atidėtas vėlesnei plenarinei sesijai.

| 7. | Komiteto pirmininko, politinės frakcijos arba 32 narių siūlymu biuras arba plenarinė asamblėja gali nuspręsti:






  — | dokumento nagrinėjimą perkelti į kitą sesiją,
  arba |
| --- | --- | --- |

7.

Komiteto pirmininko, politinės frakcijos arba 32 narių siūlymu biuras arba plenarinė asamblėja gali nuspręsti:

—

dokumento nagrinėjimą perkelti į kitą sesiją,

arba

| — | grąžinti sprendimui priimti skirtą dokumentą kompetentingai komisijai pakartotinai svarstyti. |
| --- | --- |

—

grąžinti sprendimui priimti skirtą dokumentą kompetentingai komisijai pakartotinai svarstyti.

Ši nuostata netaikoma, jei dėl Tarybos, Komisijos ar Europos Parlamento nustatyto termino sprendimui priimti skirto dokumento priėmimo negalima atidėti.

Į kitą plenarinės asamblėjos posėdį perkeltas sprendimui priimti skirtas dokumentas perkeliamas kartu su jam pagal nustatytus reikalavimus pateiktais pakeitimais.

Dokumentą grąžinus kompetentingai komisijai, visi dokumento pakeitimai atšaukiami, o pranešėjas, atsižvelgdamas į jų turinį, nusprendžia:

| — | kad dokumentą reikia prieš tai persvarstyti atsižvelgiant į jo galutinį terminą,
  ir (arba) |
| --- | --- |

—

kad dokumentą reikia prieš tai persvarstyti atsižvelgiant į jo galutinį terminą,

ir (arba)

| — | pranešėjas gali pateikti pakeitimų komisijos nustatyta pakeitimų teikimo tvarka. |
| --- | --- |

—

pranešėjas gali pateikti pakeitimų komisijos nustatyta pakeitimų teikimo tvarka.

Dokumentas įtraukiamas į komisijos darbotvarkę sprendimui priimti.

16 straipsnis.   Plenarinės sesijos pradžia

Komiteto pirmininkas pradeda plenarinę sesiją ir teikia tvirtinti galutinį darbotvarkės projektą.

17 straipsnis.   Viešumas, svečiai ir kviestieji kalbėtojai; aktualijų valanda

| 1. | Plenarinės asamblėjos sesijos yra viešos, išskyrus tuos atvejus, kai ji dėl visos sesijos arba konkretaus darbotvarkės punkto priima kitokį sprendimą. |
| --- | --- |

1.

Plenarinės asamblėjos sesijos yra viešos, išskyrus tuos atvejus, kai ji dėl visos sesijos arba konkretaus darbotvarkės punkto priima kitokį sprendimą.

| 2. | Plenarinėje sesijoje gali dalyvauti Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos atstovai. Jie gali būti kviečiami į sesiją sakyti kalbą. |
| --- | --- |

2.

Plenarinėje sesijoje gali dalyvauti Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos atstovai. Jie gali būti kviečiami į sesiją sakyti kalbą.

| 3. | Savo iniciatyva arba biuro prašymu pirmininkas gali kviesti svečius dalyvauti ir kalbėti plenarinėje sesijoje. Kalboms pasibaigus, gali vykti bendra diskusija, kuriai taikomos nuostatos dėl kalbėjimo laiko. |
| --- | --- |

3.

Savo iniciatyva arba biuro prašymu pirmininkas gali kviesti svečius dalyvauti ir kalbėti plenarinėje sesijoje. Kalboms pasibaigus, gali vykti bendra diskusija, kuriai taikomos nuostatos dėl kalbėjimo laiko.

| 4. | Pagal 15 straipsnio 1 ir 6 dalis biuras gali pasiūlyti plenarinei asamblėjai surengti bendro pobūdžio diskusiją aktualiais politikos klausimais, kurie daro poveikį regionų ir vietos gyvenimui („aktualijų valanda“). Rengiant šią diskusiją, taikomos bendrosios nuostatos dėl kalbėjimo laiko. |
| --- | --- |

4.

Pagal 15 straipsnio 1 ir 6 dalis biuras gali pasiūlyti plenarinei asamblėjai surengti bendro pobūdžio diskusiją aktualiais politikos klausimais, kurie daro poveikį regionų ir vietos gyvenimui („aktualijų valanda“). Rengiant šią diskusiją, taikomos bendrosios nuostatos dėl kalbėjimo laiko.

18 straipsnis.   Kalbėjimo laikas

| 1. | Plenarinės sesijos pradžioje plenarinė asamblėja biuro siūlymu kiekvienam darbotvarkės punktui svarstyti nustato kalbėjimo laiką. Plenarinės sesijos metu pirmininkas savo iniciatyva ar nario prašymu gali nuspręsti nustatyti kalbėjimo laiko trukmę. |
| --- | --- |

1.

Plenarinės sesijos pradžioje plenarinė asamblėja biuro siūlymu kiekvienam darbotvarkės punktui svarstyti nustato kalbėjimo laiką. Plenarinės sesijos metu pirmininkas savo iniciatyva ar nario prašymu gali nuspręsti nustatyti kalbėjimo laiko trukmę.

| 2. | Biuro siūlymu pirmininkas gali pasiūlyti plenarinei asamblėjai, diskutuojant bendro pobūdžio klausimais ar konkrečiomis temomis, paskirstyti numatomą kalbėjimo laiką politinėms frakcijoms ir nacionalinėms delegacijoms. |
| --- | --- |

2.

Biuro siūlymu pirmininkas gali pasiūlyti plenarinei asamblėjai, diskutuojant bendro pobūdžio klausimais ar konkrečiomis temomis, paskirstyti numatomą kalbėjimo laiką politinėms frakcijoms ir nacionalinėms delegacijoms.

| 3. | Laikas, skirtas pastaboms dėl posėdžio protokolo, procedūrų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų, paprastai neviršija vienos minutės. |
| --- | --- |

3.

Laikas, skirtas pastaboms dėl posėdžio protokolo, procedūrų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų, paprastai neviršija vienos minutės.

| 4. | Jei kalbėtojas viršija jam skirtą laiką, pirmininkas, įspėjęs, gali nutraukti jo kalbą. |
| --- | --- |

4.

Jei kalbėtojas viršija jam skirtą laiką, pirmininkas, įspėjęs, gali nutraukti jo kalbą.

| 5. | Narys gali pateikti prašymą nutraukti diskusijas; šį pasiūlymą pirmininkas teikia balsuoti. |
| --- | --- |

5.

Narys gali pateikti prašymą nutraukti diskusijas; šį pasiūlymą pirmininkas teikia balsuoti.

19 straipsnis.   Kalbėtojų sąrašas

| 1. | Norintys kalbėti nariai į kalbėtojų sąrašą įrašomi prašymo pateikimo eilės tvarka. Pirmininkas žodį suteikia pagal šį sąrašą. Jis, kiek įmanoma, rūpinasi, kad vienas po kito kalbėtų skirtingų politinių pažiūrų ir skirtingų nacionalinių delegacijų atstovai. |
| --- | --- |

1.

Norintys kalbėti nariai į kalbėtojų sąrašą įrašomi prašymo pateikimo eilės tvarka. Pirmininkas žodį suteikia pagal šį sąrašą. Jis, kiek įmanoma, rūpinasi, kad vienas po kito kalbėtų skirtingų politinių pažiūrų ir skirtingų nacionalinių delegacijų atstovai.

| 2. | Tačiau kompetentingos komisijos pranešėjo, politinių frakcijų ir nacionalinių delegacijų atstovų prašymu, žodis jiems gali būti suteikiamas pirmumo tvarka, jei jie pageidauja išsakyti visos frakcijos ar delegacijos nuomonę. |
| --- | --- |

2.

Tačiau kompetentingos komisijos pranešėjo, politinių frakcijų ir nacionalinių delegacijų atstovų prašymu, žodis jiems gali būti suteikiamas pirmumo tvarka, jei jie pageidauja išsakyti visos frakcijos ar delegacijos nuomonę.

| 3. | Be pirmininko leidimo nė vienas kalbėtojas tuo pačiu klausimu negali kalbėti daugiau kaip du kartus. Tačiau suinteresuotų komisijų pirmininkai ir pranešėjai, paprašę, gali kalbėti tiek, kiek leidžia pirmininkas. |
| --- | --- |

3.

Be pirmininko leidimo nė vienas kalbėtojas tuo pačiu klausimu negali kalbėti daugiau kaip du kartus. Tačiau suinteresuotų komisijų pirmininkai ir pranešėjai, paprašę, gali kalbėti tiek, kiek leidžia pirmininkas.

20 straipsnis.   Siūlymas dėl procedūros

| 1. | Nariui, norinčiam pareikšti nuomonę dėl procedūros arba atkreipti pirmininko dėmesį į Darbo tvarkos taisyklių nepaisymą, žodį suteikti privaloma. Siūlymas dėl procedūros turi būti susijęs su svarstomu klausimu arba su darbotvarke. |
| --- | --- |

1.

Nariui, norinčiam pareikšti nuomonę dėl procedūros arba atkreipti pirmininko dėmesį į Darbo tvarkos taisyklių nepaisymą, žodį suteikti privaloma. Siūlymas dėl procedūros turi būti susijęs su svarstomu klausimu arba su darbotvarke.

| 2. | Prašymui pateikti siūlymą dėl procedūros teikiama pirmenybė visų kitų prašymų suteikti žodį atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.

Prašymui pateikti siūlymą dėl procedūros teikiama pirmenybė visų kitų prašymų suteikti žodį atžvilgiu.

| 3. | Pirmininkas dėl procedūros siūlymų nedelsdamas priima sprendimą pagal Darbo tvarkos taisyklių nuostatas. Dėl pagal Darbo tvarkos taisykles priimto pirmininko sprendimo nebalsuojama. |
| --- | --- |

3.

Pirmininkas dėl procedūros siūlymų nedelsdamas priima sprendimą pagal Darbo tvarkos taisyklių nuostatas. Dėl pagal Darbo tvarkos taisykles priimto pirmininko sprendimo nebalsuojama.

21 straipsnis.   Kvorumas

| 1. | Plenarinės asamblėjos kvorumas yra tada, kai dalyvauja daugiau kaip pusė jos narių. Kvorumas tikrinamas nario prašymu, jei ne mažiau kaip penkiolika narių balsuoja už prašymą patikrinti kvorumą. Jei kvorumo patikrinti neprašoma, visi balsavimo rezultatai galioja nepaisant dalyvaujančiųjų skaičiaus. Prieš pradėdamas tikrinti kvorumą, pirmininkas gali nuspręsti sustabdyti sesiją ne ilgiau kaip dešimt minučių. Šio patikrinimo paprašę nariai yra įtraukiami į dalyvaujančių narių skaičių, net jeigu tuo metu jų jau nėra salėje. Jei dalyvaujančių narių yra mažiau kaip penkiolika, pirmininkas gali priimti sprendimą, kad kvorumo nėra. |
| --- | --- |

1.

Plenarinės asamblėjos kvorumas yra tada, kai dalyvauja daugiau kaip pusė jos narių. Kvorumas tikrinamas nario prašymu, jei ne mažiau kaip penkiolika narių balsuoja už prašymą patikrinti kvorumą. Jei kvorumo patikrinti neprašoma, visi balsavimo rezultatai galioja nepaisant dalyvaujančiųjų skaičiaus. Prieš pradėdamas tikrinti kvorumą, pirmininkas gali nuspręsti sustabdyti sesiją ne ilgiau kaip dešimt minučių. Šio patikrinimo paprašę nariai yra įtraukiami į dalyvaujančių narių skaičių, net jeigu tuo metu jų jau nėra salėje. Jei dalyvaujančių narių yra mažiau kaip penkiolika, pirmininkas gali priimti sprendimą, kad kvorumo nėra.

| 2. | Nustačius, kad kvorumo nėra, visi darbotvarkės klausimai, dėl kurių reikia balsuoti, perkeliami į kitos dienos posėdį, kurio metu plenarinė asamblėja gali balsuoti dėl perkeltųjų punktų, ir šis balsavimo rezultatas galioja nepaisant dalyvaujančių narių skaičiaus. |
| --- | --- |

2.

Nustačius, kad kvorumo nėra, visi darbotvarkės klausimai, dėl kurių reikia balsuoti, perkeliami į kitos dienos posėdį, kurio metu plenarinė asamblėja gali balsuoti dėl perkeltųjų punktų, ir šis balsavimo rezultatas galioja nepaisant dalyvaujančių narių skaičiaus.

22 straipsnis.   Balsavimas

| 1. | Plenarinė asamblėja sprendimus priima balsavusiųjų balsų dauguma, išskyrus tuos atvejus, kai Darbo tvarkos taisyklėse nustatyta kitaip. |
| --- | --- |

1.

Plenarinė asamblėja sprendimus priima balsavusiųjų balsų dauguma, išskyrus tuos atvejus, kai Darbo tvarkos taisyklėse nustatyta kitaip.

| 2. | Balsai yra išreiškiami taip: už, prieš, susilaikau. Daugumai nustatyti skaičiuojami tik balsai „už“ ir „prieš“. Jei balsai „už“ ir „prieš“ pasiskirsto po lygiai, laikoma, kad balsuoti pateiktas dokumentas ar pasiūlymas atmestas. |
| --- | --- |

2.

Balsai yra išreiškiami taip: už, prieš, susilaikau. Daugumai nustatyti skaičiuojami tik balsai „už“ ir „prieš“. Jei balsai „už“ ir „prieš“ pasiskirsto po lygiai, laikoma, kad balsuoti pateiktas dokumentas ar pasiūlymas atmestas.

| 3. | Jei balsavimo rezultatas apskundžiamas, pirmininkas gali nurodyti balsuoti pakartotinai arba to gali paprašyti narys, jei už prašymą balsuoti pakartotinai balsavo ne mažiau kaip penkiolika narių. |
| --- | --- |

3.

Jei balsavimo rezultatas apskundžiamas, pirmininkas gali nurodyti balsuoti pakartotinai arba to gali paprašyti narys, jei už prašymą balsuoti pakartotinai balsavo ne mažiau kaip penkiolika narių.

| 4. | Pirmininkui, politinei frakcijai arba 32 nariams prieš galutinės darbotvarkės tvirtinimą pateikus pasiūlymą, plenarinė asamblėja gali nuspręsti dėl vieno ar keleto darbotvarkės punktų balsuoti vardiniu būdu, o balsavimo rezultatai bus įtraukti į plenarinės sesijos protokolą. Jei plenarinė asamblėja nenusprendžia kitaip, vardinis balsavimas netaikomas balsuojant dėl pakeitimų. |
| --- | --- |

4.

Pirmininkui, politinei frakcijai arba 32 nariams prieš galutinės darbotvarkės tvirtinimą pateikus pasiūlymą, plenarinė asamblėja gali nuspręsti dėl vieno ar keleto darbotvarkės punktų balsuoti vardiniu būdu, o balsavimo rezultatai bus įtraukti į plenarinės sesijos protokolą. Jei plenarinė asamblėja nenusprendžia kitaip, vardinis balsavimas netaikomas balsuojant dėl pakeitimų.

| 5. | Pirmininko, politinės frakcijos arba 32 narių siūlymu, gali būti nuspręsta dėl sprendimų, susijusių su asmenimis, balsuoti slaptu balsavimu. |
| --- | --- |

5.

Pirmininko, politinės frakcijos arba 32 narių siūlymu, gali būti nuspręsta dėl sprendimų, susijusių su asmenimis, balsuoti slaptu balsavimu.

| 6. | Pirmininkas bet kuriuo metu gali nuspręsti, kad balsavimas vyks elektroninėmis balsavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

6.

Pirmininkas bet kuriuo metu gali nuspręsti, kad balsavimas vyks elektroninėmis balsavimo priemonėmis.

23 straipsnis.   Pakeitimų teikimas

| 1. | Tik nariai ir tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai – ir nuomonės pranešėju paskirtas neįgaliotas pakaitinis narys, pristatydamas savo parengtą pranešimą – laikydamiesi nustatytos pakeitimų teikimo tvarkos, gali teikti dokumentų, dėl kurių reikia priimti sprendimą, pakeitimus.
  Teisę teikti pakeitimus plenarinei sesijai turi tik narys arba jo tinkamai įgaliotas pakaitinis narys. Tinkamai pateikti pakeitimai, kuriuos narys ar pakaitinis narys pateikė prieš tai, kai neteko Komiteto nario mandato, suteikė įgaliojimus ar juos atsiėmė, lieka galioti. |
| --- | --- |

1.

Tik nariai ir tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai – ir nuomonės pranešėju paskirtas neįgaliotas pakaitinis narys, pristatydamas savo parengtą pranešimą – laikydamiesi nustatytos pakeitimų teikimo tvarkos, gali teikti dokumentų, dėl kurių reikia priimti sprendimą, pakeitimus.

Teisę teikti pakeitimus plenarinei sesijai turi tik narys arba jo tinkamai įgaliotas pakaitinis narys. Tinkamai pateikti pakeitimai, kuriuos narys ar pakaitinis narys pateikė prieš tai, kai neteko Komiteto nario mandato, suteikė įgaliojimus ar juos atsiėmė, lieka galioti.

| 2. | Nepažeidžiant 26 straipsnio 1 dalies, dokumento, dėl kurio reikia priimti sprendimą, pakeitimą turi teikti politinė frakcija arba ne mažiau kaip šeši nariai, nurodydami savo pavardę, ar tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai. Nacionalinė delegacija, kurią sudaro mažiau kaip šeši nariai, gali teikti pakeitimus, jei juos teikia visi delegacijos nariai ar tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai, nurodydami savo pavardes. |
| --- | --- |

2.

Nepažeidžiant 26 straipsnio 1 dalies, dokumento, dėl kurio reikia priimti sprendimą, pakeitimą turi teikti politinė frakcija arba ne mažiau kaip šeši nariai, nurodydami savo pavardę, ar tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai. Nacionalinė delegacija, kurią sudaro mažiau kaip šeši nariai, gali teikti pakeitimus, jei juos teikia visi delegacijos nariai ar tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai, nurodydami savo pavardes.

| 3. | Pakeitimai turi būti pateikti Generaliniam sekretoriui ne vėliau kaip likus devynioms darbo dienoms iki plenarinės sesijos pradžios. Kai tik pakeitimai išverčiami, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip likus keturioms darbo dienoms iki plenarinės sesijos pradžios, turi būti sudaryta galimybė su jais susipažinti elektroninėmis priemonėmis.
  Pakeitimai pirmumo tvarka išverčiami ir perduodami pranešėjui, kad jis galėtų pateikti savo pakeitimus Generaliniam sekretoriatui ne vėliau kaip likus dviem darbo dienoms iki plenarinės sesijos pradžios. Pranešėjo pakeitimai turi būti aiškiai susiję su vienu ar keletu 1 pastraipoje nurodytų pakeitimų. Su pranešėjo pakeitimais galima susipažinti tik prasidėjus plenarinei sesijai.
  Kai taikomos 15 straipsnio 4 dalies nuostatos, pirmininkas gali nuspręsti prailginti galutinį pakeitimų pateikimo terminą iki trijų darbo dienų iki plenarinės sesijos pradžios. Terminas taip pat netaikomas pagal 15 straipsnio 6 dalį teikiamiems skubos tvarka svarstomų klausimų pakeitimams. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimai turi būti pateikti Generaliniam sekretoriui ne vėliau kaip likus devynioms darbo dienoms iki plenarinės sesijos pradžios. Kai tik pakeitimai išverčiami, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip likus keturioms darbo dienoms iki plenarinės sesijos pradžios, turi būti sudaryta galimybė su jais susipažinti elektroninėmis priemonėmis.

Pakeitimai pirmumo tvarka išverčiami ir perduodami pranešėjui, kad jis galėtų pateikti savo pakeitimus Generaliniam sekretoriatui ne vėliau kaip likus dviem darbo dienoms iki plenarinės sesijos pradžios. Pranešėjo pakeitimai turi būti aiškiai susiję su vienu ar keletu 1 pastraipoje nurodytų pakeitimų. Su pranešėjo pakeitimais galima susipažinti tik prasidėjus plenarinei sesijai.

Kai taikomos 15 straipsnio 4 dalies nuostatos, pirmininkas gali nuspręsti prailginti galutinį pakeitimų pateikimo terminą iki trijų darbo dienų iki plenarinės sesijos pradžios. Terminas taip pat netaikomas pagal 15 straipsnio 6 dalį teikiamiems skubos tvarka svarstomų klausimų pakeitimams.

| 4. | Nariai su visais pakeitimais supažindinami iki plenarinės sesijos pradžios. |
| --- | --- |

4.

Nariai su visais pakeitimais supažindinami iki plenarinės sesijos pradžios.

24 straipsnis.   Pakeitimų nagrinėjimo tvarka

| 1. | Jei pateikta vienas ar keletas dokumento, dėl kurio reikia priimti sprendimą, dalies pakeitimų, pirmininkas, pranešėjas ar šių pakeitimų autoriai svarstymo metu gali išimties tvarka pateikti kompromisinius pakeitimus. Jei įmanoma, kompromisinio pakeitimo tekstą pirmininkui ir sekretoriatui reikėtų pateikti anksčiau nei pradedamas svarstyti atitinkamas punktas. |
| --- | --- |

1.

Jei pateikta vienas ar keletas dokumento, dėl kurio reikia priimti sprendimą, dalies pakeitimų, pirmininkas, pranešėjas ar šių pakeitimų autoriai svarstymo metu gali išimties tvarka pateikti kompromisinius pakeitimus. Jei įmanoma, kompromisinio pakeitimo tekstą pirmininkui ir sekretoriatui reikėtų pateikti anksčiau nei pradedamas svarstyti atitinkamas punktas.

| 2. | Pakeitimai teikiami balsuoti tokia tvarka, kokia visame tekste išdėstytos siūlomos keisti pastraipos, ir laikantis šios sekos:






  — | pranešėjo pakeitimai, |
| --- | --- | --- |

2.

Pakeitimai teikiami balsuoti tokia tvarka, kokia visame tekste išdėstytos siūlomos keisti pastraipos, ir laikantis šios sekos:

—

pranešėjo pakeitimai,

| — | kompromisiniai pakeitimai, jeigu tam neprieštarauja kuris nors iš pirminių pakeitimų autorių, |
| --- | --- |

—

kompromisiniai pakeitimai, jeigu tam neprieštarauja kuris nors iš pirminių pakeitimų autorių,

| — | kiti pakeitimai. |
| --- | --- |

—

kiti pakeitimai.

Priėmus pranešėjo ir kompromisinius pakeitimus, atšaukiami visi pirminiai pakeitimai.

Pirmininkas gali teikti balsuoti iškart keletą pakeitimų, kurių turinys arba tikslas yra panašūs.

| 3. | Pranešėjas gali sudaryti jo parengtam nuomonės ar pranešimo projektui pateiktų pakeitimų, kuriuos jis siūlo priimti, sąrašą. Jei pateikiamas siūlymas balsuoti, pirmininkas gali nuspręsti balsuoti vienu metu dėl visų siūlomų pakeitimų. Bet kuris narys gali prieštarauti tokiam balsavimui; tuo atveju jis turi nurodyti, dėl kurių pakeitimų reikia balsuoti atskirai. |
| --- | --- |

3.

Pranešėjas gali sudaryti jo parengtam nuomonės ar pranešimo projektui pateiktų pakeitimų, kuriuos jis siūlo priimti, sąrašą. Jei pateikiamas siūlymas balsuoti, pirmininkas gali nuspręsti balsuoti vienu metu dėl visų siūlomų pakeitimų. Bet kuris narys gali prieštarauti tokiam balsavimui; tuo atveju jis turi nurodyti, dėl kurių pakeitimų reikia balsuoti atskirai.

| 4. | Pakeitimams teikiama pirmenybė prieš tekstą, kuriam jie siūlomi, ir dėl jų turi būti balsuojama pirmumo tvarka. |
| --- | --- |

4.

Pakeitimams teikiama pirmenybė prieš tekstą, kuriam jie siūlomi, ir dėl jų turi būti balsuojama pirmumo tvarka.

| 5. | Jei pateikiama du ar daugiau vienas kitam prieštaraujančių tos pačios pastraipos pakeitimų, pirmenybė teikiama tam pakeitimui, kuris yra labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto, ir dėl jo turi būti balsuojama pirmumo tvarka.
  Jei pakeitimas, dėl kurio bus balsuojama, paneigia vieną ar keletą kitų tą patį tekstą keičiančių pakeitimų arba jiems prieštarauja, pirmininkas prieš balsavimą praneša, kad priėmus tokį pakeitimą panaikinami kiti pakeitimai. Dėl panaikintojo pakeitimo nebalsuojama, išskyrus atvejį, jei jį pateikę autoriai reikalautų dėl jo balsuoti ir plenarinė asamblėja sutiktų balsuoti dėl pakeitimo, kurio panaikinimas ginčijamas. |
| --- | --- |

5.

Jei pateikiama du ar daugiau vienas kitam prieštaraujančių tos pačios pastraipos pakeitimų, pirmenybė teikiama tam pakeitimui, kuris yra labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto, ir dėl jo turi būti balsuojama pirmumo tvarka.

Jei pakeitimas, dėl kurio bus balsuojama, paneigia vieną ar keletą kitų tą patį tekstą keičiančių pakeitimų arba jiems prieštarauja, pirmininkas prieš balsavimą praneša, kad priėmus tokį pakeitimą panaikinami kiti pakeitimai. Dėl panaikintojo pakeitimo nebalsuojama, išskyrus atvejį, jei jį pateikę autoriai reikalautų dėl jo balsuoti ir plenarinė asamblėja sutiktų balsuoti dėl pakeitimo, kurio panaikinimas ginčijamas.

| 6. | Galutinis balsavimas vyksta dėl viso teksto su priimtais jo pakeitimais, jeigu tokių būta. Nesurinkusi balsų daugumos, nuomonė grąžinama kompetentingai komisijai arba paskelbiama negaliojančia. |
| --- | --- |

6.

Galutinis balsavimas vyksta dėl viso teksto su priimtais jo pakeitimais, jeigu tokių būta. Nesurinkusi balsų daugumos, nuomonė grąžinama kompetentingai komisijai arba paskelbiama negaliojančia.

25 straipsnis.   Skubos tvarka priimamos nuomonės ir pranešimai

Skubos atveju, kai taikant įprastą procedūrą neįmanoma laikytis Tarybos, Komisijos ar Europos Parlamento nustatyto termino ir kai kompetentinga komisija vieningai priima savo nuomonės ar pranešimo projektą, pirmininkas šį projektą perduoda Tarybai, Komisijai ar Europos Parlamentui susipažinti. Nuomonės ar pranešimo projektas teikiamas priimti be pakeitimų kitoje plenarinės asamblėjos sesijoje. Visi su tuo tekstu susiję dokumentai turi patvirtinti, kad nuomonė ar pranešimas turi būti priimami skubos tvarka.

26 straipsnis.   Supaprastintos procedūros

| 1. | Nuomonės ar pranešimų projektai, kuriuos vieningai priėmė (kompetentinga) komisija, teikiami plenarinei asamblėjai priimti be pakeitimų, išskyrus atvejus, kai ne mažiau kaip trisdešimt du nariai arba tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai, arba politinė frakcija pateikia pakeitimus pagal 23 straipsnio 3 dalies pirmojo sakinio nuostatas. Tuo atveju plenarinė asamblėja pakeitimus svarsto. Plenariniame posėdyje pranešėjas pristato nuomonės arba pranešimo projektą, kuris gali būti svarstomas. Projektas perduodamas nariams kartu su darbotvarkės projektu. |
| --- | --- |

1.

Nuomonės ar pranešimų projektai, kuriuos vieningai priėmė (kompetentinga) komisija, teikiami plenarinei asamblėjai priimti be pakeitimų, išskyrus atvejus, kai ne mažiau kaip trisdešimt du nariai arba tinkamai įgalioti pakaitiniai nariai, arba politinė frakcija pateikia pakeitimus pagal 23 straipsnio 3 dalies pirmojo sakinio nuostatas. Tuo atveju plenarinė asamblėja pakeitimus svarsto. Plenariniame posėdyje pranešėjas pristato nuomonės arba pranešimo projektą, kuris gali būti svarstomas. Projektas perduodamas nariams kartu su darbotvarkės projektu.

| 2. | Jeigu (kompetentinga) komisija, kuriai pavesta parengti dokumentą, mano, kad priežasčių, dėl kurių Komitetas galėtų dėl jo pateikti pastabų ar pakeitimų, nėra, ji gali siūlyti dėl to dokumento nepareikšti jokių prieštaravimų. Siūlymas teikiamas plenarinei asamblėjai priimti be svarstymo. |
| --- | --- |

2.

Jeigu (kompetentinga) komisija, kuriai pavesta parengti dokumentą, mano, kad priežasčių, dėl kurių Komitetas galėtų dėl jo pateikti pastabų ar pakeitimų, nėra, ji gali siūlyti dėl to dokumento nepareikšti jokių prieštaravimų. Siūlymas teikiamas plenarinei asamblėjai priimti be svarstymo.

27 straipsnis.   Plenarinės sesijos pabaiga

Baigiantis plenarinei sesijai pirmininkas praneša, kur ir kada įvyks kita plenarinė sesija ir kokie klausimai jau yra įtraukti į jos darbotvarkę.

28 straipsnis.   Simboliai

| 1. | Regionų komitetas pripažįsta ir naudoja šiuos Sąjungos simbolius:






  a) | vėliavą – dvylika apskritimu išdėstytų aukso spalvos žvaigždučių mėlyname fone; |
| --- | --- | --- |

1.

Regionų komitetas pripažįsta ir naudoja šiuos Sąjungos simbolius:

a)

vėliavą – dvylika apskritimu išdėstytų aukso spalvos žvaigždučių mėlyname fone;

| b) | himną – Liudviko van Bethoveno Devintosios simfonijos ištrauką „Odė džiaugsmui“; |
| --- | --- |

b)

himną – Liudviko van Bethoveno Devintosios simfonijos ištrauką „Odė džiaugsmui“;

| c) | šūkį „Suvienyti įvairovėje“. |
| --- | --- |

c)

šūkį „Suvienyti įvairovėje“.

| 2. | Gegužės 9 dieną Regionų komitetas mini Europos dieną. |
| --- | --- |

2.

Gegužės 9 dieną Regionų komitetas mini Europos dieną.

| 3. | Vėliava iškeliama visuose Regionų komiteto pastatuose ir kai vyksta oficialūs renginiai. |
| --- | --- |

3.

Vėliava iškeliama visuose Regionų komiteto pastatuose ir kai vyksta oficialūs renginiai.

| 4. | Himnas atliekamas naujos kadencijos pirmojo posėdžio pradžioje ir per kitus iškilmingus posėdžius, pavyzdžiui, priimant valstybių ar Vyriausybių vadovus arba sveikinant naujus Komiteto narius į Europos Sąjungą įstojus naujai valstybei narei. |
| --- | --- |

4.

Himnas atliekamas naujos kadencijos pirmojo posėdžio pradžioje ir per kitus iškilmingus posėdžius, pavyzdžiui, priimant valstybių ar Vyriausybių vadovus arba sveikinant naujus Komiteto narius į Europos Sąjungą įstojus naujai valstybei narei.

3   SKYRIUS

BIURAS IR PIRMININKAS

29 straipsnis.   Biuro sudėtis

Biurą sudaro:

| a) | pirmininkas; |
| --- | --- |

a)

pirmininkas;

| b) | pirmasis pirmininko pavaduotojas; |
| --- | --- |

b)

pirmasis pirmininko pavaduotojas;

| c) | po vieną pirmininko pavaduotoją iš kiekvienos valstybės narės; |
| --- | --- |

c)

po vieną pirmininko pavaduotoją iš kiekvienos valstybės narės;

| d) | dvidešimt septyni kiti nariai; |
| --- | --- |

d)

dvidešimt septyni kiti nariai;

| e) | politinių frakcijų pirmininkai. |
| --- | --- |

e)

politinių frakcijų pirmininkai.

Biuro narių pasiskirstymas pagal nacionalines delegacijas (neskaitant pirmininko, pirmojo pirmininko pavaduotojo ir politinių frakcijų pirmininkų) turėtų būti toks:

| — | : | trys vietos | : | Vokietijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Lenkijai, Jungtinei Karalystei, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | dvi vietos | : | Belgijai, Bulgarijai, Čekijai, Danijai, Graikijai, Airijai, Lietuvai, Vengrijai, Nyderlandams, Austrijai, Portugalijai, Rumunijai, Slovakijai, Suomijai, Švedijai, |
| — | : | viena vieta | : | Estijai, Kiprui, Latvijai, Liuksemburgui, Maltai, Slovėnijai. |

—

:

trys vietos

:

Vokietijai, Ispanijai, Prancūzijai, Italijai, Lenkijai, Jungtinei Karalystei,

—

:

dvi vietos

:

Belgijai, Bulgarijai, Čekijai, Danijai, Graikijai, Airijai, Lietuvai, Vengrijai, Nyderlandams, Austrijai, Portugalijai, Rumunijai, Slovakijai, Suomijai, Švedijai,

—

:

viena vieta

:

Estijai, Kiprui, Latvijai, Liuksemburgui, Maltai, Slovėnijai.

30 straipsnis.   Biuro narių atstovai

| 1. | Kiekviena nacionalinė delegacija iš savo narių paskiria narį arba pakaitinį narį, kuris atstovauja jai priklausančiam biuro nariui, išskyrus pirmininką ir pirmąjį pirmininko pavaduotoją, ad personam. |
| --- | --- |

1.

Kiekviena nacionalinė delegacija iš savo narių paskiria narį arba pakaitinį narį, kuris atstovauja jai priklausančiam biuro nariui, išskyrus pirmininką ir pirmąjį pirmininko pavaduotoją, ad personam.

| 2. | Kiekviena politinė frakcija iš savo narių paskiria narį arba pakaitinį narį, kuris atstovauja jos pirmininkui ad personam. |
| --- | --- |

2.

Kiekviena politinė frakcija iš savo narių paskiria narį arba pakaitinį narį, kuris atstovauja jos pirmininkui ad personam.

| 3. | Atstovas ad personam turi teisę dalyvauti posėdžiuose, kalbėti ir balsuoti tik tuo atveju, kai atstovauja minėtajam biuro nariui. Apie balso teisės perdavimą Generaliniam sekretoriui turi būti pranešta raštu prieš konkretų posėdį. |
| --- | --- |

3.

Atstovas ad personam turi teisę dalyvauti posėdžiuose, kalbėti ir balsuoti tik tuo atveju, kai atstovauja minėtajam biuro nariui. Apie balso teisės perdavimą Generaliniam sekretoriui turi būti pranešta raštu prieš konkretų posėdį.

31 straipsnis.   Rinkimų tvarka

| 1. | Biurą dvejų su puse metų kadencijai renka plenarinė asamblėja. |
| --- | --- |

1.

Biurą dvejų su puse metų kadencijai renka plenarinė asamblėja.

| 2. | Rinkimai vyksta pirmininkaujant laikinai einančiam pirmininko pareigas 11 ir 12 straipsniuose nustatyta tvarka. Kandidatūros Generaliniam sekretoriui turi būti pateiktos raštu ne vėliau kaip likus valandai iki plenarinės sesijos pradžios. Rinkimai gali vykti tik tada, jei dalyvauja ne mažiau kaip du trečdaliai narių. |
| --- | --- |

2.

Rinkimai vyksta pirmininkaujant laikinai einančiam pirmininko pareigas 11 ir 12 straipsniuose nustatyta tvarka. Kandidatūros Generaliniam sekretoriui turi būti pateiktos raštu ne vėliau kaip likus valandai iki plenarinės sesijos pradžios. Rinkimai gali vykti tik tada, jei dalyvauja ne mažiau kaip du trečdaliai narių.

32 straipsnis.   Pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo rinkimai

| 1. | Prieš rinkimus kandidatai į pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo pareigas gali pasakyti trumpą kalbą plenarinei asamblėjai. Laikinai einantis pirmininko pareigas jiems visiems nustato vienodą kalbėjimo laiką. |
| --- | --- |

1.

Prieš rinkimus kandidatai į pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo pareigas gali pasakyti trumpą kalbą plenarinei asamblėjai. Laikinai einantis pirmininko pareigas jiems visiems nustato vienodą kalbėjimo laiką.

| 2. | Pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo rinkimai vyksta atskirai. Kandidatas laikomas išrinktu, jei už jį balsuoja daugiau kaip pusė visų balsavusiųjų. |
| --- | --- |

2.

Pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo rinkimai vyksta atskirai. Kandidatas laikomas išrinktu, jei už jį balsuoja daugiau kaip pusė visų balsavusiųjų.

| 3. | Balsai yra išreiškiami taip: už ir susilaikau. Tikrinant, ar surinkta dauguma, skaičiuojami tik balsai „už“. |
| --- | --- |

3.

Balsai yra išreiškiami taip: už ir susilaikau. Tikrinant, ar surinkta dauguma, skaičiuojami tik balsai „už“.

| 4. | Jei per pirmąjį rinkimų turą nė vienas kandidatas nesurenka daugumos, rengiamas antras rinkimų turas, kuriame išrinktu laikomas daugiausiai balsų gavęs kandidatas. Jei balsų surenkama po lygiai, traukiami burtai. |
| --- | --- |

4.

Jei per pirmąjį rinkimų turą nė vienas kandidatas nesurenka daugumos, rengiamas antras rinkimų turas, kuriame išrinktu laikomas daugiausiai balsų gavęs kandidatas. Jei balsų surenkama po lygiai, traukiami burtai.

33 straipsnis.   Biuro narių rinkimai

| 1. | Gali būti sudarytas bendras nacionalinių delegacijų, kurios teikia tik po vieną kandidatą į kiekvieną biure jiems skiriamą vietą, kandidatų sąrašas. Šį sąrašą galima priimti per vieną rinkimų turą, jei už jį balsuoja dauguma balsavusiųjų.
  Jei bendras sąrašas nepriimamas arba į nacionalinei delegacijai skirtas biuro narių vietas siūloma daugiau kandidatų nei yra vietų, rinkimai į kiekvieną vietą vyksta atskirai; šiuo atveju taikomos pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo rinkimų taisyklės, nustatytos 31 straipsnyje ir 32 straipsnio 2–4 dalyse. |
| --- | --- |

1.

Gali būti sudarytas bendras nacionalinių delegacijų, kurios teikia tik po vieną kandidatą į kiekvieną biure jiems skiriamą vietą, kandidatų sąrašas. Šį sąrašą galima priimti per vieną rinkimų turą, jei už jį balsuoja dauguma balsavusiųjų.

Jei bendras sąrašas nepriimamas arba į nacionalinei delegacijai skirtas biuro narių vietas siūloma daugiau kandidatų nei yra vietų, rinkimai į kiekvieną vietą vyksta atskirai; šiuo atveju taikomos pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo rinkimų taisyklės, nustatytos 31 straipsnyje ir 32 straipsnio 2–4 dalyse.

| 2. | Renkant į biuro narius politinių frakcijų pirmininkus, plenarinei asamblėjai priimti pateikiamas vardinis kandidatų sąrašas. |
| --- | --- |

2.

Renkant į biuro narius politinių frakcijų pirmininkus, plenarinei asamblėjai priimti pateikiamas vardinis kandidatų sąrašas.

34 straipsnis.   Atstovų rinkimai

Išrinkus kandidatą į biuro narius, automatiškai išrenkamas ir jo atstovas ad personam.

35 straipsnis.   Rinkimai į laisvą biuro nario vietą

Narystę Komitete nutraukęs arba iš biuro atsistatydinęs biuro narys ar jo atstovas ad personam likusiam kadencijos laikotarpiui pakeičiamas pagal 29–34 straipsnius. Rinkimai į laisvą biuro nario vietą vyksta plenarinėje asamblėjoje pirmininkaujant pirmininkui arba jo atstovui pagal 38 straipsnio 3 pastraipos nuostatas.

36 straipsnis.   Biuro funkcijos

Biuro funkcijos:

| a) | kadencijos pradžioje parengti ir pristatyti plenarinei asamblėjai savo politinę programą ir prižiūrėti, kaip ji vykdoma. Kadencijos pabaigoje jis pateikia plenarinei asamblėjai politinės programos įgyvendinimo atskaitą; |
| --- | --- |

a)

kadencijos pradžioje parengti ir pristatyti plenarinei asamblėjai savo politinę programą ir prižiūrėti, kaip ji vykdoma. Kadencijos pabaigoje jis pateikia plenarinei asamblėjai politinės programos įgyvendinimo atskaitą;

| b) | organizuoti ir koordinuoti plenarinės asamblėjos ir komisijų darbą; |
| --- | --- |

b)

organizuoti ir koordinuoti plenarinės asamblėjos ir komisijų darbą;

| c) | komisijų siūlymu priimti jų metinę darbo programą; |
| --- | --- |

c)

komisijų siūlymu priimti jų metinę darbo programą;

| d) | tvarkyti bendruosius finansinius, organizacinius ar administracinius reikalus, susijusius su nariais ir pakaitiniais nariais; Komiteto ir jo Generalinio sekretoriato organizacinę struktūrą, įskaitant etatų planą ir Komiteto organus; |
| --- | --- |

d)

tvarkyti bendruosius finansinius, organizacinius ar administracinius reikalus, susijusius su nariais ir pakaitiniais nariais; Komiteto ir jo Generalinio sekretoriato organizacinę struktūrą, įskaitant etatų planą ir Komiteto organus;

| e) | biuras gali:






  — | iš biuro narių ar kitų Komiteto narių sudaryti darbo grupes, kurios jį konsultuotų konkrečiais klausimais; tokios darbo grupės gali turėti ne daugiau kaip aštuonis narius, |
| --- | --- | --- |

e)

biuras gali:

—

iš biuro narių ar kitų Komiteto narių sudaryti darbo grupes, kurios jį konsultuotų konkrečiais klausimais; tokios darbo grupės gali turėti ne daugiau kaip aštuonis narius,

| — | kviesti į biuro posėdžius kitus Komiteto narius, atsižvelgdamas į jų kompetenciją ar pareigas, arba Komitetui nepriklausančius asmenis; |
| --- | --- |

—

kviesti į biuro posėdžius kitus Komiteto narius, atsižvelgdamas į jų kompetenciją ar pareigas, arba Komitetui nepriklausančius asmenis;

| f) | priimti į darbą Generalinį sekretorių ir kitus pareigūnus bei tarnautojus, nurodytus 69 straipsnyje; |
| --- | --- |

f)

priimti į darbą Generalinį sekretorių ir kitus pareigūnus bei tarnautojus, nurodytus 69 straipsnyje;

| g) | teikti plenarinei asamblėjai Komiteto pajamų ir išlaidų sąmatos projektą pagal 72 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

teikti plenarinei asamblėjai Komiteto pajamų ir išlaidų sąmatos projektą pagal 72 straipsnį;

| h) | duoti leidimą rengti posėdžius ne įprastinėje darbo vietoje; |
| --- | --- |

h)

duoti leidimą rengti posėdžius ne įprastinėje darbo vietoje;

| i) | priimti nuostatas dėl darbo grupių, jungtinių komitetų, sudarytų su šalimis kandidatėmis, ir kitų politinių organizacijų, kurių veikloje dalyvauja Komiteto nariai, sudėties ir funkcionavimo. |
| --- | --- |

i)

priimti nuostatas dėl darbo grupių, jungtinių komitetų, sudarytų su šalimis kandidatėmis, ir kitų politinių organizacijų, kurių veikloje dalyvauja Komiteto nariai, sudėties ir funkcionavimo.

| j) | remiantis Komiteto pirmininko arba kompetentingos komisijos, veikiančios pagal 53 ir 54 straipsnius, pasiūlymu, priimti sprendimą pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, kai šio sprendimo per nustatytą laikotarpį negali priimti plenarinė asamblėja, jei atsižvelgiant į 37 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį nustatyta, kad kvorumas yra ir „už“ balsuoja dauguma balsavusiųjų. Priėmus tokį sprendimą, Komiteto pirmininkas Komiteto vardu pateikia ieškinį ir kitoje sesijoje prašo plenarinės asamblėjos priimti sprendimą dėl šio ieškinio palaikymo. Jei pagal 21 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį nustatoma, kad kvorumas yra, ir plenarinė asamblėja 13 straipsnio g punkte nustatyta dauguma priima sprendimą nepateikti ieškinio, Komiteto pirmininkas ieškinį atsiima. |
| --- | --- |

j)

remiantis Komiteto pirmininko arba kompetentingos komisijos, veikiančios pagal 53 ir 54 straipsnius, pasiūlymu, priimti sprendimą pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, kai šio sprendimo per nustatytą laikotarpį negali priimti plenarinė asamblėja, jei atsižvelgiant į 37 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį nustatyta, kad kvorumas yra ir „už“ balsuoja dauguma balsavusiųjų. Priėmus tokį sprendimą, Komiteto pirmininkas Komiteto vardu pateikia ieškinį ir kitoje sesijoje prašo plenarinės asamblėjos priimti sprendimą dėl šio ieškinio palaikymo. Jei pagal 21 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį nustatoma, kad kvorumas yra, ir plenarinė asamblėja 13 straipsnio g punkte nustatyta dauguma priima sprendimą nepateikti ieškinio, Komiteto pirmininkas ieškinį atsiima.

37 straipsnis.   Biuro sušaukimas, kvorumas ir sprendimų priėmimas

| 1. | Biurą sušaukia pirmininkas ir, suderinęs su pirmuoju pirmininko pavaduotoju, nustato posėdžio datą ir darbotvarkę. Biuro posėdžiai šaukiami ne rečiau kaip kartą per ketvirtį arba, ne mažiau kaip ketvirtadaliui narių pateikus raštišką prašymą, per keturiolika dienų nuo prašymo pateikimo dienos. |
| --- | --- |

1.

Biurą sušaukia pirmininkas ir, suderinęs su pirmuoju pirmininko pavaduotoju, nustato posėdžio datą ir darbotvarkę. Biuro posėdžiai šaukiami ne rečiau kaip kartą per ketvirtį arba, ne mažiau kaip ketvirtadaliui narių pateikus raštišką prašymą, per keturiolika dienų nuo prašymo pateikimo dienos.

| 2. | Biuro kvorumas yra, kai dalyvauja ne mažiau kaip pusė jo narių. Kvorumas tikrinamas nario prašymu, jei ne mažiau kaip šeši nariai balsuoja už prašymą patikrinti kvorumą. Jei kvorumo patikrinti neprašoma, visi balsavimo rezultatai galioja nepaisant dalyvaujančiųjų skaičiaus. Nustačius, kad kvorumo nėra, biuras gali tęsti svarstymą, tačiau balsavimas perkeliamas į kitą posėdį. |
| --- | --- |

2.

Biuro kvorumas yra, kai dalyvauja ne mažiau kaip pusė jo narių. Kvorumas tikrinamas nario prašymu, jei ne mažiau kaip šeši nariai balsuoja už prašymą patikrinti kvorumą. Jei kvorumo patikrinti neprašoma, visi balsavimo rezultatai galioja nepaisant dalyvaujančiųjų skaičiaus. Nustačius, kad kvorumo nėra, biuras gali tęsti svarstymą, tačiau balsavimas perkeliamas į kitą posėdį.

| 3. | Sprendimai priimami balsavusiųjų balsų dauguma, išskyrus tuos atvejus, kai Darbo tvarkos taisyklėse nustatyta kitaip. Taikomos 22 straipsnio 2 ir 5 dalių nuostatos. |
| --- | --- |

3.

Sprendimai priimami balsavusiųjų balsų dauguma, išskyrus tuos atvejus, kai Darbo tvarkos taisyklėse nustatyta kitaip. Taikomos 22 straipsnio 2 ir 5 dalių nuostatos.

| 4. | Rengdamas biuro sprendimus, pirmininkas paveda Generaliniam sekretoriui parengti dokumentus svarstyti ir rekomenduojamus priimti sprendimus kiekvienu nagrinėjamu klausimu; visi tie dokumentai ir rekomendacijos pridedami prie darbotvarkės projekto. |
| --- | --- |

4.

Rengdamas biuro sprendimus, pirmininkas paveda Generaliniam sekretoriui parengti dokumentus svarstyti ir rekomenduojamus priimti sprendimus kiekvienu nagrinėjamu klausimu; visi tie dokumentai ir rekomendacijos pridedami prie darbotvarkės projekto.

| 5. | Nariams šie dokumentai turi būti perduoti elektroniniu paštu ne vėliau kaip likus dešimt dienų iki posėdžio pradžios. Atsižvelgiant į pakeitimų teikimo nuostatas, biuro dokumentų pakeitimus Generalinis sekretorius turi gauti ne vėliau kaip likus trims dienoms iki biuro posėdžio ir, kai tik jie išverčiami, turi būti sudaryta galimybė su jais susipažinti elektroninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

5.

Nariams šie dokumentai turi būti perduoti elektroniniu paštu ne vėliau kaip likus dešimt dienų iki posėdžio pradžios. Atsižvelgiant į pakeitimų teikimo nuostatas, biuro dokumentų pakeitimus Generalinis sekretorius turi gauti ne vėliau kaip likus trims dienoms iki biuro posėdžio ir, kai tik jie išverčiami, turi būti sudaryta galimybė su jais susipažinti elektroninėmis priemonėmis.

| 6. | Išskirtinėmis aplinkybėmis pirmininkas gali pasinaudoti rašytine procedūra sprendimui, nesusijusiam su asmenimis, priimti. Pirmininkas pasiūlymą dėl sprendimo perduoda nariams ir prašo jų per penkias darbo dienas jam pranešti savo prieštaravimus. Jei prieštaravimų nėra, sprendimas priimamas. |
| --- | --- |

6.

Išskirtinėmis aplinkybėmis pirmininkas gali pasinaudoti rašytine procedūra sprendimui, nesusijusiam su asmenimis, priimti. Pirmininkas pasiūlymą dėl sprendimo perduoda nariams ir prašo jų per penkias darbo dienas jam pranešti savo prieštaravimus. Jei prieštaravimų nėra, sprendimas priimamas.

38 straipsnis.   Pirmininkas

| 1. | Pirmininkas vadovauja Komiteto darbui. |
| --- | --- |

1.

Pirmininkas vadovauja Komiteto darbui.

| 2. | Pirmininkas atstovauja Komitetui. Jis turi teisę perduoti savo įgaliojimus. |
| --- | --- |

2.

Pirmininkas atstovauja Komitetui. Jis turi teisę perduoti savo įgaliojimus.

| 3. | Jeigu pirmininko nėra arba jis negali dalyvauti, jam atstovauja pirmasis pirmininko pavaduotojas; jeigu nėra pirmojo pirmininko pavaduotojo arba jis negali dalyvauti, pirmininkui atstovauja vienas iš kitų pirmininko pavaduotojų. |
| --- | --- |

3.

Jeigu pirmininko nėra arba jis negali dalyvauti, jam atstovauja pirmasis pirmininko pavaduotojas; jeigu nėra pirmojo pirmininko pavaduotojo arba jis negali dalyvauti, pirmininkui atstovauja vienas iš kitų pirmininko pavaduotojų.

Nuomonės, pranešimai ir rezoliucijos. Biuro vidinės procedūros

39 straipsnis.   Nuomonės. Teisinis pagrindas

Komitetas savo nuomones priima pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 307 straipsnį:

| a) | Europos Parlamento, Tarybos arba Komisijos prašymu suteikti konsultaciją sutartyse numatytais atvejais ir visais kitais atvejais, ypač susijusiais su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, arba kai viena iš šių institucijų mano, kad tai reikalinga; |
| --- | --- |

a)

Europos Parlamento, Tarybos arba Komisijos prašymu suteikti konsultaciją sutartyse numatytais atvejais ir visais kitais atvejais, ypač susijusiais su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, arba kai viena iš šių institucijų mano, kad tai reikalinga;

| b) | savo iniciatyva, kai, Komiteto manymu, tai reikalinga; |
| --- | --- |

b)

savo iniciatyva, kai, Komiteto manymu, tai reikalinga;

| c) | kai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnį konsultuojamasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Komitetas mano, kad klausimas yra aktualus regionams. |
| --- | --- |

c)

kai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnį konsultuojamasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Komitetas mano, kad klausimas yra aktualus regionams.

40 straipsnis.   Nuomonės ir pranešimai. Kompetentingos komisijos paskyrimas

| 1. | Gavęs Tarybos, Komisijos ar Europos Parlamento prašymą parengti nuomonę dėl dokumento, pirmininkas jį priskiria kompetentingai komisijai ir artimiausiame posėdyje praneša apie tai biurui. |
| --- | --- |

1.

Gavęs Tarybos, Komisijos ar Europos Parlamento prašymą parengti nuomonę dėl dokumento, pirmininkas jį priskiria kompetentingai komisijai ir artimiausiame posėdyje praneša apie tai biurui.

| 2. | Jei nuomonės ar pranešimo tema apima daugiau negu vienos komisijos kompetenciją, pirmininkas paskiria už dokumentą atsakingą komisiją ir, prireikus, gali siūlyti biurui sudaryti darbo grupę iš suinteresuotų komisijų atstovų. |
| --- | --- |

2.

Jei nuomonės ar pranešimo tema apima daugiau negu vienos komisijos kompetenciją, pirmininkas paskiria už dokumentą atsakingą komisiją ir, prireikus, gali siūlyti biurui sudaryti darbo grupę iš suinteresuotų komisijų atstovų.

| 3. | Komisija, kuri nesutinka su pirmininko pagal 1 ir 2 dalis priimtu sprendimu, gali per savo pirmininką prašyti biuro priimti sprendimą. |
| --- | --- |

3.

Komisija, kuri nesutinka su pirmininko pagal 1 ir 2 dalis priimtu sprendimu, gali per savo pirmininką prašyti biuro priimti sprendimą.

41 straipsnis.   Pagrindinio pranešėjo skyrimas

| 1. | Jei kompetentinga komisija negali parengti nuomonės ar pranešimo projekto iki Tarybos, Komisijos ar Europos Parlamentos nustatyto termino, biuras gali pasiūlyti plenarinei asamblėjai paskirti pagrindinį pranešėją, įpareigotą pateikti savo nuomonės ar pranešimo projektą tiesiogiai plenarinei asamblėjai. |
| --- | --- |

1.

Jei kompetentinga komisija negali parengti nuomonės ar pranešimo projekto iki Tarybos, Komisijos ar Europos Parlamentos nustatyto termino, biuras gali pasiūlyti plenarinei asamblėjai paskirti pagrindinį pranešėją, įpareigotą pateikti savo nuomonės ar pranešimo projektą tiesiogiai plenarinei asamblėjai.

| 2. | Jei Taryba, Komisija ar Europos Parlamentas nustatė tokį terminą, kad plenarinei asamblėjai nelieka laiko paskirti pagrindinį pranešėją, jį paskirti gali pirmininkas; plenarinei asamblėjai apie tai pranešama artimiausiame posėdyje. |
| --- | --- |

2.

Jei Taryba, Komisija ar Europos Parlamentas nustatė tokį terminą, kad plenarinei asamblėjai nelieka laiko paskirti pagrindinį pranešėją, jį paskirti gali pirmininkas; plenarinei asamblėjai apie tai pranešama artimiausiame posėdyje.

| 3. | Ir vienu, ir kitu atveju kompetentinga komisija, jei įmanoma, sušaukia posėdį ir surengia bendro pobūdžio svarstymą dėl nuomonės arba pranešimo. |
| --- | --- |

3.

Ir vienu, ir kitu atveju kompetentinga komisija, jei įmanoma, sušaukia posėdį ir surengia bendro pobūdžio svarstymą dėl nuomonės arba pranešimo.

42 straipsnis.   Nuomonės ir pranešimai savo iniciatyva

| 1. | Prašymą parengti nuomonę arba pranešimą savo iniciatyva biurui gali pateikti trys biuro nariai, komisija per savo pirmininką arba trisdešimt du Komiteto nariai. Prašymai su paaiškinimais turi būti biurui pateikti kartu su kitais 37 straipsnio 4 dalyje numatytais svarstytinais dokumentais, jei įmanoma, prieš priimant metinę veiklos programą. |
| --- | --- |

1.

Prašymą parengti nuomonę arba pranešimą savo iniciatyva biurui gali pateikti trys biuro nariai, komisija per savo pirmininką arba trisdešimt du Komiteto nariai. Prašymai su paaiškinimais turi būti biurui pateikti kartu su kitais 37 straipsnio 4 dalyje numatytais svarstytinais dokumentais, jei įmanoma, prieš priimant metinę veiklos programą.

| 2. | Sprendimą dėl prašymo parengti nuomonę ar pranešimą savo iniciatyva biuras priima trijų ketvirtadalių balsų dauguma. Parengti nuomonę ar pranešimą pagal 40 straipsnį pavedama komisijai, kurios kompetencijai yra priskirtas nagrinėjamas klausimas. Pirmininkas informuoja plenarinę asamblėją apie visus biuro sprendimus rengti nuomones ar pranešimus savo iniciatyva ir apie tai, kam pavesta juos parengti. |
| --- | --- |

2.

Sprendimą dėl prašymo parengti nuomonę ar pranešimą savo iniciatyva biuras priima trijų ketvirtadalių balsų dauguma. Parengti nuomonę ar pranešimą pagal 40 straipsnį pavedama komisijai, kurios kompetencijai yra priskirtas nagrinėjamas klausimas. Pirmininkas informuoja plenarinę asamblėją apie visus biuro sprendimus rengti nuomones ar pranešimus savo iniciatyva ir apie tai, kam pavesta juos parengti.

| 3. | Šis straipsnis taikomas ir 39 straipsnio c punkte nurodytoms nuomonėms. |
| --- | --- |

3.

Šis straipsnis taikomas ir 39 straipsnio c punkte nurodytoms nuomonėms.

43 straipsnis.   Rezoliucijų teikimas

| 1. | Į darbotvarkę įtraukiamos tik tos rezoliucijos, kuriose aptariami su Europos Sąjungos veiklos sritimis susiję aktualūs klausimai, keliantys didelį regionų ir vietos valdžios institucijų susirūpinimą. |
| --- | --- |

1.

Į darbotvarkę įtraukiamos tik tos rezoliucijos, kuriose aptariami su Europos Sąjungos veiklos sritimis susiję aktualūs klausimai, keliantys didelį regionų ir vietos valdžios institucijų susirūpinimą.

| 2. | Pasiūlymą dėl rezoliucijos arba prašymą parengti rezoliuciją Komitetui gali pateikti ne mažiau kaip trisdešimt du nariai arba politinė frakcija. Visi pasiūlymai ir prašymai biurui turi būti pateikti raštu; turi būti nurodytos juos remiančių narių pavardės arba politinės frakcijos pavadinimas. Generalinį sekretorių jie turi pasiekti ne vėliau kaip likus trims darbo dienoms iki biuro posėdžio pradžios. |
| --- | --- |

2.

Pasiūlymą dėl rezoliucijos arba prašymą parengti rezoliuciją Komitetui gali pateikti ne mažiau kaip trisdešimt du nariai arba politinė frakcija. Visi pasiūlymai ir prašymai biurui turi būti pateikti raštu; turi būti nurodytos juos remiančių narių pavardės arba politinės frakcijos pavadinimas. Generalinį sekretorių jie turi pasiekti ne vėliau kaip likus trims darbo dienoms iki biuro posėdžio pradžios.

| 3. | Biuras, nusprendęs, kad Komitetas turi parengti rezoliucijos projektą arba patenkinti prašymą parengti rezoliuciją, gali:






  a) | įrašyti rezoliucijos projektą į preliminarų plenarinės sesijos darbotvarkės projektą pagal 15 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- | --- |

3.

Biuras, nusprendęs, kad Komitetas turi parengti rezoliucijos projektą arba patenkinti prašymą parengti rezoliuciją, gali:

a)

įrašyti rezoliucijos projektą į preliminarų plenarinės sesijos darbotvarkės projektą pagal 15 straipsnio 1 dalį;

| b) | paskirti kompetentingą komisiją ir nustatyti jai terminą rezoliucijai parengti; kompetentinga komisija parengia rezoliucijos projektą laikydamasi nuomonės ir pranešimo projekto rengimo procedūros. Šiuo atveju netaikomos 51 straipsnio nuostatos; |
| --- | --- |

b)

paskirti kompetentingą komisiją ir nustatyti jai terminą rezoliucijai parengti; kompetentinga komisija parengia rezoliucijos projektą laikydamasi nuomonės ir pranešimo projekto rengimo procedūros. Šiuo atveju netaikomos 51 straipsnio nuostatos;

| c) | pagal 15 straipsnio 6 dalies antrojo sakinio nuostatas įrašyti rezoliucijos projektą į artimiausios plenarinės sesijos darbotvarkę. Projekto tekstas yra svarstomas antrąją posėdžio dieną. |
| --- | --- |

c)

pagal 15 straipsnio 6 dalies antrojo sakinio nuostatas įrašyti rezoliucijos projektą į artimiausios plenarinės sesijos darbotvarkę. Projekto tekstas yra svarstomas antrąją posėdžio dieną.

| 4. | Rezoliucijos, kuria reaguojama į nenumatytą įvykį, įvykusį po 43 straipsnio 2 dalyje nurodyto termino (skubios rezoliucijos), ir kuri atitinka 43 straipsnio 1 dalies nuostatas, projektas gali būti pateiktas biuro posėdžio pradžioje. Biurui nusprendus, kad pasiūlymas yra susijęs su svarbiausiais Komiteto uždaviniais, jis šį klausimą sprendžia pagal 43 straipsnio 3 dalies c punktą. Plenarinėje asamblėjoje kiekvienas narys gali pateikti skubių rezoliucijų pakeitimų. |
| --- | --- |

4.

Rezoliucijos, kuria reaguojama į nenumatytą įvykį, įvykusį po 43 straipsnio 2 dalyje nurodyto termino (skubios rezoliucijos), ir kuri atitinka 43 straipsnio 1 dalies nuostatas, projektas gali būti pateiktas biuro posėdžio pradžioje. Biurui nusprendus, kad pasiūlymas yra susijęs su svarbiausiais Komiteto uždaviniais, jis šį klausimą sprendžia pagal 43 straipsnio 3 dalies c punktą. Plenarinėje asamblėjoje kiekvienas narys gali pateikti skubių rezoliucijų pakeitimų.

44 straipsnis.   Nuomonių, pranešimų ir rezoliucijų sklaida

Biuras įpareigotas viešinti Komiteto priimtas nuomones, pranešimus ir rezoliucijas.

4   SKYRIUS

KOMISIJOS

45 straipsnis.   Sudėtis ir įgaliojimai

| 1. | Kiekvienos penkerių metų kadencijos pradžioje plenarinė asamblėja sudaro komisijas, atsakingas už darbo parengimą. Ji, biuro siūlymu, priima sprendimą dėl komisijų sudėties ir įgaliojimų. |
| --- | --- |

1.

Kiekvienos penkerių metų kadencijos pradžioje plenarinė asamblėja sudaro komisijas, atsakingas už darbo parengimą. Ji, biuro siūlymu, priima sprendimą dėl komisijų sudėties ir įgaliojimų.

| 2. | Komisijų sudėtis turi atspindėti Komitete atstovaujamas valstybes nares. |
| --- | --- |

2.

Komisijų sudėtis turi atspindėti Komitete atstovaujamas valstybes nares.

| 3. | Kiekvienas Komiteto narys turi priklausyti bent vienai, bet ne daugiau kaip dviem komisijoms. Biuras gali daryti išimčių nacionalinių delegacijų, turinčių mažiau narių nei yra komisijų, nariams. |
| --- | --- |

3.

Kiekvienas Komiteto narys turi priklausyti bent vienai, bet ne daugiau kaip dviem komisijoms. Biuras gali daryti išimčių nacionalinių delegacijų, turinčių mažiau narių nei yra komisijų, nariams.

46 straipsnis.   Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai

| 1. | Per pirmąjį posėdį kiekviena komisija iš savo narių išsirenka pirmininką, pirmąjį pirmininko pavaduotoją ir, jeigu reikia, ne daugiau kaip du pirmininko pavaduotojus. |
| --- | --- |

1.

Per pirmąjį posėdį kiekviena komisija iš savo narių išsirenka pirmininką, pirmąjį pirmininko pavaduotoją ir, jeigu reikia, ne daugiau kaip du pirmininko pavaduotojus.

| 2. | Jei kandidatų skaičius atitinka laisvų vietų skaičių, kandidatą arba kandidatus galima išrinkti vieningu pritarimu, be balsavimo. Kitu atveju arba šeštadalio komisijos narių prašymu dėl kandidatų balsuojama pagal 32 straipsnio 2–4 dalių nuostatas, reglamentuojančias Komiteto pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo rinkimų tvarką. |
| --- | --- |

2.

Jei kandidatų skaičius atitinka laisvų vietų skaičių, kandidatą arba kandidatus galima išrinkti vieningu pritarimu, be balsavimo. Kitu atveju arba šeštadalio komisijos narių prašymu dėl kandidatų balsuojama pagal 32 straipsnio 2–4 dalių nuostatas, reglamentuojančias Komiteto pirmininko ir pirmojo pirmininko pavaduotojo rinkimų tvarką.

| 3. | Asmeniui nutraukus narystę Komitete arba atsistatydinus iš savo komisijos pirmininko ar pirmininko pavaduotojo pareigų, naujas narys į laisvą vietą renkamas šiame straipsnyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Asmeniui nutraukus narystę Komitete arba atsistatydinus iš savo komisijos pirmininko ar pirmininko pavaduotojo pareigų, naujas narys į laisvą vietą renkamas šiame straipsnyje nustatyta tvarka.

47 straipsnis.   Komisijų funkcijos

| 1. | Komisijos, remdamosi įgaliojimais, kuriuos joms pagal 45 straipsnį suteikia plenarinė asamblėja, svarsto Sąjungos politiką. Pagrindinė komisijų užduotis – rengti nuomonių, pranešimų ir rezoliucijų projektus ir teikti plenarinei asamblėjai priimti. |
| --- | --- |

1.

Komisijos, remdamosi įgaliojimais, kuriuos joms pagal 45 straipsnį suteikia plenarinė asamblėja, svarsto Sąjungos politiką. Pagrindinė komisijų užduotis – rengti nuomonių, pranešimų ir rezoliucijų projektus ir teikti plenarinei asamblėjai priimti.

| 2. | Jos parengia savo metinę veiklos programą atsižvelgdamos į Komiteto politikos prioritetus ir pateikia biurui tvirtinti. |
| --- | --- |

2.

Jos parengia savo metinę veiklos programą atsižvelgdamos į Komiteto politikos prioritetus ir pateikia biurui tvirtinti.

48 straipsnis.   Komisijų sušaukimas ir darbotvarkė

| 1. | Komisijos posėdžio datą ir darbotvarkę nustato jos pirmininkas suderinęs su pirmuoju pirmininko pavaduotoju. |
| --- | --- |

1.

Komisijos posėdžio datą ir darbotvarkę nustato jos pirmininkas suderinęs su pirmuoju pirmininko pavaduotoju.

| 2. | Komisiją sušaukia jos pirmininkas. Kvietimą į eilinį posėdį kartu su darbotvarke nariai turi gauti ne vėliau kaip prieš keturias savaites iki nustatytos posėdžio dienos. |
| --- | --- |

2.

Komisiją sušaukia jos pirmininkas. Kvietimą į eilinį posėdį kartu su darbotvarke nariai turi gauti ne vėliau kaip prieš keturias savaites iki nustatytos posėdžio dienos.

| 3. | Ne mažiau kaip ketvirtadaliui narių pateikus raštišką prašymą, pirmininkas privalo sušaukti neeilinį komisijos posėdį, kuris turi įvykti ne vėliau kaip po keturių savaičių nuo prašymo pateikimo dienos. Neeilinio posėdžio darbotvarkę sudaro prašymą pateikę nariai. Ji nusiunčiama nariams kartu su pranešimu apie posėdį. |
| --- | --- |

3.

Ne mažiau kaip ketvirtadaliui narių pateikus raštišką prašymą, pirmininkas privalo sušaukti neeilinį komisijos posėdį, kuris turi įvykti ne vėliau kaip po keturių savaičių nuo prašymo pateikimo dienos. Neeilinio posėdžio darbotvarkę sudaro prašymą pateikę nariai. Ji nusiunčiama nariams kartu su pranešimu apie posėdį.

| 4. | Visus nuomonių projektus ir kitus svarstytinus dokumentus, kurie turi būti išversti ir pateikti susipažinti prieš posėdį, reikia nusiųsti į komisijos sekretoriatą ne vėliau kaip likus penkioms savaitėms iki nustatytos posėdžio dienos. Šie dokumentai nariams siunčiami elektroniniu paštu ne vėliau kaip likus dešimt darbo dienų iki posėdžio pradžios. Išskirtiniais atvejais pirmininkas gali minėtus terminus keisti. |
| --- | --- |

4.

Visus nuomonių projektus ir kitus svarstytinus dokumentus, kurie turi būti išversti ir pateikti susipažinti prieš posėdį, reikia nusiųsti į komisijos sekretoriatą ne vėliau kaip likus penkioms savaitėms iki nustatytos posėdžio dienos. Šie dokumentai nariams siunčiami elektroniniu paštu ne vėliau kaip likus dešimt darbo dienų iki posėdžio pradžios. Išskirtiniais atvejais pirmininkas gali minėtus terminus keisti.

49 straipsnis.   Viešumas

| 1. | Komisijų posėdžiai yra atviri ir vieši, išskyrus tuos atvejus, kai jos dėl viso posėdžio arba konkretaus darbotvarkės punkto priima kitokį sprendimą. |
| --- | --- |

1.

Komisijų posėdžiai yra atviri ir vieši, išskyrus tuos atvejus, kai jos dėl viso posėdžio arba konkretaus darbotvarkės punkto priima kitokį sprendimą.

| 2. | Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos atstovai ir kiti asmenys gali būti kviečiami dalyvauti komisijų posėdžiuose ir atsakyti į narių klausimus. |
| --- | --- |

2.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos atstovai ir kiti asmenys gali būti kviečiami dalyvauti komisijų posėdžiuose ir atsakyti į narių klausimus.

50 straipsnis.   Nuomonių ir pranešimų parengimo terminai

| 1. | Komisijos pateikia savo nuomonių arba pranešimų projektus laikydamosi institucijų tvarkaraštyje nustatytų terminų. Nuomonės arba pranešimo projektui išnagrinėti skiriami ne daugiau kaip du posėdžiai; pirmasis posėdis, kuriame organizuojamas dokumentų rengimo darbas, neįskaičiuojamas. |
| --- | --- |

1.

Komisijos pateikia savo nuomonių arba pranešimų projektus laikydamosi institucijų tvarkaraštyje nustatytų terminų. Nuomonės arba pranešimo projektui išnagrinėti skiriami ne daugiau kaip du posėdžiai; pirmasis posėdis, kuriame organizuojamas dokumentų rengimo darbas, neįskaičiuojamas.

| 2. | Išskirtiniais atvejais biuras gali leisti surengti papildomų posėdžių nuomonės arba pranešimo projektui svarstyti arba gali atidėti nustatytą jo pateikimo terminą. |
| --- | --- |

2.

Išskirtiniais atvejais biuras gali leisti surengti papildomų posėdžių nuomonės arba pranešimo projektui svarstyti arba gali atidėti nustatytą jo pateikimo terminą.

51 straipsnis.   Nuomonių ir pranešimų turinys

| 1. | Komiteto nuomonėje arba pranešime pateikiamas Komiteto požiūris ir rekomendacijos svarstomu klausimu, o prireikus kartu pateikiami konkretūs pasiūlymai, kaip reikėtų keisti svarstomą dokumentą. |
| --- | --- |

1.

Komiteto nuomonėje arba pranešime pateikiamas Komiteto požiūris ir rekomendacijos svarstomu klausimu, o prireikus kartu pateikiami konkretūs pasiūlymai, kaip reikėtų keisti svarstomą dokumentą.

| 2. | Komiteto nuomonėje pateikiama aiški nuoroda į subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymą. |
| --- | --- |

2.

Komiteto nuomonėje pateikiama aiški nuoroda į subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymą.

| 3. | Nuomonėje ir pranešime taip pat kiekvieną kartą esant galimybei vertinamas tikėtinas dokumento poveikis administravimui ir regionų ir vietos finansinėms lėšoms. |
| --- | --- |

3.

Nuomonėje ir pranešime taip pat kiekvieną kartą esant galimybei vertinamas tikėtinas dokumento poveikis administravimui ir regionų ir vietos finansinėms lėšoms.

| 4. | Prireikus parengiamas aiškinamasis raštas, už kurio parengimą atsako pranešėjas. Dėl aiškinamojo rašto nebalsuojama. Tačiau jis turi derėti su nuomonės, dėl kurios balsuojama, tekstu. |
| --- | --- |

4.

Prireikus parengiamas aiškinamasis raštas, už kurio parengimą atsako pranešėjas. Dėl aiškinamojo rašto nebalsuojama. Tačiau jis turi derėti su nuomonės, dėl kurios balsuojama, tekstu.

52 straipsnis.   Tolesni veiksmai Komitetui priėmus nuomonę

| 1. | Priėmus nuomonę, komisijos, kuriai buvo pavesta parengti tos nuomonės projektą, pirmininkas ir pranešėjas, Generalinio sekretoriato padedami, stebi tolesnę Komiteto patariamosios procedūros eigą. |
| --- | --- |

1.

Priėmus nuomonę, komisijos, kuriai buvo pavesta parengti tos nuomonės projektą, pirmininkas ir pranešėjas, Generalinio sekretoriato padedami, stebi tolesnę Komiteto patariamosios procedūros eigą.

| 2. | Ši komisija, siekdama atsižvelgti į tolesnę Komiteto patariamosios procedūros eigą, prireikus savo nuožiūra gali prašyti biuro leisti jai tuo pačiu klausimu parengti pataisytą nuomonės projektą, kurį, jei tai įmanoma, rengtų tas pats pranešėjas. |
| --- | --- |

2.

Ši komisija, siekdama atsižvelgti į tolesnę Komiteto patariamosios procedūros eigą, prireikus savo nuožiūra gali prašyti biuro leisti jai tuo pačiu klausimu parengti pataisytą nuomonės projektą, kurį, jei tai įmanoma, rengtų tas pats pranešėjas.

| 3. | Komisija, jei įmanoma, susirenka į posėdį, apsvarsto ir priima pataisytą nuomonės projektą ir pateikia jį artimiausiai plenarinei sesijai. |
| --- | --- |

3.

Komisija, jei įmanoma, susirenka į posėdį, apsvarsto ir priima pataisytą nuomonės projektą ir pateikia jį artimiausiai plenarinei sesijai.

| 4. | Jei Komiteto patariamoji procedūra yra taip pažengusi į priekį, kad komisijai nebelieka laiko pareikšti savo nuomonę, komisijos pirmininkas apie tai praneša tiesiogiai Komiteto pirmininkui, kad būtų galima taikyti 41 straipsnyje numatytą pagrindinio pranešėjo skyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

4.

Jei Komiteto patariamoji procedūra yra taip pažengusi į priekį, kad komisijai nebelieka laiko pareikšti savo nuomonę, komisijos pirmininkas apie tai praneša tiesiogiai Komiteto pirmininkui, kad būtų galima taikyti 41 straipsnyje numatytą pagrindinio pranešėjo skyrimo procedūrą.

53 straipsnis.   Ieškinys dėl subsidiarumo principo pažeidimo

| 1. | Komiteto pirmininkas arba komisija, kuriai buvo pavesta parengti nuomonės projektą, gali pasiūlyti pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui dėl subsidiarumo principo pažeidimo, susijusio su teisės aktu, dėl kurio priėmimo reikia konsultuotis su Komitetu pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo. |
| --- | --- |

1.

Komiteto pirmininkas arba komisija, kuriai buvo pavesta parengti nuomonės projektą, gali pasiūlyti pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui dėl subsidiarumo principo pažeidimo, susijusio su teisės aktu, dėl kurio priėmimo reikia konsultuotis su Komitetu pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo.

| 2. | Komisijos sprendimas laikomas priimtu, jei už jį balsavo dauguma balsavusiųjų, prieš tai pagal 59 straipsnio 1 dalį patikrinus, ar yra kvorumas. Komisijos pasiūlymas pagal 13 straipsnio g punktą teikiamas plenarinei asamblėjai arba 36 straipsnio j punkte numatytais atvejais – biurui sprendimui priimti. Komisija savo pasiūlymą argumentuoja pateikdama išsamų pareiškimą, kuriame prireikus nurodoma, kad pagal 36 straipsnio j punktą priimtą sprendimą būtina įgyvendinti skubos tvarka. |
| --- | --- |

2.

Komisijos sprendimas laikomas priimtu, jei už jį balsavo dauguma balsavusiųjų, prieš tai pagal 59 straipsnio 1 dalį patikrinus, ar yra kvorumas. Komisijos pasiūlymas pagal 13 straipsnio g punktą teikiamas plenarinei asamblėjai arba 36 straipsnio j punkte numatytais atvejais – biurui sprendimui priimti. Komisija savo pasiūlymą argumentuoja pateikdama išsamų pareiškimą, kuriame prireikus nurodoma, kad pagal 36 straipsnio j punktą priimtą sprendimą būtina įgyvendinti skubos tvarka.

54 straipsnis.   Neįvykdytas privalomas reikalavimas konsultuotis su Komitetu

| 1. | Jei su Komitetu nebuvo konsultuojamasi Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytais atvejais, Komiteto pirmininkas arba komisija pagal 13 straipsnio g punktą gali pasiūlyti plenarinei asamblėjai arba 36 straipsnio j punkte numatytais atvejais – biurui pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. |
| --- | --- |

1.

Jei su Komitetu nebuvo konsultuojamasi Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytais atvejais, Komiteto pirmininkas arba komisija pagal 13 straipsnio g punktą gali pasiūlyti plenarinei asamblėjai arba 36 straipsnio j punkte numatytais atvejais – biurui pateikti ieškinį Europos Sąjungos Teisingumo Teismui.

| 2. | Komisijos sprendimas laikomas priimtu, jei už jį balsavo dauguma balsavusiųjų, prieš tai pagal 59 straipsnio 1 dalį patikrinus, ar yra kvorumas. Komisija savo pasiūlymą argumentuoja pateikdama išsamų pareiškimą, kuriame prireikus nurodoma, kad pagal 36 straipsnio j punktą priimtą sprendimą būtina įgyvendinti skubos tvarka. |
| --- | --- |

2.

Komisijos sprendimas laikomas priimtu, jei už jį balsavo dauguma balsavusiųjų, prieš tai pagal 59 straipsnio 1 dalį patikrinus, ar yra kvorumas. Komisija savo pasiūlymą argumentuoja pateikdama išsamų pareiškimą, kuriame prireikus nurodoma, kad pagal 36 straipsnio j punktą priimtą sprendimą būtina įgyvendinti skubos tvarka.

55 straipsnis.   Ataskaita dėl nuomonės poveikio

Generalinis sekretoriatas ne rečiau kaip kartą per metus plenarinei asamblėjai pateikia ataskaitą dėl tolesnių veiksmų Komitetui priėmus nuomones, kuri, be kita ko, rengiama atsižvelgiant į Komitetui kiekvienos kompetentingos komisijos šiuo klausimu pateiktą ir iš atitinkamų institucijų surinktą informaciją.

56 straipsnis.   Pranešėjai

| 1. | Nuomonės ar pranešimo projektui parengti kiekviena komisija, jos pirmininko teikimu, paskiria vieną arba, tinkamai pagrįstais atvejais, du pranešėjus. |
| --- | --- |

1.

Nuomonės ar pranešimo projektui parengti kiekviena komisija, jos pirmininko teikimu, paskiria vieną arba, tinkamai pagrįstais atvejais, du pranešėjus.

| 2. | Skirdama pranešėjus, kiekviena komisija stengiasi tolygiai paskirstyti nuomonių ir pranešimų rengimo darbą. |
| --- | --- |

2.

Skirdama pranešėjus, kiekviena komisija stengiasi tolygiai paskirstyti nuomonių ir pranešimų rengimo darbą.

| 3. | Skubos atveju komisijos pirmininkas, skirdamas pranešėją, gali pasinaudoti rašytine procedūra. Pirmininkas prašo komisijos narių per tris darbo dienas jam raštu pranešti savo prieštaravimus dėl siūlomo pranešėjo paskyrimo. Jei yra prieštaraujančių, pirmininkas ir pirmasis pirmininko pavaduotojas priima sprendimą bendru sutarimu. |
| --- | --- |

3.

Skubos atveju komisijos pirmininkas, skirdamas pranešėją, gali pasinaudoti rašytine procedūra. Pirmininkas prašo komisijos narių per tris darbo dienas jam raštu pranešti savo prieštaravimus dėl siūlomo pranešėjo paskyrimo. Jei yra prieštaraujančių, pirmininkas ir pirmasis pirmininko pavaduotojas priima sprendimą bendru sutarimu.

| 4. | Jei pranešėju skiriamas pirmininkas arba vienas jo pavaduotojų, pirmininkavimas posėdžiui kol nagrinėjamas jų nuomonės ar pranešimo projektas perduodamas pirmininko pavaduotojui arba vyriausiam pagal amžių posėdyje dalyvaujančiam biuro nariui. |
| --- | --- |

4.

Jei pranešėju skiriamas pirmininkas arba vienas jo pavaduotojų, pirmininkavimas posėdžiui kol nagrinėjamas jų nuomonės ar pranešimo projektas perduodamas pirmininko pavaduotojui arba vyriausiam pagal amžių posėdyje dalyvaujančiam biuro nariui.

| 5. | Pranešėjui netekus Komiteto nario arba pakaitinio nario mandato, prireikus, šio straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka iš tai pačiai politinei frakcijai priklausančių komisijos narių skiriamas kitas pranešėjas. |
| --- | --- |

5.

Pranešėjui netekus Komiteto nario arba pakaitinio nario mandato, prireikus, šio straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka iš tai pačiai politinei frakcijai priklausančių komisijos narių skiriamas kitas pranešėjas.

57 straipsnis.   Darbo grupės

| 1. | Tinkamai pagrįstais atvejais komisijos, biurui pritarus, sudaro darbo grupes. Darbo grupėms taip pat gali priklausyti nariai iš kitos komisijos. |
| --- | --- |

1.

Tinkamai pagrįstais atvejais komisijos, biurui pritarus, sudaro darbo grupes. Darbo grupėms taip pat gali priklausyti nariai iš kitos komisijos.

| 2. | Posėdyje negalinčiam dalyvauti darbo grupės nariui gali atstovauti kitas tos pačios politinės frakcijos narys, įtrauktas į atitinkamos darbo grupės pavaduojančiųjų narių sąrašą. |
| --- | --- |

2.

Posėdyje negalinčiam dalyvauti darbo grupės nariui gali atstovauti kitas tos pačios politinės frakcijos narys, įtrauktas į atitinkamos darbo grupės pavaduojančiųjų narių sąrašą.

| 3. | Kiekviena darbo grupė gali iš savo narių išsirinkti pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. |
| --- | --- |

3.

Kiekviena darbo grupė gali iš savo narių išsirinkti pirmininką ir pirmininko pavaduotoją.

58 straipsnis.   Ekspertai

| 1. | Kiekvienam komisijų nariui gali talkinti vienas ekspertas. |
| --- | --- |

1.

Kiekvienam komisijų nariui gali talkinti vienas ekspertas.

| 2. | Komisija gali paskirti ekspertus tiek talkinti jai, tiek padėti jos sudarytoms darbo grupėms. Pirmininkui pakvietus, šie ekspertai gali dalyvauti komisijos arba vienos iš komisijos darbo grupių posėdžiuose. |
| --- | --- |

2.

Komisija gali paskirti ekspertus tiek talkinti jai, tiek padėti jos sudarytoms darbo grupėms. Pirmininkui pakvietus, šie ekspertai gali dalyvauti komisijos arba vienos iš komisijos darbo grupių posėdžiuose.

| 3. | Kelionės išlaidos atlyginamos ir dienpinigiai mokami tik pranešėjų ekspertams ir komisijų kviestiesiems ekspertams. |
| --- | --- |

3.

Kelionės išlaidos atlyginamos ir dienpinigiai mokami tik pranešėjų ekspertams ir komisijų kviestiesiems ekspertams.

59 straipsnis.   Kvorumas

| 1. | Komisijos kvorumas yra, kai dalyvauja daugiau kaip pusė jos narių. |
| --- | --- |

1.

Komisijos kvorumas yra, kai dalyvauja daugiau kaip pusė jos narių.

| 2. | Kvorumas tikrinamas nario prašymu, jei ne mažiau kaip dešimt narių balsuoja už prašymą patikrinti kvorumą. Jei kvorumo patikrinti neprašoma, visi balsavimo rezultatai galioja nepaisant dalyvaujančių narių skaičiaus. Nustačius, kad kvorumo nėra, komisija gali tęsti darbotvarkės klausimų, dėl kurių nereikia balsuoti, nagrinėjimą, tačiau kitų darbotvarkės klausimų svarstymas ir balsavimas perkeliami į kitą posėdį. |
| --- | --- |

2.

Kvorumas tikrinamas nario prašymu, jei ne mažiau kaip dešimt narių balsuoja už prašymą patikrinti kvorumą. Jei kvorumo patikrinti neprašoma, visi balsavimo rezultatai galioja nepaisant dalyvaujančių narių skaičiaus. Nustačius, kad kvorumo nėra, komisija gali tęsti darbotvarkės klausimų, dėl kurių nereikia balsuoti, nagrinėjimą, tačiau kitų darbotvarkės klausimų svarstymas ir balsavimas perkeliami į kitą posėdį.

60 straipsnis.   Balsavimas

| 1. | Sprendimai priimami balsavusiųjų balsų dauguma. Taip pat taikomos 22 straipsnio 2 dalies nuostatos. |
| --- | --- |

1.

Sprendimai priimami balsavusiųjų balsų dauguma. Taip pat taikomos 22 straipsnio 2 dalies nuostatos.

| 2. | Komisija, nutraukusi balsavimą dėl nuomonės, balsų dauguma gali nuspręsti dar kartą balsuoti dėl jau priimtų pakeitimų, kai priima sprendimą dėl viso nuomonės teksto. |
| --- | --- |

2.

Komisija, nutraukusi balsavimą dėl nuomonės, balsų dauguma gali nuspręsti dar kartą balsuoti dėl jau priimtų pakeitimų, kai priima sprendimą dėl viso nuomonės teksto.

61 straipsnis.   Pakeitimai

| 1. | Pakeitimai komisijos sekretoriatui turi būti pateikti ne vėliau kaip likus septynioms darbo dienoms iki posėdžio pradžios. Išskirtiniais atvejais šį terminą pirmininkas gali pakeisti.
  Pakeitimus komisijai gali teikti tik tos komisijos nariai arba, atsižvelgiant į 5 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, tinkamai įgalioti nariai bei pakaitiniai nariai ir įgaliojimų neturintis, tačiau konkretaus dokumento pranešėju paskirtas pakaitinis narys, pristatydamas savo parengtą pranešimą.
  Teisę teikti pakeitimus komisijos posėdžiui turi tik tos komisijos narys arba tinkamai įgaliotas kitas narys arba pakaitinis narys. Tinkamai pateikti pakeitimai, kuriuos narys ar pakaitinis narys pateikė prieš tai, kai neteko Komiteto nario ar pakaitinio nario mandato, suteikė įgaliojimus arba juos atsiėmė, lieka galioti.
  Pakeitimai išverčiami pirmumo tvarka ir perduodami pranešėjui, kad jis ne vėliau kaip likus dviem darbo dienoms iki posėdžio pradžios galėtų pateikti savo pakeitimus Generaliniam sekretoriatui. Pranešėjo pakeitimai turi būti aiškiai susiję su vienu ar keletu 1 pastraipoje nurodytų pakeitimų. Kai tik pranešėjo pakeitimai išverčiami, turi būti sudaryta galimybė su jais susipažinti elektroninėmis priemonėmis, o spausdinti pakeitimai turi būti išdalyti ne vėliau kaip pačioje posėdžio pradžioje.
  24 straipsnio 1–5 dalių nuostatos taikomos mutatis mutandis. |
| --- | --- |

1.

Pakeitimai komisijos sekretoriatui turi būti pateikti ne vėliau kaip likus septynioms darbo dienoms iki posėdžio pradžios. Išskirtiniais atvejais šį terminą pirmininkas gali pakeisti.

Pakeitimus komisijai gali teikti tik tos komisijos nariai arba, atsižvelgiant į 5 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, tinkamai įgalioti nariai bei pakaitiniai nariai ir įgaliojimų neturintis, tačiau konkretaus dokumento pranešėju paskirtas pakaitinis narys, pristatydamas savo parengtą pranešimą.

Teisę teikti pakeitimus komisijos posėdžiui turi tik tos komisijos narys arba tinkamai įgaliotas kitas narys arba pakaitinis narys. Tinkamai pateikti pakeitimai, kuriuos narys ar pakaitinis narys pateikė prieš tai, kai neteko Komiteto nario ar pakaitinio nario mandato, suteikė įgaliojimus arba juos atsiėmė, lieka galioti.

Pakeitimai išverčiami pirmumo tvarka ir perduodami pranešėjui, kad jis ne vėliau kaip likus dviem darbo dienoms iki posėdžio pradžios galėtų pateikti savo pakeitimus Generaliniam sekretoriatui. Pranešėjo pakeitimai turi būti aiškiai susiję su vienu ar keletu 1 pastraipoje nurodytų pakeitimų. Kai tik pranešėjo pakeitimai išverčiami, turi būti sudaryta galimybė su jais susipažinti elektroninėmis priemonėmis, o spausdinti pakeitimai turi būti išdalyti ne vėliau kaip pačioje posėdžio pradžioje.

24 straipsnio 1–5 dalių nuostatos taikomos mutatis mutandis.

| 2. | Pakeitimai teikiami balsuoti tokia tvarka, kokia svarstomo pranešimo ar nuomonės projekto tekste išdėstytos siūlomos keisti pastraipos. |
| --- | --- |

2.

Pakeitimai teikiami balsuoti tokia tvarka, kokia svarstomo pranešimo ar nuomonės projekto tekste išdėstytos siūlomos keisti pastraipos.

| 3. | Komisijai priėmus nuomonę ar pranešimą, komisijos pirmininkas perduoda šį dokumentą Komiteto pirmininkui. |
| --- | --- |

3.

Komisijai priėmus nuomonę ar pranešimą, komisijos pirmininkas perduoda šį dokumentą Komiteto pirmininkui.

62 straipsnis.   Atsisakymas parengti nuomonę ar pranešimą

Jeigu komisija, kuriai buvo pavesta įvertinti siūlomą teisės aktą, arba, kitu atveju, pavesta būti pagrindine jį svarstančia komisija, mano, kad siūlomas teisės aktas nesusijęs su regionų ar vietos interesais arba nėra politinio pobūdžio, ji gali nuspręsti nuomonės ar pranešimo nerengti.

63 straipsnis.   Rašytinė procedūra

| 1. | Išskirtiniais atvejais komisijos pirmininkas gali pasinaudoti rašytine procedūra sprendimui dėl komisijos veiklos priimti. |
| --- | --- |

1.

Išskirtiniais atvejais komisijos pirmininkas gali pasinaudoti rašytine procedūra sprendimui dėl komisijos veiklos priimti.

| 2. | Pirmininkas pasiūlymą dėl sprendimo pateikia nariams ir prašo jų per tris darbo dienas jam raštu pranešti savo prieštaravimus. |
| --- | --- |

2.

Pirmininkas pasiūlymą dėl sprendimo pateikia nariams ir prašo jų per tris darbo dienas jam raštu pranešti savo prieštaravimus.

| 3. | Jei prieštaravimų nėra, sprendimas priimamas. |
| --- | --- |

3.

Jei prieštaravimų nėra, sprendimas priimamas.

64 straipsnis.   Komiteto pozicija raštu

| 1. | Tais atvejais, kai pateikiamas prašymas parengti nuomonę, tačiau, atsižvelgiant į prioritetus ir (arba) į tai, kad Komitetas neseniai atitinkamu klausimu jau yra parengęs nuomonių, manoma, kad naujos nuomonės rengti nebūtina, kompetentinga komisija gali nuspręsti nuomonės nerengti. Šiuo atveju Komitetas savo atsakymą Europos Sąjungos institucijoms gali pateikti raštu, kurį pasirašo Komiteto pirmininkas. |
| --- | --- |

1.

Tais atvejais, kai pateikiamas prašymas parengti nuomonę, tačiau, atsižvelgiant į prioritetus ir (arba) į tai, kad Komitetas neseniai atitinkamu klausimu jau yra parengęs nuomonių, manoma, kad naujos nuomonės rengti nebūtina, kompetentinga komisija gali nuspręsti nuomonės nerengti. Šiuo atveju Komitetas savo atsakymą Europos Sąjungos institucijoms gali pateikti raštu, kurį pasirašo Komiteto pirmininkas.

| 2. | Raštą rengia kompetentingos komisijos pirmininkas pasikonsultavęs su ankstesnes nuomones tuo pačiu klausimu rengusiais pranešėjais. |
| --- | --- |

2.

Raštą rengia kompetentingos komisijos pirmininkas pasikonsultavęs su ankstesnes nuomones tuo pačiu klausimu rengusiais pranešėjais.

| 3. | Jei yra laiko, prieš pateikiant raštą pasirašyti Komiteto pirmininkui, jis apsvarstomas artimiausiame atitinkamos komisijos posėdyje. |
| --- | --- |

3.

Jei yra laiko, prieš pateikiant raštą pasirašyti Komiteto pirmininkui, jis apsvarstomas artimiausiame atitinkamos komisijos posėdyje.

65 straipsnis.   Komisijoms taikomos nuostatos

11 straipsnis, 12 straipsnio 2 dalis, 17 straipsnio 1–3 dalys ir 20 straipsnis taikomi mutatis mutandis.

5   SKYRIUS

KOMITETO ADMINISTRACIJA

66 straipsnis.   Generalinis sekretoriatas

| 1. | Komitetui padeda Generalinis sekretoriatas. |
| --- | --- |

1.

Komitetui padeda Generalinis sekretoriatas.

| 2. | Generaliniam sekretoriatui vadovauja Generalinis sekretorius. |
| --- | --- |

2.

Generaliniam sekretoriatui vadovauja Generalinis sekretorius.

| 3. | Biuras, remdamasis Generalinio sekretoriaus siūlymu, nustato tokią Generalinio sekretoriato organizacinę struktūrą, kuri užtikrintų veiksmingą Komiteto ir jo organų funkcionavimą ir padėtų nariams eiti savo pareigas. Kokias paslaugas Generalinis sekretoriatas turi teikti nariams, nacionalinėms delegacijoms, politinėms frakcijoms ir joms nepriklausantiems nariams, nustatoma darbo eigos metu. |
| --- | --- |

3.

Biuras, remdamasis Generalinio sekretoriaus siūlymu, nustato tokią Generalinio sekretoriato organizacinę struktūrą, kuri užtikrintų veiksmingą Komiteto ir jo organų funkcionavimą ir padėtų nariams eiti savo pareigas. Kokias paslaugas Generalinis sekretoriatas turi teikti nariams, nacionalinėms delegacijoms, politinėms frakcijoms ir joms nepriklausantiems nariams, nustatoma darbo eigos metu.

| 4. | Generalinis sekretoriatas rašo Komiteto organų posėdžių protokolus. |
| --- | --- |

4.

Generalinis sekretoriatas rašo Komiteto organų posėdžių protokolus.

67 straipsnis.   Generalinis sekretorius

| 1. | Generalinis sekretorius yra atsakingas už tai, kad biuro ar pirmininko priimti sprendimai būtų vykdomi pagal šias Darbo tvarkos taisykles ir taikomas teisės normas. Jis dalyvauja biuro posėdžiuose patariamojo balso teise ir rašo posėdžio protokolą. |
| --- | --- |

1.

Generalinis sekretorius yra atsakingas už tai, kad biuro ar pirmininko priimti sprendimai būtų vykdomi pagal šias Darbo tvarkos taisykles ir taikomas teisės normas. Jis dalyvauja biuro posėdžiuose patariamojo balso teise ir rašo posėdžio protokolą.

| 2. | Generalinis sekretorius eina savo pareigas vadovaujamas pirmininko, kuris atstovauja biurui. |
| --- | --- |

2.

Generalinis sekretorius eina savo pareigas vadovaujamas pirmininko, kuris atstovauja biurui.

68 straipsnis.   Generalinio sekretoriaus įdarbinimas

| 1. | Biuras, vadovaudamasis Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio ir kitų atitinkamų straipsnių nuostatomis, Generalinį sekretorių įdarbina dviejų trečdalių balsavusiųjų daugumos sprendimu; prieš tai pagal 37 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį patikrinamas kvorumas. |
| --- | --- |

1.

Biuras, vadovaudamasis Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio ir kitų atitinkamų straipsnių nuostatomis, Generalinį sekretorių įdarbina dviejų trečdalių balsavusiųjų daugumos sprendimu; prieš tai pagal 37 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį patikrinamas kvorumas.

| 2. | Generalinis sekretorius įdarbinamas penkeriems metams. Biuras nustato konkrečias Generalinio sekretoriaus darbo sutarties sąlygas.
  Generalinio sekretoriaus įgaliojimai gali būti pratęsti tik vieną kartą ir ne ilgiau kaip penkeriems metams. |
| --- | --- |

2.

Generalinis sekretorius įdarbinamas penkeriems metams. Biuras nustato konkrečias Generalinio sekretoriaus darbo sutarties sąlygas.

Generalinio sekretoriaus įgaliojimai gali būti pratęsti tik vieną kartą ir ne ilgiau kaip penkeriems metams.

| 3. | Įgaliojimus, kuriuos institucijai, turinčiai teisę sudaryti darbo sutartis, suteikia kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, įdarbinant Generalinį sekretorių įgyvendina biuras. |
| --- | --- |

3.

Įgaliojimus, kuriuos institucijai, turinčiai teisę sudaryti darbo sutartis, suteikia kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, įdarbinant Generalinį sekretorių įgyvendina biuras.

69 straipsnis.   Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos

| 1. | Įgaliojimai, kuriuos pareigūnus skiriančiai institucijai suteikia Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, įgyvendinami taip:






  — | AD kategorijos 5–12 lygio pareigūnus ir AST kategorijos pareigūnus skiria Generalinis sekretorius, |
| --- | --- | --- |

1.

Įgaliojimai, kuriuos pareigūnus skiriančiai institucijai suteikia Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, įgyvendinami taip:

—

AD kategorijos 5–12 lygio pareigūnus ir AST kategorijos pareigūnus skiria Generalinis sekretorius,

| — | kitus tarnautojus skiria biuras Generalinio sekretoriaus siūlymu. |
| --- | --- |

—

kitus tarnautojus skiria biuras Generalinio sekretoriaus siūlymu.

| 2. | Įgaliojimai, kuriuos institucijai, turinčiai teisę sudaryti darbo sutartis, suteikia kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, įgyvendinami taip:






  — | AD kategorijos 5–12 lygio laikinųjų darbuotojų ir AST kategorijos laikinųjų darbuotojų darbo sutartis sudaro Generalinis sekretorius, |
| --- | --- | --- |

2.

Įgaliojimai, kuriuos institucijai, turinčiai teisę sudaryti darbo sutartis, suteikia kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, įgyvendinami taip:

—

AD kategorijos 5–12 lygio laikinųjų darbuotojų ir AST kategorijos laikinųjų darbuotojų darbo sutartis sudaro Generalinis sekretorius,

| — | kitų laikinųjų darbuotojų darbo sutartis sudaro biuras Generalinio sekretoriaus siūlymu, |
| --- | --- |

—

kitų laikinųjų darbuotojų darbo sutartis sudaro biuras Generalinio sekretoriaus siūlymu,

| — | kitų laikinųjų pirmininko arba pirmojo pirmininko pavaduotojo kanceliarijos darbuotojų darbo sutartis sudaro:






  — | AD kategorijos 5–12 lygio ir AST kategorijos darbuotojų – Generalinis sekretorius pirmininko siūlymu, |
| --- | --- | --- |

—

kitų laikinųjų pirmininko arba pirmojo pirmininko pavaduotojo kanceliarijos darbuotojų darbo sutartis sudaro:

—

AD kategorijos 5–12 lygio ir AST kategorijos darbuotojų – Generalinis sekretorius pirmininko siūlymu,

| — | kitų AD kategorijos darbuotojų – biuras pirmininko siūlymu. |
| --- | --- |

—

kitų AD kategorijos darbuotojų – biuras pirmininko siūlymu.

Laikinieji darbuotojai pirmininko arba pirmojo pirmininko pavaduotojo kanceliarijoje įdarbinami iki pirmininko arba pirmojo jo pavaduotojo kadencijos pabaigos.

| — | sutartininkus, specialiuosius patarėjus ir vietinį personalą įdarbina Generalinis sekretorius remdamasis kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis. |
| --- | --- |

—

sutartininkus, specialiuosius patarėjus ir vietinį personalą įdarbina Generalinis sekretorius remdamasis kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis.

70 straipsnis.   Uždaras posėdis

Biuras sprendimus pagal 68 ir 69 straipsnius priima uždarame posėdyje.

71 straipsnis.   Finansų ir administracinių reikalų komisija

| 1. | Biuras, remdamasis 36 straipsnio nuostatomis, sudaro patariamąją finansų ir administracinių reikalų komisiją, kuriai pirmininkauja biuro narys. |
| --- | --- |

1.

Biuras, remdamasis 36 straipsnio nuostatomis, sudaro patariamąją finansų ir administracinių reikalų komisiją, kuriai pirmininkauja biuro narys.

| 2. | Finansų ir administracinių reikalų komisija atlieka šias funkcijas:






  a) | pagal 72 straipsnio nuostatas nagrinėja ir tvirtina Generalinio sekretoriaus pateiktą pajamų ir išlaidų sąmatos projektą; |
| --- | --- | --- |

2.

Finansų ir administracinių reikalų komisija atlieka šias funkcijas:

a)

pagal 72 straipsnio nuostatas nagrinėja ir tvirtina Generalinio sekretoriaus pateiktą pajamų ir išlaidų sąmatos projektą;

| b) | rengia biuro įgyvendinimo nuostatas ir sprendimus finansų, organizaciniais ir administravimo klausimais, taip pat su nariais ir pakaitiniais nariais susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

b)

rengia biuro įgyvendinimo nuostatas ir sprendimus finansų, organizaciniais ir administravimo klausimais, taip pat su nariais ir pakaitiniais nariais susijusiais klausimais.

| 3. | Finansų ir administracinių reikalų komisijos pirmininkas atstovauja Komitetui Europos Sąjungos biudžeto valdymo institucijose. |
| --- | --- |

3.

Finansų ir administracinių reikalų komisijos pirmininkas atstovauja Komitetui Europos Sąjungos biudžeto valdymo institucijose.

72 straipsnis.   Biudžetas

| 1. | Finansų ir administracinių reikalų komisija pateikia biurui preliminarų kitų finansinių metų Komiteto išlaidų ir pajamų sąmatos projektą. Biuras pateikia preliminarų Komiteto išlaidų ir pajamų sąmatos projektą plenarinei asamblėjai tvirtinti. |
| --- | --- |

1.

Finansų ir administracinių reikalų komisija pateikia biurui preliminarų kitų finansinių metų Komiteto išlaidų ir pajamų sąmatos projektą. Biuras pateikia preliminarų Komiteto išlaidų ir pajamų sąmatos projektą plenarinei asamblėjai tvirtinti.

| 2. | Plenarinė asamblėja priima preliminarų Komiteto išlaidų ir pajamų sąmatos projektą ir pateikia jį Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui tinkamu laiku laikydamasi finansinėse nuostatose nustatytų terminų. |
| --- | --- |

2.

Plenarinė asamblėja priima preliminarų Komiteto išlaidų ir pajamų sąmatos projektą ir pateikia jį Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui tinkamu laiku laikydamasi finansinėse nuostatose nustatytų terminų.

| 3. | Finansų ir administracinių reikalų komisijos pavedimu išlaidų ir pajamų atskaitomybę vykdo Komiteto pirmininkas arba paveda ją vykdyti pagal biuro priimtas vidaus finansų taisykles. Jis šią funkciją atlieka pagal Finansinį reglamentą, taikomą bendram Europos Bendrijų biudžetui. |
| --- | --- |

3.

Finansų ir administracinių reikalų komisijos pavedimu išlaidų ir pajamų atskaitomybę vykdo Komiteto pirmininkas arba paveda ją vykdyti pagal biuro priimtas vidaus finansų taisykles. Jis šią funkciją atlieka pagal Finansinį reglamentą, taikomą bendram Europos Bendrijų biudžetui.

*

* *

III   ANTRAŠTINĖ DALIS

KITOS NUOSTATOS

1   SKYRIUS

BENDRADARBIAVIMAS SU KITOMIS INSTITUCIJOMIS

73 straipsnis.   Bendradarbiavimo susitarimai

Komiteto įgaliojimų pagrindu biuras, remdamasis Generalinio sekretoriaus pasiūlymu, gali sudaryti susitarimus su kitomis institucijomis ir organizacijomis.

74 straipsnis.   Nuomonių, pranešimų ir rezoliucijų siuntimas ir skelbimas

| 1. | Komiteto nuomonės ir pranešimai, taip pat pranešimai dėl supaprastintos procedūros taikymo pagal 26 straipsnio nuostatas arba dėl atsisakymo parengti nuomonę ar pranešimą pagal 62 straipsnio nuostatas siunčiami Tarybai, Komisijai ir Europos Parlamentui. Šiuos dokumentus ir rezoliucijas siunčia pirmininkas. |
| --- | --- |

1.

Komiteto nuomonės ir pranešimai, taip pat pranešimai dėl supaprastintos procedūros taikymo pagal 26 straipsnio nuostatas arba dėl atsisakymo parengti nuomonę ar pranešimą pagal 62 straipsnio nuostatas siunčiami Tarybai, Komisijai ir Europos Parlamentui. Šiuos dokumentus ir rezoliucijas siunčia pirmininkas.

| 2. | Nuomonės, pranešimai ir rezoliucijos skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

2.

Nuomonės, pranešimai ir rezoliucijos skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2   SKYRIUS

VIEŠUMAS IR SKAIDRUMAS

75 straipsnis.   Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais

| 1. | Kiekvienas Europos Sąjungos pilietis ir fizinis ar juridinis asmuo, nuolat gyvenantis arba įsisteigęs valstybėje narėje, pagal Europos Sąjungos veikimo sutarties nuostatas turi teisę susipažinti su Regionų komiteto dokumentais laikydamasis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 išdėstytų principų, sąlygų ir apribojimų ir Komiteto biuro nustatytų nurodymų. Kitiems fiziniams ir juridiniams asmenims teisė susipažinti su dokumentais, esant galimybei, suteikiama tokiu pat būdu. |
| --- | --- |

1.

Kiekvienas Europos Sąjungos pilietis ir fizinis ar juridinis asmuo, nuolat gyvenantis arba įsisteigęs valstybėje narėje, pagal Europos Sąjungos veikimo sutarties nuostatas turi teisę susipažinti su Regionų komiteto dokumentais laikydamasis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 išdėstytų principų, sąlygų ir apribojimų ir Komiteto biuro nustatytų nurodymų. Kitiems fiziniams ir juridiniams asmenims teisė susipažinti su dokumentais, esant galimybei, suteikiama tokiu pat būdu.

| 2. | Komitetas sudaro Komiteto dokumentų registrą. Biuras priima vidaus taisykles, reglamentuojančias susipažinimo su dokumentais sąlygas ir sudaro tiesiogiai prieinamų dokumentų sąrašą. |
| --- | --- |

2.

Komitetas sudaro Komiteto dokumentų registrą. Biuras priima vidaus taisykles, reglamentuojančias susipažinimo su dokumentais sąlygas ir sudaro tiesiogiai prieinamų dokumentų sąrašą.

3   SKYRIUS

KALBŲ VARTOJIMAS

76 straipsnis.   Vertimo žodžiu kalbų režimas

Pagal galimybes bus imtasi visų priemonių, kad būtų įgyvendintas šis vertimo žodžiu kalbų režimas:

| a) | Komiteto diskusijose galima kalbėti oficialiomis kalbomis, išskyrus atvejus, kai biuras nusprendžia kitaip. |
| --- | --- |

a)

Komiteto diskusijose galima kalbėti oficialiomis kalbomis, išskyrus atvejus, kai biuras nusprendžia kitaip.

| b) | Visi nariai plenarinių sesijų metu turi teisę kalbėti bet kuria pačių pasirinkta oficialia kalba. Narių kalbos, sakomos viena kuria oficialia kalba, sinchroniškai verčiamos į kitas oficialias kalbas ir į bet kurią kitą kalbą, į kurią, biuro nuomone, versti yra būtina. |
| --- | --- |

b)

Visi nariai plenarinių sesijų metu turi teisę kalbėti bet kuria pačių pasirinkta oficialia kalba. Narių kalbos, sakomos viena kuria oficialia kalba, sinchroniškai verčiamos į kitas oficialias kalbas ir į bet kurią kitą kalbą, į kurią, biuro nuomone, versti yra būtina.

| c) | Biuro, komisijų ir darbo grupių posėdžių metu žodžiu verčiama į tas kalbas ir iš tų kalbų, kurias vartoja nariai, patvirtinę savo dalyvavimą posėdyje. |
| --- | --- |

c)

Biuro, komisijų ir darbo grupių posėdžių metu žodžiu verčiama į tas kalbas ir iš tų kalbų, kurias vartoja nariai, patvirtinę savo dalyvavimą posėdyje.

4   SKYRIUS

DARBO TVARKOS TAISYKLES REGLAMENTUOJANČIOS NUOSTATOS

77 straipsnis.   Darbo tvarkos taisyklių persvarstymas

| 1. | Plenarinė asamblėja narių balsų dauguma nusprendžia, ar Darbo tvarkos taisykles reikia keisti iš dalies ar pakeisti visiškai. |
| --- | --- |

1.

Plenarinė asamblėja narių balsų dauguma nusprendžia, ar Darbo tvarkos taisykles reikia keisti iš dalies ar pakeisti visiškai.

| 2. | Ji sudaro ad hoc komisiją parengti pranešimo ir teksto projektą, kuriuo remdamasi savo narių balsų dauguma ji priima naujas taisykles. Naujosios taisyklės įsigalioja kitą dieną po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

2.

Ji sudaro ad hoc komisiją parengti pranešimo ir teksto projektą, kuriuo remdamasi savo narių balsų dauguma ji priima naujas taisykles. Naujosios taisyklės įsigalioja kitą dieną po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

78 straipsnis.   Biuro nurodymai

Nepažeisdamas šių Darbo tvarkos taisyklių, biuras gali duoti nurodymus dėl jų įgyvendinimo tvarkos.

79 straipsnis.   Darbo tvarkos taisyklių įsigaliojimas

Šios Darbo tvarkos taisyklės įsigalioja kitą dieną po jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 9.1.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 6/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 6/32

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. rugsėjo 30 d.

dėl pagalbos Nr. C 2/09 (ex N 221/08 ir N 413/08), kurią Vokietija ketina skirti bendrosioms kapitalo investicijų sąlygoms modernizuoti

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 7387)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/13/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. balandžio 30 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, Vokietija teisinio aiškumo sumetimais Komisijai pranešė apie dvi priemones, susijusias su prievole mokėti prekybos mokestį ir apribojimu perkelti nuostolius netaikymu (N 221/08). 2008 m. birželio 26 d. ir spalio 23 d. raštais Komisija paprašė suteikti papildomos informacijos. 2008 m. liepos 24 d. ir lapkričio 21 d. raštais, kuriuos Komisija užregistravo tą pačią dieną, Vokietija pateikė atsakymus. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. balandžio 30 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, Vokietija teisinio aiškumo sumetimais Komisijai pranešė apie dvi priemones, susijusias su prievole mokėti prekybos mokestį ir apribojimu perkelti nuostolius netaikymu (N 221/08). 2008 m. birželio 26 d. ir spalio 23 d. raštais Komisija paprašė suteikti papildomos informacijos. 2008 m. liepos 24 d. ir lapkričio 21 d. raštais, kuriuos Komisija užregistravo tą pačią dieną, Vokietija pateikė atsakymus.

| (2) | Be to, 2008 m. rugpjūčio 22 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, Vokietija dėl teisinio aiškumo Komisijai pranešė apie trečią priemonę, susijusią su mokesčių lengvatomis individualiems investuotojams (N 413/08). 2008 m. spalio 9 d. Vokietijos atstovai susitiko su Konkurencijos generalinio direktorato atstovais. 2008 m. lapkričio 19 d. raštu, kuris buvo užregistruotas tą pačią dieną, Vokietija pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(2)

Be to, 2008 m. rugpjūčio 22 d. raštu, kurį Komisija užregistravo tą pačią dieną, Vokietija dėl teisinio aiškumo Komisijai pranešė apie trečią priemonę, susijusią su mokesčių lengvatomis individualiems investuotojams (N 413/08). 2008 m. spalio 9 d. Vokietijos atstovai susitiko su Konkurencijos generalinio direktorato atstovais. 2008 m. lapkričio 19 d. raštu, kuris buvo užregistruotas tą pačią dieną, Vokietija pateikė papildomos informacijos.

| (3) | 2009 m. sausio 28 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl visų trijų priemonių. Sprendimo santrauka paskelbta 2009 m. kovo 14 d. Oficialiajame leidinyje (2). 2009 m. kovo 3 d. raštu, kuris buvo užregistruotas tą pačią dieną, Vokietija pateikė savo pastabas dėl šio sprendimo pradėti procedūrą. 2009 m. balandžio 9 d. ir 14 d. raštais, kurie buvo užregistruoti tą pačią dieną, savo pastabas pateikė trečiosios šalys. 2009 m. balandžio 23 d. Vokietija buvo informuota apie šias pastabas, į kurias atsakė 2009 m. gegužės 22 d. raštu, kuris buvo užregistruotas tą pačią dieną. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. sausio 28 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl visų trijų priemonių. Sprendimo santrauka paskelbta 2009 m. kovo 14 d. Oficialiajame leidinyje (2). 2009 m. kovo 3 d. raštu, kuris buvo užregistruotas tą pačią dieną, Vokietija pateikė savo pastabas dėl šio sprendimo pradėti procedūrą. 2009 m. balandžio 9 d. ir 14 d. raštais, kurie buvo užregistruoti tą pačią dieną, savo pastabas pateikė trečiosios šalys. 2009 m. balandžio 23 d. Vokietija buvo informuota apie šias pastabas, į kurias atsakė 2009 m. gegužės 22 d. raštu, kuris buvo užregistruotas tą pačią dieną.

2.   APRAŠYMAS

2.1.   Priemonių tikslas ir biudžetas

| (4) | Raštuose buvo pranešta apie tris mokestines priemones ir pateiktos dvi pagalbos gavėjų apibrėžtys. Visos priemonės įtrauktos į įstatymą dėl bendrųjų kapitalo investicijų sąlygų modernizavimo (toliau – įstatymas dėl sąlygų modernizavimo). Priemonėmis siekiama bendro tikslo – sudaryti palankesnes sąlygas teikti privatų rizikos kapitalą tam tikrų įmonių grupėms, vadinamosioms tikslinėms įmonėms. |
| --- | --- |

(4)

Raštuose buvo pranešta apie tris mokestines priemones ir pateiktos dvi pagalbos gavėjų apibrėžtys. Visos priemonės įtrauktos į įstatymą dėl bendrųjų kapitalo investicijų sąlygų modernizavimo (toliau – įstatymas dėl sąlygų modernizavimo). Priemonėmis siekiama bendro tikslo – sudaryti palankesnes sąlygas teikti privatų rizikos kapitalą tam tikrų įmonių grupėms, vadinamosioms tikslinėms įmonėms.

| (5) | Pirmos priemonės (registruota Nr. N 221/08) paskirtis – sudaryti palankesnes sąlygas teikti rizikos kapitalą, įmones atrenkant pagal specialius rizikos kapitalo įmonėms taikomus kriterijus, susijusius su jų atleidimu nuo prekybos mokesčio mokėjimo prievolės. Vokietija mano, kad taikant priemonę per metus bus surinkta 90 mln. EUR mažiau mokesčių. |
| --- | --- |

(5)

Pirmos priemonės (registruota Nr. N 221/08) paskirtis – sudaryti palankesnes sąlygas teikti rizikos kapitalą, įmones atrenkant pagal specialius rizikos kapitalo įmonėms taikomus kriterijus, susijusius su jų atleidimu nuo prekybos mokesčio mokėjimo prievolės. Vokietija mano, kad taikant priemonę per metus bus surinkta 90 mln. EUR mažiau mokesčių.

| (6) | Antra priemone (taip pat registruota Nr. N 221/08) sušvelninamos griežtos su kova su piktnaudžiavimu susijusios taisyklės, taikomos nuostolių išskaičiavimui, kuriomis tikslinėms įmonėms sudaromos sąlygos perkelti nuostolius, jei rizikos kapitalo įmonė įsigyja tų įmonių akcijų. Vokietijos vertinimu, taikant šią priemonę per metus bus surinkta 385 mln. EUR mažiau mokesčių. |
| --- | --- |

(6)

Antra priemone (taip pat registruota Nr. N 221/08) sušvelninamos griežtos su kova su piktnaudžiavimu susijusios taisyklės, taikomos nuostolių išskaičiavimui, kuriomis tikslinėms įmonėms sudaromos sąlygos perkelti nuostolius, jei rizikos kapitalo įmonė įsigyja tų įmonių akcijų. Vokietijos vertinimu, taikant šią priemonę per metus bus surinkta 385 mln. EUR mažiau mokesčių.

| (7) | Trečia priemone (registruota Nr. N 413/08) numatoma į tikslines įmones investuojantiems fiziniams asmenims (toliau taip pat – privatūs investuotojai) taikyti pajamų mokesčio lengvatas, jei pardavus akcijas gauta pelno. Nors mokestiniu atžvilgiu tiesioginės naudos gauna privatūs investuotojai, ši priemonė tikslinėms įmonėms gali būti naudinga netiesiogiai, nes į įmones bus daugiau investuojama. Vokietijos vertinimu, taikant šią priemonę per metus bus surinkta 30 mln. EUR mažiau mokesčių. |
| --- | --- |

(7)

Trečia priemone (registruota Nr. N 413/08) numatoma į tikslines įmones investuojantiems fiziniams asmenims (toliau taip pat – privatūs investuotojai) taikyti pajamų mokesčio lengvatas, jei pardavus akcijas gauta pelno. Nors mokestiniu atžvilgiu tiesioginės naudos gauna privatūs investuotojai, ši priemonė tikslinėms įmonėms gali būti naudinga netiesiogiai, nes į įmones bus daugiau investuojama. Vokietijos vertinimu, taikant šią priemonę per metus bus surinkta 30 mln. EUR mažiau mokesčių.

2.2.   Priemonės pagalbos gavėjai

| (8) | Trys įstatyme dėl bendrųjų kapitalo investicijų sąlygų modernizavimo numatytos mokestinės priemonės yra naudingos minėtame įstatyme apibrėžtoms rizikos kapitalo įmonėms ir tikslinėms įmonėms, taip pat privatiems investuotojams, kurie paprastai turi didelį privatų kapitalą (toliau vadinami neformaliais investuotojais). Priemonės nauda įmonėms yra tokia: | Prekybos mokesčio priemonė | Draudimo perkelti nuostolius netaikymas | Pajamų mokesčio lengvata |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rizikos kapitalo įmonės | tiesioginė | netiesioginė | ne |
| Tikslinės įmonės | ne | tiesioginė | netiesioginė |
| Privatūs investuotojai | ne | ne | tiesioginė |

(8)

Trys įstatyme dėl bendrųjų kapitalo investicijų sąlygų modernizavimo numatytos mokestinės priemonės yra naudingos minėtame įstatyme apibrėžtoms rizikos kapitalo įmonėms ir tikslinėms įmonėms, taip pat privatiems investuotojams, kurie paprastai turi didelį privatų kapitalą (toliau vadinami neformaliais investuotojais). Priemonės nauda įmonėms yra tokia:

Prekybos mokesčio priemonė

Draudimo perkelti nuostolius netaikymas

Pajamų mokesčio lengvata

Rizikos kapitalo įmonės

tiesioginė

netiesioginė

ne

Tikslinės įmonės

ne

tiesioginė

netiesioginė

Privatūs investuotojai

ne

ne

tiesioginė

| (9) | Rizikos kapitalo įmonės yra tos įmonės, kurias Vokietijos federalinė finansinių paslaugų priežiūros institucija pripažino esant rizikos kapitalo įmone ir kuri tuo pačiu metu nėra užregistruota kaip kapitalo investicijų bendrovė (3). Be to, kad įmonė būtų pripažinta esanti rizikos kapitalo įmone, turi būti tenkinamos šios sąlygos:






  — | pagal rizikos kapitalo įmonės įstatus įmonės veiklos objektas turi būti rizikos akcinio kapitalo įsigijimas, kontroliavimas, valdymas ir pardavimas. 70 % visos rizikos kapitalo įmonės valdomo turto vertės turi sudaryti nuosavo kapitalo investicijos į tikslines įmones, |
| --- | --- | --- |

(9)

Rizikos kapitalo įmonės yra tos įmonės, kurias Vokietijos federalinė finansinių paslaugų priežiūros institucija pripažino esant rizikos kapitalo įmone ir kuri tuo pačiu metu nėra užregistruota kaip kapitalo investicijų bendrovė (3). Be to, kad įmonė būtų pripažinta esanti rizikos kapitalo įmone, turi būti tenkinamos šios sąlygos:

—

pagal rizikos kapitalo įmonės įstatus įmonės veiklos objektas turi būti rizikos akcinio kapitalo įsigijimas, kontroliavimas, valdymas ir pardavimas. 70 % visos rizikos kapitalo įmonės valdomo turto vertės turi sudaryti nuosavo kapitalo investicijos į tikslines įmones,

| — | rizikos kapitalo įmonės būstinė ir vadovybė turi būti įsikūrusios Vokietijoje, |
| --- | --- |

—

rizikos kapitalo įmonės būstinė ir vadovybė turi būti įsikūrusios Vokietijoje,

| — | įmonės steigimo sutartyje nurodytas rizikos kapitalo įmonės įstatinis kapitalas arba įmonės dalininkų įnašai turi sudaryti mažiausiai 1 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

įmonės steigimo sutartyje nurodytas rizikos kapitalo įmonės įstatinis kapitalas arba įmonės dalininkų įnašai turi sudaryti mažiausiai 1 mln. EUR,

| — | rizikos kapitalo įmonei turi vadovauti bent du patikimi ir tokiai įmonei vadovauti tinkami vadovai. |
| --- | --- |

—

rizikos kapitalo įmonei turi vadovauti bent du patikimi ir tokiai įmonei vadovauti tinkami vadovai.

| (10) | Tikslinės įmonės turi būti kapitalo įmonės ir atitikti šias sąlygas:






  — | įmonių būstinė ir vadovybė turi būti įsikūrusios vienoje iš Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių teritorijoje, |
| --- | --- | --- |

(10)

Tikslinės įmonės turi būti kapitalo įmonės ir atitikti šias sąlygas:

—

įmonių būstinė ir vadovybė turi būti įsikūrusios vienoje iš Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių teritorijoje,

| — | tuo metu, kai rizikos kapitalo įmonė įsigyja tikslinės įmonės akcijų, nuosavas tikslinės įmonės kapitalas neturi viršyti 20 mln. EUR, |
| --- | --- |

—

tuo metu, kai rizikos kapitalo įmonė įsigyja tikslinės įmonės akcijų, nuosavas tikslinės įmonės kapitalas neturi viršyti 20 mln. EUR,

| — | tikslinė įmonė turi būti įkurta daugiausia dešimt metų prieš rizikos kapitalo įmonei įsigyjant tikslinės įmonės akcijų, |
| --- | --- |

—

tikslinė įmonė turi būti įkurta daugiausia dešimt metų prieš rizikos kapitalo įmonei įsigyjant tikslinės įmonės akcijų,

| — | tuo metu, kai rizikos kapitalo įmonė įsigyja akcijų, organizuotoje arba panašaus pobūdžio rinkoje neturi būti leista pardavinėti arba neturi būti pardavinėjami tikslinės įmonės vertybiniai popieriai. |
| --- | --- |

—

tuo metu, kai rizikos kapitalo įmonė įsigyja akcijų, organizuotoje arba panašaus pobūdžio rinkoje neturi būti leista pardavinėti arba neturi būti pardavinėjami tikslinės įmonės vertybiniai popieriai.

| (11) | Priemonėje nepateikta jokių duomenų apie sunkumus patiriančios (4) tikslinės įmonės apibrėžimą. |
| --- | --- |

(11)

Priemonėje nepateikta jokių duomenų apie sunkumus patiriančios (4) tikslinės įmonės apibrėžimą.

2.3.   Prekybos mokestis

2.3.1.   Pagrindiniai faktai

| (12) | Vokietijoje prekybos mokestį renka atitinkamos vietinės įstaigos pagal vykdomą komercinę veiklą, kuria įmonė užsiima savivaldybės teritorijoje. Tokio mokesčio surinkimo principas yra tas, kad įmonės turi prisidėti prie lėšų, skiriamų įmonės naudojamai vietinei infrastruktūrai išlaikyti. Prekybos mokestį turi mokėti visos įmonės, kurios užsiima Vokietijos prekybos ir pajamų mokesčius reglamentuojančiuose teisės aktuose apibrėžta komercine veikla nesvarbu, kokia yra įmonių teisinė forma. Manoma, kad visos kapitalo įmonės iš esmės užsiima komercine veikla. Ūkinių bendrijų atveju įmonės skirstomos pagal vykdomą veiklą: prekybos mokesčio nemoka įmonės, kurių teisinė forma yra ūkinė bendrija ir kurios užsiima tik turto valdymo veikla. Tačiau ūkinės bendrijos, kurios užsiima prekybos veikla, privalo mokėti prekybos mokestį. |
| --- | --- |

(12)

Vokietijoje prekybos mokestį renka atitinkamos vietinės įstaigos pagal vykdomą komercinę veiklą, kuria įmonė užsiima savivaldybės teritorijoje. Tokio mokesčio surinkimo principas yra tas, kad įmonės turi prisidėti prie lėšų, skiriamų įmonės naudojamai vietinei infrastruktūrai išlaikyti. Prekybos mokestį turi mokėti visos įmonės, kurios užsiima Vokietijos prekybos ir pajamų mokesčius reglamentuojančiuose teisės aktuose apibrėžta komercine veikla nesvarbu, kokia yra įmonių teisinė forma. Manoma, kad visos kapitalo įmonės iš esmės užsiima komercine veikla. Ūkinių bendrijų atveju įmonės skirstomos pagal vykdomą veiklą: prekybos mokesčio nemoka įmonės, kurių teisinė forma yra ūkinė bendrija ir kurios užsiima tik turto valdymo veikla. Tačiau ūkinės bendrijos, kurios užsiima prekybos veikla, privalo mokėti prekybos mokestį.

| (13) | Federalinė finansų ministerija parengė raštą (5) (toliau – 2003 m. raštas) dėl rizikos kapitalo fondų ir privataus kapitalo fondų vykdomos turto valdymo veiklos atskyrimo nuo prekybos veiklos. Pagal šį raštą prekybos mokestį mokėti privalo rizikos kapitalo fondai ir privataus kapitalo fondai, jei jų veikla yra įvardijama kaip prekybos veikla. Jei tokių fondų veikla yra tik turto valdymas, prekybos mokesčio jie nemoka. Šis 2003 m. raštas grindžiamas 2001 m. liepos 25 d. Federalinio finansinių bylų teismo (BFH) sprendimu (6). Pagal sprendimą laikoma, kad rizikos kapitalo fondas ir privataus kapitalo fondas nevykdo prekybos veiklos, jei tenkinami šie kriterijai:






  — | nenaudoja banko kreditų ir neperima užstatų, |
| --- | --- | --- |

(13)

Federalinė finansų ministerija parengė raštą (5) (toliau – 2003 m. raštas) dėl rizikos kapitalo fondų ir privataus kapitalo fondų vykdomos turto valdymo veiklos atskyrimo nuo prekybos veiklos. Pagal šį raštą prekybos mokestį mokėti privalo rizikos kapitalo fondai ir privataus kapitalo fondai, jei jų veikla yra įvardijama kaip prekybos veikla. Jei tokių fondų veikla yra tik turto valdymas, prekybos mokesčio jie nemoka. Šis 2003 m. raštas grindžiamas 2001 m. liepos 25 d. Federalinio finansinių bylų teismo (BFH) sprendimu (6). Pagal sprendimą laikoma, kad rizikos kapitalo fondas ir privataus kapitalo fondas nevykdo prekybos veiklos, jei tenkinami šie kriterijai:

—

nenaudoja banko kreditų ir neperima užstatų,

| — | fondo portfeliui valdyti nereikia didelės atskiros organizacijos, ištekliai biurui išlaikyti neviršija išteklių, kokie būtų įprasti labai dideliam privačiam turtui valdyti (7), |
| --- | --- |

—

fondo portfeliui valdyti nereikia didelės atskiros organizacijos, ištekliai biurui išlaikyti neviršija išteklių, kokie būtų įprasti labai dideliam privačiam turtui valdyti (7),

| — | rinkoje nevykdo jokios veiklos, kuriai būtų reikalinga profesinė patirtis, |
| --- | --- |

—

rinkoje nevykdo jokios veiklos, kuriai būtų reikalinga profesinė patirtis,

| — | viešai neplatina savo vertybinių popierių ir nevykdo prekybos savo sąskaita, |
| --- | --- |

—

viešai neplatina savo vertybinių popierių ir nevykdo prekybos savo sąskaita,

| — | nevykdo trumpalaikių investicijų, |
| --- | --- |

—

nevykdo trumpalaikių investicijų,

| — | nereinvestuoja iš parduoto akcinio kapitalo gautų pajamų, |
| --- | --- |

—

nereinvestuoja iš parduoto akcinio kapitalo gautų pajamų,

| — | nevykdo komercinės veiklos portfeliui priklausančiose įmonėse, |
| --- | --- |

—

nevykdo komercinės veiklos portfeliui priklausančiose įmonėse,

| — | nėra komercinio pobūdžio įmonė arba įmonė, kuri apibūdinama sąvoka „komercinė infekcija“ (8). |
| --- | --- |

—

nėra komercinio pobūdžio įmonė arba įmonė, kuri apibūdinama sąvoka „komercinė infekcija“ (8).

| (14) | Iš esmės šiais kriterijais siekiama paaiškinti Vokietijos mokesčių teisėje įtvirtintą tradicinį skirtumą tarp rizikos kapitalo fondų ir privataus kapitalo fondų prekybos ir su prekyba nesusijusios veiklos. Turto valdymas nėra laikomas prekybos veikla. Skirtumas tarp prekybos veiklos ir su prekyba nesusijusios veiklos yra labai nedidelis, dažnai tai yra teismų sprendimų (tarp jų ir Federalinio finansinių bylų teismo) objektas. Apskritai manoma, kad rizikos kapitalo fondai ir privataus kapitalo fondai užsiima prekybos veikla, jei didžiąją jų veiklos dalį sudaro prekyba turtu (trumpas laikotarpis tarp turto, pvz., vertybinių popierių, įsigijimo ir pardavimo) (9). |
| --- | --- |

(14)

Iš esmės šiais kriterijais siekiama paaiškinti Vokietijos mokesčių teisėje įtvirtintą tradicinį skirtumą tarp rizikos kapitalo fondų ir privataus kapitalo fondų prekybos ir su prekyba nesusijusios veiklos. Turto valdymas nėra laikomas prekybos veikla. Skirtumas tarp prekybos veiklos ir su prekyba nesusijusios veiklos yra labai nedidelis, dažnai tai yra teismų sprendimų (tarp jų ir Federalinio finansinių bylų teismo) objektas. Apskritai manoma, kad rizikos kapitalo fondai ir privataus kapitalo fondai užsiima prekybos veikla, jei didžiąją jų veiklos dalį sudaro prekyba turtu (trumpas laikotarpis tarp turto, pvz., vertybinių popierių, įsigijimo ir pardavimo) (9).

2.3.2.   Išaiškinimas dėl su prekybos mokesčiu susijusių nuostatų įstatyme dėl sąlygų modernizavimo

| (15) | Kaip nurodyta pranešime apie priemones, įstatymo dėl sąlygų modernizavimo 1 straipsnio 19 dalyje pateiktas 2003 m. rašto išaiškinimas, ir iš esmės nėra jokių esminių skirtumų tarp įstatymo ir rašto. |
| --- | --- |

(15)

Kaip nurodyta pranešime apie priemones, įstatymo dėl sąlygų modernizavimo 1 straipsnio 19 dalyje pateiktas 2003 m. rašto išaiškinimas, ir iš esmės nėra jokių esminių skirtumų tarp įstatymo ir rašto.

| (16) | Pagal šią nuostatą rizikos kapitalo įmonės, kurių teisinė forma yra ūkinė bendrija ir kurių veikla išskirtinai yra akcinio rizikos kapitalo įsigijimas, išlaikymas, valdymas ir pardavimas, taip pat kurios turi tik kapitalo įmonių akcijų, pagal pajamų mokesčių teisės nuostatas traktuojamos kaip turto valdymo veiklą vykdančios įmonės. Manoma, kad rizikos kapitalo įmonių veikla būtent tada laikoma su prekyba nesusijusia veikla, jei jos užsiima toliau nurodyta arba panašia veikla:






  — | įmonių, kurių būstinė ir vadovybė įsikūrusios vienoje iš Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių, akcinio rizikos kapitalo ir kitokio kapitalo pardavimas per trumpą laiką, |
| --- | --- | --- |

(16)

Pagal šią nuostatą rizikos kapitalo įmonės, kurių teisinė forma yra ūkinė bendrija ir kurių veikla išskirtinai yra akcinio rizikos kapitalo įsigijimas, išlaikymas, valdymas ir pardavimas, taip pat kurios turi tik kapitalo įmonių akcijų, pagal pajamų mokesčių teisės nuostatas traktuojamos kaip turto valdymo veiklą vykdančios įmonės. Manoma, kad rizikos kapitalo įmonių veikla būtent tada laikoma su prekyba nesusijusia veikla, jei jos užsiima toliau nurodyta arba panašia veikla:

—

įmonių, kurių būstinė ir vadovybė įsikūrusios vienoje iš Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių, akcinio rizikos kapitalo ir kitokio kapitalo pardavimas per trumpą laiką,

| — | su pinigų rinkos priemonėmis (10) susiję sandoriai; kredito įstaigose, kurių būstinės įsikūrusios vienoje iš Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių, turimose sąskaitose esančiomis lėšomis sudaromi sandoriai; su investicijomis į akcijas susiję sandoriai (11), |
| --- | --- |

—

su pinigų rinkos priemonėmis (10) susiję sandoriai; kredito įstaigose, kurių būstinės įsikūrusios vienoje iš Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių, turimose sąskaitose esančiomis lėšomis sudaromi sandoriai; su investicijomis į akcijas susiję sandoriai (11),

| — | tikslinių įmonių, kurių akcijų turi rizikos kapitalo įmonė, konsultavimas, paskolų ir garantijų tikslinėms įmonėms, kurių akcijų turi įsigijusi rizikos kapitalo įmonė, teikimas ir kreditų gavimas, akcijų su teise gauti pelno dalį bei obligacijų platinimas, |
| --- | --- |

—

tikslinių įmonių, kurių akcijų turi rizikos kapitalo įmonė, konsultavimas, paskolų ir garantijų tikslinėms įmonėms, kurių akcijų turi įsigijusi rizikos kapitalo įmonė, teikimas ir kreditų gavimas, akcijų su teise gauti pelno dalį bei obligacijų platinimas,

| — | pajamų, gautų pardavus įmonių, kurių buveinė ir vadovybė įsikūrusios vienoje iš Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių, akcinį rizikos kapitalą ir kitokį kapitalą, reinvestavimas, |
| --- | --- |

—

pajamų, gautų pardavus įmonių, kurių buveinė ir vadovybė įsikūrusios vienoje iš Europos ekonominės erdvės susitarimo valstybių, akcinį rizikos kapitalą ir kitokį kapitalą, reinvestavimas,

| — | veikla rinkoje, kuriai reikalinga profesinė patirtis. |
| --- | --- |

—

veikla rinkoje, kuriai reikalinga profesinė patirtis.

| (17) | Nuosavų verslui reikalingų patalpų įsigijimas ir išlaikymas, taip pat verslui būdinga organizacinė struktūra reiškia, kad rizikos kapitalo įmonė gali būti laikoma vykdanti turto valdymo veiklą. Tačiau 16 konstatuojamojoje dalyje išvardytų sričių veikla gali užsiimti patronuojamoji bendrovė, kurios visas akcijas yra įsigijusi rizikos kapitalo įmonė. |
| --- | --- |

(17)

Nuosavų verslui reikalingų patalpų įsigijimas ir išlaikymas, taip pat verslui būdinga organizacinė struktūra reiškia, kad rizikos kapitalo įmonė gali būti laikoma vykdanti turto valdymo veiklą. Tačiau 16 konstatuojamojoje dalyje išvardytų sričių veikla gali užsiimti patronuojamoji bendrovė, kurios visas akcijas yra įsigijusi rizikos kapitalo įmonė.

2.4.   Nuostolių perkėlimas

2.4.1.   Įžanga

| (18) | Paprastai įmonė per finansinius metus patirtus nuostolius gali perkelti, t. y. juos išskaičiuoti iš kitų finansinių metų pelno. Perkeliant nuostolius galima atsižvelgti į viso įmonės gyvavimo metu patirtus nuostolius. Tačiau tokia tvarka leidžia piktnaudžiauti pasinaudojant vadinamosiomis priedangos įmonėmis, kurios nors ir nebevykdo jokios veiklos, yra parduodamos, nes perkėlus jų nuostolius susidaro reali vertė: įsigyjant tokią priedangos įmonę dėl perkeliamų nuostolių gaunama naudos, nes iš būsimo pelno, kuris yra apmokestinamas, išskaičiuojami nuostoliai, todėl atsižvelgiant į taikomą mokesčių tarifą reikia mokėti mažiau mokesčių. |
| --- | --- |

(18)

Paprastai įmonė per finansinius metus patirtus nuostolius gali perkelti, t. y. juos išskaičiuoti iš kitų finansinių metų pelno. Perkeliant nuostolius galima atsižvelgti į viso įmonės gyvavimo metu patirtus nuostolius. Tačiau tokia tvarka leidžia piktnaudžiauti pasinaudojant vadinamosiomis priedangos įmonėmis, kurios nors ir nebevykdo jokios veiklos, yra parduodamos, nes perkėlus jų nuostolius susidaro reali vertė: įsigyjant tokią priedangos įmonę dėl perkeliamų nuostolių gaunama naudos, nes iš būsimo pelno, kuris yra apmokestinamas, išskaičiuojami nuostoliai, todėl atsižvelgiant į taikomą mokesčių tarifą reikia mokėti mažiau mokesčių.

| (19) | Vokietija į pelno mokesčio įstatymą įtraukė priemones, kurių tikslas – užkirsti kelią piktnaudžiauti prekiaujant nuostoliais. 1997 m. įstatymu dėl įmonių pelno mokesčio reformos pratęsimo buvo uždrausta prekiauti nuostoliais naudojantis priedangos įmonėmis. 2008 m. įstatymu dėl įmonių apmokestinimo reformos Vokietija sugriežtino kovos su piktnaudžiavimu priemones. Įstatymas taikomas visam tiesiogiai ar netiesiogiai turimo įmonės kapitalo, viršijančio 25 % kapitalo, pakeitimams per penkerių metų laikotarpį. Pelno mokesčio įstatyme numatoma nuostoliams taikyti pro rata nuostolių išskaičiavimą, jei per penkerius metus įsigyjančiam asmeniui arba įmonei tiesiogiai arba netiesiogiai perleista daugiau nei 25 % akcinio kapitalo, dalininko teisių, teisių dalyvauti įmonės valdyme arba balsavimo teisių. Nepanaudotų nuostolių yra neišskaičiuojami, jei per penkerius metus įsigyjančiam asmeniui arba įmonei tiesiogiai arba netiesiogiai buvo perleista daugiau nei 50 % akcinio kapitalo arba pirmiau minėtų teisių. |
| --- | --- |

(19)

Vokietija į pelno mokesčio įstatymą įtraukė priemones, kurių tikslas – užkirsti kelią piktnaudžiauti prekiaujant nuostoliais. 1997 m. įstatymu dėl įmonių pelno mokesčio reformos pratęsimo buvo uždrausta prekiauti nuostoliais naudojantis priedangos įmonėmis. 2008 m. įstatymu dėl įmonių apmokestinimo reformos Vokietija sugriežtino kovos su piktnaudžiavimu priemones. Įstatymas taikomas visam tiesiogiai ar netiesiogiai turimo įmonės kapitalo, viršijančio 25 % kapitalo, pakeitimams per penkerių metų laikotarpį. Pelno mokesčio įstatyme numatoma nuostoliams taikyti pro rata nuostolių išskaičiavimą, jei per penkerius metus įsigyjančiam asmeniui arba įmonei tiesiogiai arba netiesiogiai perleista daugiau nei 25 % akcinio kapitalo, dalininko teisių, teisių dalyvauti įmonės valdyme arba balsavimo teisių. Nepanaudotų nuostolių yra neišskaičiuojami, jei per penkerius metus įsigyjančiam asmeniui arba įmonei tiesiogiai arba netiesiogiai buvo perleista daugiau nei 50 % akcinio kapitalo arba pirmiau minėtų teisių.

2.4.2.   Įstatymas dėl sąlygų modernizavimo

| (20) | Įstatymu dėl sąlygų modernizavimo būtų sušvelninti nuostolių perkėlimą reglamentuojantys teisės aktai, taikomi tikslines įmones įsigijusioms rizikos kapitalo įmonėms, nes tikslinėms įmonėms, kurių nuosavybės struktūra labai pakeista, sudarytų galimybes pagal mokesčių teisės nuostatas perkelti nuostolius, kai kitu atveju remiantis pagrindine taisykle tokios galimybės nebūtų. |
| --- | --- |

(20)

Įstatymu dėl sąlygų modernizavimo būtų sušvelninti nuostolių perkėlimą reglamentuojantys teisės aktai, taikomi tikslines įmones įsigijusioms rizikos kapitalo įmonėms, nes tikslinėms įmonėms, kurių nuosavybės struktūra labai pakeista, sudarytų galimybes pagal mokesčių teisės nuostatas perkelti nuostolius, kai kitu atveju remiantis pagrindine taisykle tokios galimybės nebūtų.

| (21) | Tačiau remiantis minėto įstatymo 4 straipsniu, galima išskaičiuoti tikslinės įmonės, kurios kapitalo tiesiogiai įsigyja rizikos kapitalo įmonė, nuostolius, jei tas kapitalas yra šalyje valdomo tikslinės įmonės apmokestinamojo turto paslėpti rezervai. Tokia pati nuostata galioja, kai pirkėjas (kuris nėra rizikos kapitalo įmonė) iš rizikos kapitalo įmonės tiesiogiai įsigyja tikslinės įmonės kapitalo, jei:






  — | nuosavas tikslinės įmonės kapitalas kapitalo įsigijimo metu neviršija 20 mln. EUR, arba |
| --- | --- | --- |

(21)

Tačiau remiantis minėto įstatymo 4 straipsniu, galima išskaičiuoti tikslinės įmonės, kurios kapitalo tiesiogiai įsigyja rizikos kapitalo įmonė, nuostolius, jei tas kapitalas yra šalyje valdomo tikslinės įmonės apmokestinamojo turto paslėpti rezervai. Tokia pati nuostata galioja, kai pirkėjas (kuris nėra rizikos kapitalo įmonė) iš rizikos kapitalo įmonės tiesiogiai įsigyja tikslinės įmonės kapitalo, jei:

—

nuosavas tikslinės įmonės kapitalas kapitalo įsigijimo metu neviršija 20 mln. EUR, arba

| — | nuosavas tikslinės įmonės kapitalas kapitalo įsigijimo metu neviršija 100 mln. EUR, o 20 mln. EUR sumą viršijantis padidėjęs nuosavas kapitalas susidaro dėl per praėjusius ketverius finansinius metus gauto grynojo metinio pelno, |
| --- | --- |

—

nuosavas tikslinės įmonės kapitalas kapitalo įsigijimo metu neviršija 100 mln. EUR, o 20 mln. EUR sumą viršijantis padidėjęs nuosavas kapitalas susidaro dėl per praėjusius ketverius finansinius metus gauto grynojo metinio pelno,

| — | laikotarpis tarp rizikos kapitalo įmonės tikslinės įmonės kapitalo įsigijimo ir pardavimo yra bent ketveri metai. |
| --- | --- |

—

laikotarpis tarp rizikos kapitalo įmonės tikslinės įmonės kapitalo įsigijimo ir pardavimo yra bent ketveri metai.

| (22) | Pagal pajamų mokesčio įstatymo nuostatas, remiantis nuostolių išskaičiavimo tvarka, galima išskaičiuoti penktadalį nuostolių tais metais, kai buvo įsigyta kapitalo; per kitus ketverius metus kiekvienais metais ši suma padidėja kitu išskaičiuotinų nuostolių penktadaliu. |
| --- | --- |

(22)

Pagal pajamų mokesčio įstatymo nuostatas, remiantis nuostolių išskaičiavimo tvarka, galima išskaičiuoti penktadalį nuostolių tais metais, kai buvo įsigyta kapitalo; per kitus ketverius metus kiekvienais metais ši suma padidėja kitu išskaičiuotinų nuostolių penktadaliu.

2.5.   Mokesčių lengvatos privatiems investuotojams

2.5.1.   Įžanga

| (23) | Įstatymu dėl sąlygų modernizavimo siekiama skatinti privačius investuotojus, pvz., neformalius investuotojus, investuoti į tikslines įmones, jų gautam pelnui iš investicijų taikant mokesčių lengvatas. |
| --- | --- |

(23)

Įstatymu dėl sąlygų modernizavimo siekiama skatinti privačius investuotojus, pvz., neformalius investuotojus, investuoti į tikslines įmones, jų gautam pelnui iš investicijų taikant mokesčių lengvatas.

| (24) | Pagal minėto įstatymo 1 straipsnio 20 pastraipą pardavimo pelnas, gautas pardavus tikslinės įmonės akcijas, paskirstomas investuotojams proporcingai pagal jų įdėtą kapitalo dalį. Pagal sumą, gautą paskirsčius pelną, pajamų mokesčiu apmokestinami privatūs investuotojai ir neformalūs investuotojai. |
| --- | --- |

(24)

Pagal minėto įstatymo 1 straipsnio 20 pastraipą pardavimo pelnas, gautas pardavus tikslinės įmonės akcijas, paskirstomas investuotojams proporcingai pagal jų įdėtą kapitalo dalį. Pagal sumą, gautą paskirsčius pelną, pajamų mokesčiu apmokestinami privatūs investuotojai ir neformalūs investuotojai.

| (25) | Mokesčių lengvatos bus taikomos tik tada, jei bus gautas pardavimo pelnas. Privačių investuotojų ir neformalių investuotojų valdomo tikslinės įmonės kapitalo dalis per paskutinius penkerius metus turi būti 3–25 % kapitalo, o laikotarpis, kurį investuotojas turi šią kapitalo dalį, negali viršyti dešimties metų. Kiekvienas privatus investuotojas ir neformalus investuotojas, atsižvelgiant į didžiausią galimą turėti 25 % dydžio kapitalo dalį, turi teisę į iki 50 000 EUR (200 000 EUR padauginus iš 0,25) dydžio neapmokestinamą pelną. Taigi, pagal Vokietijos skaičiavimus, didžiausia mokesčių lengvatos suma kiekvienam neformaliam investuotojui ir kiekvienos investicijos atveju bus apie 22 500 EUR. Jei bus gautas 800 000 EUR viršijantis pelnas iš vienos investicijos, bus taikoma proporcingai mažesnė mokesčių lengvata, o jei bus gautas 1 mln. EUR viršijantis pelnas, mokestinė lengvata taikoma nebebus. |
| --- | --- |

(25)

Mokesčių lengvatos bus taikomos tik tada, jei bus gautas pardavimo pelnas. Privačių investuotojų ir neformalių investuotojų valdomo tikslinės įmonės kapitalo dalis per paskutinius penkerius metus turi būti 3–25 % kapitalo, o laikotarpis, kurį investuotojas turi šią kapitalo dalį, negali viršyti dešimties metų. Kiekvienas privatus investuotojas ir neformalus investuotojas, atsižvelgiant į didžiausią galimą turėti 25 % dydžio kapitalo dalį, turi teisę į iki 50 000 EUR (200 000 EUR padauginus iš 0,25) dydžio neapmokestinamą pelną. Taigi, pagal Vokietijos skaičiavimus, didžiausia mokesčių lengvatos suma kiekvienam neformaliam investuotojui ir kiekvienos investicijos atveju bus apie 22 500 EUR. Jei bus gautas 800 000 EUR viršijantis pelnas iš vienos investicijos, bus taikoma proporcingai mažesnė mokesčių lengvata, o jei bus gautas 1 mln. EUR viršijantis pelnas, mokestinė lengvata taikoma nebebus.

3.   SPRENDIME PRADĖTI PROCEDŪRĄ IŠREIKŠTA ABEJONĖ

| (26) | Kaip išaiškinta 3 konstatuojamojoje dalyje, 2009 m. sausio 28 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Sprendime Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad visos trys priemonės yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(26)

Kaip išaiškinta 3 konstatuojamojoje dalyje, 2009 m. sausio 28 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). Sprendime Komisija iš pradžių laikėsi nuomonės, kad visos trys priemonės yra valstybės pagalba.

3.1.   Valstybės pagalba taikant prekybos mokesčio priemonę

| (27) | Palyginusi 2003 m. raštą ir įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateiktą išaiškinimą, Komisija abejoja Vokietijos teiginiu, kad šiuo įstatymu tik teisės akto lygmeniu tikslinamas 2003 m. raštas, nes panašu, kad įstatymu numatoma taikyti tam tikras mokestines lengvatas konkrečios kategorijos naujai įkurtoms rizikos kapitalo įmonėms, apibrėžtoms įstatyme dėl modernizavimo. Komisija susidarė nuomonę, kad „išaiškinimas“ skiriasi nuo 2003 m. rašto ir kad tam tikroms rizikos kapitalo įmonėms numatoma taikyti ne tokius griežtus kriterijus atleidžiant nuo prekybos mokesčio. |
| --- | --- |

(27)

Palyginusi 2003 m. raštą ir įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateiktą išaiškinimą, Komisija abejoja Vokietijos teiginiu, kad šiuo įstatymu tik teisės akto lygmeniu tikslinamas 2003 m. raštas, nes panašu, kad įstatymu numatoma taikyti tam tikras mokestines lengvatas konkrečios kategorijos naujai įkurtoms rizikos kapitalo įmonėms, apibrėžtoms įstatyme dėl modernizavimo. Komisija susidarė nuomonę, kad „išaiškinimas“ skiriasi nuo 2003 m. rašto ir kad tam tikroms rizikos kapitalo įmonėms numatoma taikyti ne tokius griežtus kriterijus atleidžiant nuo prekybos mokesčio.

| (28) | Atsižvelgdama į šias abejones Komisijai pažymi, kad prekybos mokesčio priemonė suteiktų pranašumą tam tikroms rizikos kapitalo įmonėms, palyginti su kitomis investicinėmis bendrovėmis, kurios gali užsiimti tokia pačia arba panašia veikla. Be to, dėl minimo atleidimo nuo prekybos mokesčio per metus būtų surenkama maždaug 90 mln. EUR mažiau. Šis faktas leidžia manyti, kad minėtu įstatymu ne tik išaiškinamas 2003 m. raštas. |
| --- | --- |

(28)

Atsižvelgdama į šias abejones Komisijai pažymi, kad prekybos mokesčio priemonė suteiktų pranašumą tam tikroms rizikos kapitalo įmonėms, palyginti su kitomis investicinėmis bendrovėmis, kurios gali užsiimti tokia pačia arba panašia veikla. Be to, dėl minimo atleidimo nuo prekybos mokesčio per metus būtų surenkama maždaug 90 mln. EUR mažiau. Šis faktas leidžia manyti, kad minėtu įstatymu ne tik išaiškinamas 2003 m. raštas.

3.2.   Valstybės pagalba taikant nuostolių perkėlimo priemonę

| (29) | Iš esmės Vokietija nepaneigė, kad nuostolių perkėlimo priemonė yra selektyvaus pobūdžio ir dėl to sutiekiamas pranašumas tikslinėms įmonėms ir rizikos kapitalo įmonėms. Tačiau Vokietija paaiškino, kad tai galima pateisinti Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika. Dėl to, kad 2008 m. įvedus mokesčių nuostolių panaudojimo apribojimą, Vokietijos nuomone, rizikos kapitalo rinka susidūrė su dideliais sunkumais, šiai rinkai turėtų ir toliau būti palikta galimybė pasinaudoti mokesčių nuostoliais. Todėl priemonė atitinka kriterijus, nurodytus Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (12) (toliau – Pranešimas dėl įmonių apmokestinimo). |
| --- | --- |

(29)

Iš esmės Vokietija nepaneigė, kad nuostolių perkėlimo priemonė yra selektyvaus pobūdžio ir dėl to sutiekiamas pranašumas tikslinėms įmonėms ir rizikos kapitalo įmonėms. Tačiau Vokietija paaiškino, kad tai galima pateisinti Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika. Dėl to, kad 2008 m. įvedus mokesčių nuostolių panaudojimo apribojimą, Vokietijos nuomone, rizikos kapitalo rinka susidūrė su dideliais sunkumais, šiai rinkai turėtų ir toliau būti palikta galimybė pasinaudoti mokesčių nuostoliais. Todėl priemonė atitinka kriterijus, nurodytus Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo su tiesioginiu verslo apmokestinimu susijusioms priemonėms (12) (toliau – Pranešimas dėl įmonių apmokestinimo).

| (30) | Tačiau Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad negalima kitoms investicinėms bendrovėms (t. y. bendrovėms, kurios neatitinka sąvokos „rizikos kapitalo įmonė“ apibrėžties) neleisti pasinaudoti priemone, jei priemonė pateisinama Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika, nes į tikslines įmones gali investuoti ir ne rizikos kapitalo įmonės ir joms taip pat turėtų būti suteikta teisė pasinaudoti nuostoliais. Tačiau taip nėra, nes tikslinės įmonės, kurias bendrai valdo ne rizikos kapitalo įmonės, gali savo nuostolius perkelti tik tada, jei tokios įmonės kapitalo įsigijo iš rizikos kapitalo įmonės 21 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(30)

Tačiau Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad negalima kitoms investicinėms bendrovėms (t. y. bendrovėms, kurios neatitinka sąvokos „rizikos kapitalo įmonė“ apibrėžties) neleisti pasinaudoti priemone, jei priemonė pateisinama Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika, nes į tikslines įmones gali investuoti ir ne rizikos kapitalo įmonės ir joms taip pat turėtų būti suteikta teisė pasinaudoti nuostoliais. Tačiau taip nėra, nes tikslinės įmonės, kurias bendrai valdo ne rizikos kapitalo įmonės, gali savo nuostolius perkelti tik tada, jei tokios įmonės kapitalo įsigijo iš rizikos kapitalo įmonės 21 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis sąlygomis.

| (31) | Vokietija taip pat tvirtino, kad priemonė nekenkia valstybių narių tarpusavio prekybai pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes ja siekiama „vidinio tikslo“, kuris yra suderinamas su Pranešimu dėl įmonių apmokestinimo. Priemonė yra tik griežtos taisyklės, kuriai kitose valstybėse narėse atitikmens nėra, išimtis. Todėl priemonė negali turėti jokio tarpvalstybinio poveikio konkurencijai arba prekybai. |
| --- | --- |

(31)

Vokietija taip pat tvirtino, kad priemonė nekenkia valstybių narių tarpusavio prekybai pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, nes ja siekiama „vidinio tikslo“, kuris yra suderinamas su Pranešimu dėl įmonių apmokestinimo. Priemonė yra tik griežtos taisyklės, kuriai kitose valstybėse narėse atitikmens nėra, išimtis. Todėl priemonė negali turėti jokio tarpvalstybinio poveikio konkurencijai arba prekybai.

| (32) | Tačiau Komisija pabrėžė, kad šios priemonės pagalbos gavėjai vis dėlto galėtų užsiimti prekyba su kitomis valstybėmis narėmis, taigi priemonė galėtų turėti poveikį prekybai. Be to, nustatant, ar mokestine priemone tam tikroms įmonėms būtų suteiktas selektyvus pranašumas, reikia remtis atitinkamoje valstybėje narėje bendrai taikytina sistema. Klausimas, kokius teisės aktus reikėtų taikyti kitoje valstybėje narėje, iš esmės yra nesvarbus. |
| --- | --- |

(32)

Tačiau Komisija pabrėžė, kad šios priemonės pagalbos gavėjai vis dėlto galėtų užsiimti prekyba su kitomis valstybėmis narėmis, taigi priemonė galėtų turėti poveikį prekybai. Be to, nustatant, ar mokestine priemone tam tikroms įmonėms būtų suteiktas selektyvus pranašumas, reikia remtis atitinkamoje valstybėje narėje bendrai taikytina sistema. Klausimas, kokius teisės aktus reikėtų taikyti kitoje valstybėje narėje, iš esmės yra nesvarbus.

3.3.   Valstybės pagalba taikant mokesčių lengvatų privatiems investuotojams priemonę

| (33) | Vokietija paaiškino, kad ši priemonė nėra laikytina valstybės pagalba, nes pagalbos gavėjai yra fiziniai asmenys. Bet kadangi dėl šios priemonės investuotojams patrauklesnės atrodo investicijos į tam tikras įmones – tikslines įmones, tam tikros įmonės (tikslinės įmonės) gautų netiesioginės naudos (13). |
| --- | --- |

(33)

Vokietija paaiškino, kad ši priemonė nėra laikytina valstybės pagalba, nes pagalbos gavėjai yra fiziniai asmenys. Bet kadangi dėl šios priemonės investuotojams patrauklesnės atrodo investicijos į tam tikras įmones – tikslines įmones, tam tikros įmonės (tikslinės įmonės) gautų netiesioginės naudos (13).

| (34) | Todėl Komisija nusprendė, kad priemonė tenkina „pranašumo“ ir „selektyvumo“ kriterijus. Be to, manoma, kad pritaikius priemonę metinės pajamos iš mokesčių sumažėtų maždaug 30 mln. EUR. |
| --- | --- |

(34)

Todėl Komisija nusprendė, kad priemonė tenkina „pranašumo“ ir „selektyvumo“ kriterijus. Be to, manoma, kad pritaikius priemonę metinės pajamos iš mokesčių sumažėtų maždaug 30 mln. EUR.

3.4.   Suderinamumas su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti

| (35) | Komisija abejojo, ar priemonės suderinamos su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (toliau – Rizikos kapitalo gairės) (14), nes pagal šias gaires valstybės pagalba rizikos kapitalo pavidalu negali būti suteikta didelėms įmonėms (15), sunkumų patiriančioms įmonėms ir laivų statybos, anglies ir plieno sektoriaus įmonėms. Tačiau šiuo atveju priemone gali pasinaudoti ir tos įmonės, kurios priklauso pirmiau išvardytoms įmonių grupėms. Todėl priemonės taikymo srities apibrėžimas (dėl priemonės gavėjų) neatitinka Rizikos kapitalo gairių. |
| --- | --- |

(35)

Komisija abejojo, ar priemonės suderinamos su Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (toliau – Rizikos kapitalo gairės) (14), nes pagal šias gaires valstybės pagalba rizikos kapitalo pavidalu negali būti suteikta didelėms įmonėms (15), sunkumų patiriančioms įmonėms ir laivų statybos, anglies ir plieno sektoriaus įmonėms. Tačiau šiuo atveju priemone gali pasinaudoti ir tos įmonės, kurios priklauso pirmiau išvardytoms įmonių grupėms. Todėl priemonės taikymo srities apibrėžimas (dėl priemonės gavėjų) neatitinka Rizikos kapitalo gairių.

| (36) | Teikiama valstybės pagalba pagal Rizikos kapitalo gairių 4.3 skirsnį taip pat turi būti siekiama išspręsti tam tikrą rinkos nepakankamumą, kai jo buvimo įrodymų užtenka. Vokietija tokio įrodymo nepateikė. |
| --- | --- |

(36)

Teikiama valstybės pagalba pagal Rizikos kapitalo gairių 4.3 skirsnį taip pat turi būti siekiama išspręsti tam tikrą rinkos nepakankamumą, kai jo buvimo įrodymų užtenka. Vokietija tokio įrodymo nepateikė.

| (37) | Komisija taip pat abejoja, ar tenkinami kiti Rizikos kapitalo gairių 4 skirsnyje išvardyti reikalavimai. Be to, Komisija tvirtino, kad mokesčių lengvatų taikymas tik į kapitalo įmones investuojančiomis rizikos kapitalo įmonėms prieštarauja priemonės tikslui – skatinti teikti rizikos kapitalą visoms įmonėms, kurioms to reikia, nes naujoves diegiančios naujos įmonės, kurioms reikia rizikos kapitalo, gali pasirinkti kitą nei kapitalo įmonės teisinę formą. Naujoves diegiančioms naujoms įmonėms, kurių teisinė forma yra ūkinė bendrija, ši priemonė naudinga nebus. |
| --- | --- |

(37)

Komisija taip pat abejoja, ar tenkinami kiti Rizikos kapitalo gairių 4 skirsnyje išvardyti reikalavimai. Be to, Komisija tvirtino, kad mokesčių lengvatų taikymas tik į kapitalo įmones investuojančiomis rizikos kapitalo įmonėms prieštarauja priemonės tikslui – skatinti teikti rizikos kapitalą visoms įmonėms, kurioms to reikia, nes naujoves diegiančios naujos įmonės, kurioms reikia rizikos kapitalo, gali pasirinkti kitą nei kapitalo įmonės teisinę formą. Naujoves diegiančioms naujoms įmonėms, kurių teisinė forma yra ūkinė bendrija, ši priemonė naudinga nebus.

3.5.   Suderinamumas su bendrąja rinka

| (38) | Komisija abejoja, ar priemonės yra suderinamos su bendrosios rinkos nuostatomis. Rizikos kapitalo įmonėmis gali būti pripažintos tik tos įmonės, kurių būstinė ir vadovybė yra įsikūrusios Vokietijoje. Todėl atrodo, kad tam tikros įmonės (kurių būstinė yra ne Vokietijoje) – ypač Bendrijos ir EEE teritorijoje esančių įmonių, kurių būstinės yra ne Vokietijoje, turimų įmonių buveinės, filialai ir patronuojamosios įmonės – neatitinka pagalbos kriterijų. Ši sąlyga riboja EB sutarties 43 straipsnyje reglamentuojamą įsisteigimo laisvę. |
| --- | --- |

(38)

Komisija abejoja, ar priemonės yra suderinamos su bendrosios rinkos nuostatomis. Rizikos kapitalo įmonėmis gali būti pripažintos tik tos įmonės, kurių būstinė ir vadovybė yra įsikūrusios Vokietijoje. Todėl atrodo, kad tam tikros įmonės (kurių būstinė yra ne Vokietijoje) – ypač Bendrijos ir EEE teritorijoje esančių įmonių, kurių būstinės yra ne Vokietijoje, turimų įmonių buveinės, filialai ir patronuojamosios įmonės – neatitinka pagalbos kriterijų. Ši sąlyga riboja EB sutarties 43 straipsnyje reglamentuojamą įsisteigimo laisvę.

| (39) | Vokietija tvirtina, kad Vokietijos federalinė finansinių paslaugų priežiūros institucija negalėtų prižiūrėti įmonių, kurių būstinė yra ne Vokietijoje, todėl šioms įmonėms būtų suteiktas nesąžiningas konkurencinis pranašumas Vokietijos rizikos kapitalo įmonių atžvilgiu. Tačiau Komisija abejojo, ar tikrai nėra kitų būdų prižiūrėti užsienio įmones, kurios registruotos Vokietijoje ir de facto konkuruoja su rizikos kapitalo įmonėmis. Todėl Komisija padarė išvadą, kad negalima pateisinti schemos netaikymo šioms įmonėms. Dėl šios priežasties Komisija taip pat abejoja, ar galima teigti, kad aptariamos priemonės suderinamos su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(39)

Vokietija tvirtina, kad Vokietijos federalinė finansinių paslaugų priežiūros institucija negalėtų prižiūrėti įmonių, kurių būstinė yra ne Vokietijoje, todėl šioms įmonėms būtų suteiktas nesąžiningas konkurencinis pranašumas Vokietijos rizikos kapitalo įmonių atžvilgiu. Tačiau Komisija abejojo, ar tikrai nėra kitų būdų prižiūrėti užsienio įmones, kurios registruotos Vokietijoje ir de facto konkuruoja su rizikos kapitalo įmonėmis. Todėl Komisija padarė išvadą, kad negalima pateisinti schemos netaikymo šioms įmonėms. Dėl šios priežasties Komisija taip pat abejoja, ar galima teigti, kad aptariamos priemonės suderinamos su bendrąja rinka.

4.   VOKIETIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (40) | 2009 m. kovo 3 d. rašte Vokietija pateikė pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Pastabos buvo susijusios su visomis trejomis priemonėmis. Rašte Vokietija, kaip ir iš pradžių, laikėsi nuomonės, kad priemonės nėra laikytinos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(40)

2009 m. kovo 3 d. rašte Vokietija pateikė pastabas dėl Komisijos sprendimo pradėti procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį. Pastabos buvo susijusios su visomis trejomis priemonėmis. Rašte Vokietija, kaip ir iš pradžių, laikėsi nuomonės, kad priemonės nėra laikytinos valstybės pagalba.

4.1.   Prekybos mokesčio priemonė

| (41) | Vokietija patvirtino savo nuomonę, kad pagal prekybos mokesčio priemonę nenumatoma įmonių atleisti nuo prekybos mokesčio; priemonė yra skirta padėti atskirti prekybos veiklą nuo turto valdymo veiklos, todėl ji yra tik grynai deklaratyvaus pobūdžio. Ar rizikos kapitalo įmonė vykdo prekybos veiklą, ar tik valdo turtą, galiausiai sprendžiama pagal Vokietijos Aukščiausiojo teismo praktiką, kurios santrauka pateikiama 2003 m. rašte. |
| --- | --- |

(41)

Vokietija patvirtino savo nuomonę, kad pagal prekybos mokesčio priemonę nenumatoma įmonių atleisti nuo prekybos mokesčio; priemonė yra skirta padėti atskirti prekybos veiklą nuo turto valdymo veiklos, todėl ji yra tik grynai deklaratyvaus pobūdžio. Ar rizikos kapitalo įmonė vykdo prekybos veiklą, ar tik valdo turtą, galiausiai sprendžiama pagal Vokietijos Aukščiausiojo teismo praktiką, kurios santrauka pateikiama 2003 m. rašte.

| (42) | Dėl numatomų 90 mln. EUR mokestinių pajamų sumažėjimo Vokietija paaiškino, kad įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateiktų išaiškinimų sumažės netinkamai parengtų susitarimų, dėl kurių mokesčius reikėtų mokėti tik dėl netinkamai suformuluotų susitarimų nuostatų. |
| --- | --- |

(42)

Dėl numatomų 90 mln. EUR mokestinių pajamų sumažėjimo Vokietija paaiškino, kad įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateiktų išaiškinimų sumažės netinkamai parengtų susitarimų, dėl kurių mokesčius reikėtų mokėti tik dėl netinkamai suformuluotų susitarimų nuostatų.

4.2.   Nuostolių perkėlimo priemonė

| (43) | Vokietija patvirtino savo nuomonę, kad tikslinių įmonių nuostolių perkėlimą reglamentuojančios taisyklės pateisinamos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika, nepaisant to, kad investicinės įmonės, kurios nėra įtrauktos į įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateiktą apibrėžtį, taip pat investuoja į tikslines įmones. |
| --- | --- |

(43)

Vokietija patvirtino savo nuomonę, kad tikslinių įmonių nuostolių perkėlimą reglamentuojančios taisyklės pateisinamos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika, nepaisant to, kad investicinės įmonės, kurios nėra įtrauktos į įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateiktą apibrėžtį, taip pat investuoja į tikslines įmones.

| (44) | Vokietijos nuomone, rizikos kapitalo įmones traktuoti skirtingai nei kitas investicines įmones įstatymų leidėjai gali savo nuožiūra, nes esama objektyvių rizikos kapitalo įmonių ir kitų investicinių įmonių skirtumų. Todėl pagal Pranešimo dėl įmonių apmokestinimo 24 punktą skirtingas požiūris į šias įmones pateisinamas. |
| --- | --- |

(44)

Vokietijos nuomone, rizikos kapitalo įmones traktuoti skirtingai nei kitas investicines įmones įstatymų leidėjai gali savo nuožiūra, nes esama objektyvių rizikos kapitalo įmonių ir kitų investicinių įmonių skirtumų. Todėl pagal Pranešimo dėl įmonių apmokestinimo 24 punktą skirtingas požiūris į šias įmones pateisinamas.

| (45) | Be to, rizikos kapitalo įmonių padėtis yra ypatinga. Kadangi joms yra būdinga investuoti į tikslines įmones perkeliant nuostolius, antra priemonė nėra laikytina valstybės pagalba, o tik tokios sistemos trūkumus rizikos kapitalo rinkai kompensuojanti priemonė. |
| --- | --- |

(45)

Be to, rizikos kapitalo įmonių padėtis yra ypatinga. Kadangi joms yra būdinga investuoti į tikslines įmones perkeliant nuostolius, antra priemonė nėra laikytina valstybės pagalba, o tik tokios sistemos trūkumus rizikos kapitalo rinkai kompensuojanti priemonė.

4.3.   Mokesčių lengvatos privatiems investuotojams

| (46) | Vokietijos nuomone, mokesčių lengvatų privatiems investuotojams priemonė neturės jokio didelio poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, nes mokesčių lengvatos vienam investuotojui neviršija 22 500 EUR. Be to, priemone taip pat galės pasinaudoti tikslinės įmonės, kurių būstinė yra kitose valstybėse narėse, nes Vokietijos tikslinės įmonės ir tikslinės įmonės iš kitų valstybių narių traktuojamos vienodai. |
| --- | --- |

(46)

Vokietijos nuomone, mokesčių lengvatų privatiems investuotojams priemonė neturės jokio didelio poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai, nes mokesčių lengvatos vienam investuotojui neviršija 22 500 EUR. Be to, priemone taip pat galės pasinaudoti tikslinės įmonės, kurių būstinė yra kitose valstybėse narėse, nes Vokietijos tikslinės įmonės ir tikslinės įmonės iš kitų valstybių narių traktuojamos vienodai.

| (47) | Vokietija taip pat teigia, kad tiesioginės naudos iš priemonės galėsiantys gauti asmenys yra fiziniai asmenys, kuriems netaikomos valstybės pagalbos taisyklės. Be to, dėl ypatingos priemonės struktūros tikslinėms įmonėms nebus suteikiamas kiekybiškai išreikštas pranašumas, o tai taip pat reiškia, kad taikant priemonę neteikiama pagalba. |
| --- | --- |

(47)

Vokietija taip pat teigia, kad tiesioginės naudos iš priemonės galėsiantys gauti asmenys yra fiziniai asmenys, kuriems netaikomos valstybės pagalbos taisyklės. Be to, dėl ypatingos priemonės struktūros tikslinėms įmonėms nebus suteikiamas kiekybiškai išreikštas pranašumas, o tai taip pat reiškia, kad taikant priemonę neteikiama pagalba.

| (48) | Vokietijos duomenimis, mokesčių lengvatos susietos ne tiesiogiai su investicija, o su pajamomis, gautomis pardavus tikslinės įmonės akcijas. |
| --- | --- |

(48)

Vokietijos duomenimis, mokesčių lengvatos susietos ne tiesiogiai su investicija, o su pajamomis, gautomis pardavus tikslinės įmonės akcijas.

4.4.   Įsisteigimo laisvės ribojimas

| (49) | Vokietijos nuomone, įstatymu dėl sąlygų modernizavimo EB sutarties 43 straipsniu įtvirtinta įsisteigimo laisvė nėra ribojama, nes įsisteigimo laisvės ribojimą galima pateisinti tuo, kad reikalavimas dėl būstinės yra vienintelė galimybė užtikrinti, kad būtų laikomasi įstatymuose numatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

(49)

Vokietijos nuomone, įstatymu dėl sąlygų modernizavimo EB sutarties 43 straipsniu įtvirtinta įsisteigimo laisvė nėra ribojama, nes įsisteigimo laisvės ribojimą galima pateisinti tuo, kad reikalavimas dėl būstinės yra vienintelė galimybė užtikrinti, kad būtų laikomasi įstatymuose numatytų reikalavimų.

5.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (50) | 2009 m. balandžio 9 d. raštu (Vokietijos privataus akcinio ir rizikos kapitalo bendrovių asociacija (vok. Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften e. V.,) ir 2009 m. balandžio 14 d. raštu (Vokietijos biotechnologijos pramonės organizacija (vok. Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland e.V. (BIO) ir Vokietijos neformalių investuotojų tinklas, (BAND) – trys suinteresuotosios šalys pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(50)

2009 m. balandžio 9 d. raštu (Vokietijos privataus akcinio ir rizikos kapitalo bendrovių asociacija (vok. Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften e. V.,) ir 2009 m. balandžio 14 d. raštu (Vokietijos biotechnologijos pramonės organizacija (vok. Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland e.V. (BIO) ir Vokietijos neformalių investuotojų tinklas, (BAND) – trys suinteresuotosios šalys pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

5.1.   Trečiųjų šalių pastabos dėl prekybos mokesčio

| (51) | Vokietijos privataus akcinio ir rizikos kapitalo įmonių asociacijos (BVK) nuomone, įvedus įstatyme dėl sąlygų modernizavimo numatytus teisinius kriterijus rizikos kapitalo įmones laikyti prekybos nevykdančiomis įmonėmis mokesčių tikslais, tokios įmonės negalės pasinaudoti mokesčių paskata. Įstatymu dėl sąlygų modernizavimo bus sukelta daugiau netikrumo sektoriuje. |
| --- | --- |

(51)

Vokietijos privataus akcinio ir rizikos kapitalo įmonių asociacijos (BVK) nuomone, įvedus įstatyme dėl sąlygų modernizavimo numatytus teisinius kriterijus rizikos kapitalo įmones laikyti prekybos nevykdančiomis įmonėmis mokesčių tikslais, tokios įmonės negalės pasinaudoti mokesčių paskata. Įstatymu dėl sąlygų modernizavimo bus sukelta daugiau netikrumo sektoriuje.

| (52) | BVK manymu, „išaiškinimas“ nėra mažiau griežtas nei 2003 m. raštas, nes Vokietijos parlamento žemųjų rūmų finansų komisija laikosi nuomonės, kad įstatymo dėl sąlygų modernizavimo nuostatas reikėtų taikyti kartu su 2003 m. rašto nuostatomis (16). Be to, minėto įstatymo 1 straipsnio 19 dalyje esančius bendruosius teiginius dar reikėtų sukonkretinti 2003 m. rašto nuostatomis. Dėl tokios netinkamos reguliavimo priemonės 2003 m. rašto kriterijai toliau būtų taikomi ir rizikos kapitalo įmonėms. Todėl Vokietijos Vyriausybės numatytą 90 mln. EUR mažesnį mokestinių pajamų surinkimą, BVK nuomone, sunku pagrįsti. |
| --- | --- |

(52)

BVK manymu, „išaiškinimas“ nėra mažiau griežtas nei 2003 m. raštas, nes Vokietijos parlamento žemųjų rūmų finansų komisija laikosi nuomonės, kad įstatymo dėl sąlygų modernizavimo nuostatas reikėtų taikyti kartu su 2003 m. rašto nuostatomis (16). Be to, minėto įstatymo 1 straipsnio 19 dalyje esančius bendruosius teiginius dar reikėtų sukonkretinti 2003 m. rašto nuostatomis. Dėl tokios netinkamos reguliavimo priemonės 2003 m. rašto kriterijai toliau būtų taikomi ir rizikos kapitalo įmonėms. Todėl Vokietijos Vyriausybės numatytą 90 mln. EUR mažesnį mokestinių pajamų surinkimą, BVK nuomone, sunku pagrįsti.

| (53) | BVK teigiamai vertina Vokietijoje sukurtomis vienodomis sąlygomis šalies ir užsienio privataus kapitalo įmonėms (ypač jei tai yra įmonės iš kitų ES valstybių narių) ir į jas investuojantiems šalies ir užsienio investuotojams. |
| --- | --- |

(53)

BVK teigiamai vertina Vokietijoje sukurtomis vienodomis sąlygomis šalies ir užsienio privataus kapitalo įmonėms (ypač jei tai yra įmonės iš kitų ES valstybių narių) ir į jas investuojantiems šalies ir užsienio investuotojams.

| (54) | Vokietijos biotechnologijos pramonės organizacijos (BIO) nuomone, įstatymu dėl sąlygų modernizavimo rizikos kapitalo įmonės nėra atleidžiamos nuo prekybos mokesčio. Įstatymu dėl sąlygų modernizavimo įtvirtinama pagal 2003 m. raštą jau nusistovėjusi tvarka nuo prekybos mokesčio atleisti turtą valdančius fondus. |
| --- | --- |

(54)

Vokietijos biotechnologijos pramonės organizacijos (BIO) nuomone, įstatymu dėl sąlygų modernizavimo rizikos kapitalo įmonės nėra atleidžiamos nuo prekybos mokesčio. Įstatymu dėl sąlygų modernizavimo įtvirtinama pagal 2003 m. raštą jau nusistovėjusi tvarka nuo prekybos mokesčio atleisti turtą valdančius fondus.

5.2.   Trečiųjų šalių pastabos dėl nuostolių perkėlimo

| (55) | BVK nuomone, Vokietijos įstatymų leidėjai turėtų lygiai taip pat, kaip ir įstatymu dėl sąlygų modernizavimo apibrėžtas rizikos kapitalo įmones, traktuoti šalies ir užsienio rizikos kapitalo įmones ir privataus kapitalo įmones. BVK taip pat mano, kad šį tikslą galima pasiekti tik suvienodinus teisines ir mokesčių sąlygas visoms privataus kapitalo įmonėms. BVK rekomenduoja numatyti, kad nuostolių išskaičiavimu be diskriminacijos galėtų pasinaudoti ir tos rizikos kapitalo įmonės, kurios nepatenka į įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateiktą apibrėžtį. BVK pabrėžia, kad Vokietijos pelno mokesčių įstatyme numatytas draudimas išskaičiuoti nuostolius padarys ilgalaikę žalą rizikos kapitalo ir privataus kapitalo įmonių investicijoms. |
| --- | --- |

(55)

BVK nuomone, Vokietijos įstatymų leidėjai turėtų lygiai taip pat, kaip ir įstatymu dėl sąlygų modernizavimo apibrėžtas rizikos kapitalo įmones, traktuoti šalies ir užsienio rizikos kapitalo įmones ir privataus kapitalo įmones. BVK taip pat mano, kad šį tikslą galima pasiekti tik suvienodinus teisines ir mokesčių sąlygas visoms privataus kapitalo įmonėms. BVK rekomenduoja numatyti, kad nuostolių išskaičiavimu be diskriminacijos galėtų pasinaudoti ir tos rizikos kapitalo įmonės, kurios nepatenka į įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateiktą apibrėžtį. BVK pabrėžia, kad Vokietijos pelno mokesčių įstatyme numatytas draudimas išskaičiuoti nuostolius padarys ilgalaikę žalą rizikos kapitalo ir privataus kapitalo įmonių investicijoms.

| (56) | BIO Deutschland įstatymą dėl sąlygų modernizavimo vertina kaip esamos nuostolių perkėlimo padėties pagerinimą. Visų pirma, apie padėtį BIO sprendžia pagal perkeliamus nuostolius ir laikosi nuomonės, kad tikslinis nepalankios padėties sušvelninimas nėra valstybės pagalba. Kadangi dėl nuostolių išskaičiavimą reglamentuojančių galiojančių teisės aktų nepalankioje padėtyje atsidurtų MVĮ, įstatymą dėl sąlygų modernizavimo reikėtų traktuoti kaip teisės aktą, kuriuo siekiama kompensuoti nepalankius mokesčius. BIO nuomone, minėtu įstatymu aiškiai ir reikalingu būdu įteisinama nuostata, kuria atskiriamos privataus akcinio ir rizikos kapitalo įmonės, kurios įmonėms teikia kapitalą, nuo kitų įmonių. |
| --- | --- |

(56)

BIO Deutschland įstatymą dėl sąlygų modernizavimo vertina kaip esamos nuostolių perkėlimo padėties pagerinimą. Visų pirma, apie padėtį BIO sprendžia pagal perkeliamus nuostolius ir laikosi nuomonės, kad tikslinis nepalankios padėties sušvelninimas nėra valstybės pagalba. Kadangi dėl nuostolių išskaičiavimą reglamentuojančių galiojančių teisės aktų nepalankioje padėtyje atsidurtų MVĮ, įstatymą dėl sąlygų modernizavimo reikėtų traktuoti kaip teisės aktą, kuriuo siekiama kompensuoti nepalankius mokesčius. BIO nuomone, minėtu įstatymu aiškiai ir reikalingu būdu įteisinama nuostata, kuria atskiriamos privataus akcinio ir rizikos kapitalo įmonės, kurios įmonėms teikia kapitalą, nuo kitų įmonių.

5.3.   Trečiųjų šalių pastabos dėl mokesčių lengvatų privatiems investuotojams

| (57) | BVK palankiai vertina įstatymu dėl sąlygų modernizavimo numatytą bendrą tikslą – privatiems investuotojams suteikti mokesčių lengvatas. BVK nuomone, ši mokesčių lengvatų priemonė yra tinkamas privačių asmenų, investuojančių į labai rizikingą segmentą minėtame įstatyme aptartu ankstyvuoju etapu, skatinimas. |
| --- | --- |

(57)

BVK palankiai vertina įstatymu dėl sąlygų modernizavimo numatytą bendrą tikslą – privatiems investuotojams suteikti mokesčių lengvatas. BVK nuomone, ši mokesčių lengvatų priemonė yra tinkamas privačių asmenų, investuojančių į labai rizikingą segmentą minėtame įstatyme aptartu ankstyvuoju etapu, skatinimas.

| (58) | BAND pabrėžia, kad tokios mokesčių lengvatos individualiems asmenims, investuojantiems į naujas įmones, yra įprastos kitose valstybėse narėse ir kad ten tokios lengvatos taikomos plačiau. BAND palankiai vertina įvestas mokesčių lengvatas individualiems asmenims, todėl pritaria įstatymui dėl sąlygų modernizavimo. Tačiau BAND kyla abejonių dėl konkretaus skatinamojo poveikio neformaliems investuotojams, nes numatytos mokesčių lengvatos yra nedidelės ir jomis galima pasinaudoti tik sėkmingai investavus. BAND nuomone, didžiausia mokesčių lengvatų nauda vienam investuotojui, gauta pasinaudojant priemone, dėl pelno paskirstymo tvarkos bus apie 14 210 EUR, o ne apie 22 500 EUR, kaip teigia Vokietija. BAND manymu, netiesioginė parama tikslinėms įmonėms iš tikrųjų niekuomet neviršytų 200 000 EUR dydžio de minimis ribos. Naudos investuotojas gautų tik pardavęs valdomą akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(58)

BAND pabrėžia, kad tokios mokesčių lengvatos individualiems asmenims, investuojantiems į naujas įmones, yra įprastos kitose valstybėse narėse ir kad ten tokios lengvatos taikomos plačiau. BAND palankiai vertina įvestas mokesčių lengvatas individualiems asmenims, todėl pritaria įstatymui dėl sąlygų modernizavimo. Tačiau BAND kyla abejonių dėl konkretaus skatinamojo poveikio neformaliems investuotojams, nes numatytos mokesčių lengvatos yra nedidelės ir jomis galima pasinaudoti tik sėkmingai investavus. BAND nuomone, didžiausia mokesčių lengvatų nauda vienam investuotojui, gauta pasinaudojant priemone, dėl pelno paskirstymo tvarkos bus apie 14 210 EUR, o ne apie 22 500 EUR, kaip teigia Vokietija. BAND manymu, netiesioginė parama tikslinėms įmonėms iš tikrųjų niekuomet neviršytų 200 000 EUR dydžio de minimis ribos. Naudos investuotojas gautų tik pardavęs valdomą akcinį kapitalą.

| (59) | BIO nuomone, didžiausia nauda, kurią gautų vienas privatus investuotojas tam tikromis sąlygomis, būtų 22 500 EUR. Ši suma yra maža ir nesusieta su investicijomis (o su pajamomis, gautomis pardavus valdomą akcinį kapitalą), todėl tikslinės įmonės naudos nepajus. |
| --- | --- |

(59)

BIO nuomone, didžiausia nauda, kurią gautų vienas privatus investuotojas tam tikromis sąlygomis, būtų 22 500 EUR. Ši suma yra maža ir nesusieta su investicijomis (o su pajamomis, gautomis pardavus valdomą akcinį kapitalą), todėl tikslinės įmonės naudos nepajus.

6.   VOKIETIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

| (60) | 2009 m. gegužės 22 d. raštu Vokietija atsakė į trečiųjų šalių pastabas. |
| --- | --- |

(60)

2009 m. gegužės 22 d. raštu Vokietija atsakė į trečiųjų šalių pastabas.

6.1.   Prekybos mokesčio priemonė

| (61) | Vokietija tvirtina, kad BVK, nepaisant įstatymo dėl sąlygų modernizavimo atžvilgiu reiškiamos kritikos, patvirtina, jog minėtame įstatyme apibrėžtas prekybos ir turto valdymo veiklos atskyrimas atitinka teisės aktų nuostatas. |
| --- | --- |

(61)

Vokietija tvirtina, kad BVK, nepaisant įstatymo dėl sąlygų modernizavimo atžvilgiu reiškiamos kritikos, patvirtina, jog minėtame įstatyme apibrėžtas prekybos ir turto valdymo veiklos atskyrimas atitinka teisės aktų nuostatas.

6.2.   Nuostolių perkėlimo priemonė

| (62) | Vokietija atkreipia dėmesį, kad BVK pasiūlymas priemonės taikymo sritį išplėsti įtraukiant visą privataus kapitalo sektorių turėtų nepateisinamų padarinių. Vokietija, siekdama priemonę padaryti kuo tikslingesnę, nusprendė imtis reikalingo įmonių skirstymo. |
| --- | --- |

(62)

Vokietija atkreipia dėmesį, kad BVK pasiūlymas priemonės taikymo sritį išplėsti įtraukiant visą privataus kapitalo sektorių turėtų nepateisinamų padarinių. Vokietija, siekdama priemonę padaryti kuo tikslingesnę, nusprendė imtis reikalingo įmonių skirstymo.

| (63) | Vokietija pabrėžia, kad BIO patvirtina Vokietijos nuomonę, jog įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateikiamas nuoseklus įmonių skirstymas pagal objektyvius kriterijus, padėsiantis užkirsti kelią per dideliam nuostolių panaudojimui. |
| --- | --- |

(63)

Vokietija pabrėžia, kad BIO patvirtina Vokietijos nuomonę, jog įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateikiamas nuoseklus įmonių skirstymas pagal objektyvius kriterijus, padėsiantis užkirsti kelią per dideliam nuostolių panaudojimui.

6.3.   Mokesčių lengvatos privatiems investuotojams

| (64) | Vokietija laikosi nuomonės, kad suinteresuotųjų asmenų pastabos patvirtina jos nuomonę, kad priemonė, kurios poveikis yra nedidelis ir netiesioginis, kuria siekiama pelno ir kuri skirta visoje ES esančioms tikslinėms įmonėms, nėra laikytina valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(64)

Vokietija laikosi nuomonės, kad suinteresuotųjų asmenų pastabos patvirtina jos nuomonę, kad priemonė, kurios poveikis yra nedidelis ir netiesioginis, kuria siekiama pelno ir kuri skirta visoje ES esančioms tikslinėms įmonėms, nėra laikytina valstybės pagalba.

7.   VERTINIMAS

7.1.   Valstybės pagalba

7.1.1.   Prekybos mokesčio priemonė

| (65) | Atlikta oficiali tyrimo procedūra neišsklaidė Komisijos abejonių dėl įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateikto tariamai teisinio 2003 m. rašto, kuriuo reglamentuojama prievolė mokėti prekybos mokestį, „išaiškinimo“. |
| --- | --- |

(65)

Atlikta oficiali tyrimo procedūra neišsklaidė Komisijos abejonių dėl įstatyme dėl sąlygų modernizavimo pateikto tariamai teisinio 2003 m. rašto, kuriuo reglamentuojama prievolė mokėti prekybos mokestį, „išaiškinimo“.

| (66) | Vokietija mano, kad dėl šios priemonės taikymo per metus bus surinkta 90 mln. EUR mažiau mokestinių pajamų. Šalis sumažėjusias pajamas aiškina tuo, kad bus sudaroma mažiau netinkamai parengtų susitarimų. Toks pasiteisinimas Komisijos neįtikina, nes sunku patikėti, kad rizikos kapitalo įmonės taip blogai išmano mokesčių teisę ir todėl neišvengia tokių netinkamai parengtų susitarimų ir atitinkamų mokestinių prievolių. Be to, Komisijos nuomonę akivaizdžiai patvirtina trečiosios šalys, pvz., BVK teiginys, kad įstatymu dėl sąlygų modernizavimo sektoriuje bus dar daugiau netikrumo. |
| --- | --- |

(66)

Vokietija mano, kad dėl šios priemonės taikymo per metus bus surinkta 90 mln. EUR mažiau mokestinių pajamų. Šalis sumažėjusias pajamas aiškina tuo, kad bus sudaroma mažiau netinkamai parengtų susitarimų. Toks pasiteisinimas Komisijos neįtikina, nes sunku patikėti, kad rizikos kapitalo įmonės taip blogai išmano mokesčių teisę ir todėl neišvengia tokių netinkamai parengtų susitarimų ir atitinkamų mokestinių prievolių. Be to, Komisijos nuomonę akivaizdžiai patvirtina trečiosios šalys, pvz., BVK teiginys, kad įstatymu dėl sąlygų modernizavimo sektoriuje bus dar daugiau netikrumo.

| (67) | Komisija bet kuriuo atveju tvirtina, kad dėl priemonės bus vienareikšmiškai prarandamos valstybės lėšos, kurias valstybė kitu atveju (jei priemonė nebūtų įgyvendinta) gautų. Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonei įgyvendinama naudojant valstybės lėšas. |
| --- | --- |

(67)

Komisija bet kuriuo atveju tvirtina, kad dėl priemonės bus vienareikšmiškai prarandamos valstybės lėšos, kurias valstybė kitu atveju (jei priemonė nebūtų įgyvendinta) gautų. Todėl Komisija daro išvadą, kad priemonei įgyvendinama naudojant valstybės lėšas.

| (68) | Nekreipdama dėmesio į aptariamu atveju nesvarbų klausimą dėl 2003 m. rašto suderinamumo su Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika, sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatavo, kad įstatymo dėl sąlygų modernizavimo nuostatos akivaizdžiai skiriasi nuo minėto rašto nuostatų, nes:






  — | rizikos kapitalo įmonės investuotojų turi ieškoti plačiajai visuomenei teikdamos pasiūlymus, tačiau 2003 m. rašte tokia galimybė nenumatyta, |
| --- | --- | --- |

(68)

Nekreipdama dėmesio į aptariamu atveju nesvarbų klausimą dėl 2003 m. rašto suderinamumo su Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika, sprendime pradėti procedūrą Komisija konstatavo, kad įstatymo dėl sąlygų modernizavimo nuostatos akivaizdžiai skiriasi nuo minėto rašto nuostatų, nes:

—

rizikos kapitalo įmonės investuotojų turi ieškoti plačiajai visuomenei teikdamos pasiūlymus, tačiau 2003 m. rašte tokia galimybė nenumatyta,

| — | pagal minėtą įstatymą rizikos kapitalo įmonės gali turėti verslo patalpas ir savo veiklai vykdyti reikalingą verslui būdingą organizaciją, tačiau 2003 m. raštu draudžiama turėti „didelę nuosavą organizaciją“, ir numatoma, kad darbuotojų ir biuro patalpų turi būti ne daugiau nei reikia „labai dideliam privačiam turtui“ valdyti, |
| --- | --- |

—

pagal minėtą įstatymą rizikos kapitalo įmonės gali turėti verslo patalpas ir savo veiklai vykdyti reikalingą verslui būdingą organizaciją, tačiau 2003 m. raštu draudžiama turėti „didelę nuosavą organizaciją“, ir numatoma, kad darbuotojų ir biuro patalpų turi būti ne daugiau nei reikia „labai dideliam privačiam turtui“ valdyti,

| — | minėtame įstatyme nėra aiškaus draudimo rizikos kapitalo įmonėms užsiimti komercine veikla jų portfeliui priklausančiose įmonėse, o 2003 m. rašte portfeliui priklausančiose įmonėse, kaip minima 13 konstatuojamojoje dalyje, komercinės veiklos vykdyti neleidžiama. |
| --- | --- |

—

minėtame įstatyme nėra aiškaus draudimo rizikos kapitalo įmonėms užsiimti komercine veikla jų portfeliui priklausančiose įmonėse, o 2003 m. rašte portfeliui priklausančiose įmonėse, kaip minima 13 konstatuojamojoje dalyje, komercinės veiklos vykdyti neleidžiama.

| (69) | Tyrimo metu gautos pastabos neišsklaidė šios abejonės. Todėl Komisija daro išvadą, kad įstatymu dėl sąlygų modernizavimo išplečiamas potencialių priemonės pagalbos gavėjų, neprivalančių mokėti prekybos mokesčio, skaičius, nes kai kurios rizikos kapitalo įmonės, kurios pagal 2003 m. raštą privalėtų mokėti prekybos mokestį, minėtu įstatymu nuo tokio mokesčio atleidžiamos. Todėl aptariama priemone tam tikroms rizikos kapitalo įmonėms suteikiamas mokestinis privalumas – jos gali užsiimti tam tikra veikla ir nemokėti tam tikrų mokesčių, kurie privalomi tokią pačią veiklą vykdantiems rizikos kapitalo fondams ir privataus kapitalo fondams, kuriems taikomos tik 2003 m. rašto nuostatos. |
| --- | --- |

(69)

Tyrimo metu gautos pastabos neišsklaidė šios abejonės. Todėl Komisija daro išvadą, kad įstatymu dėl sąlygų modernizavimo išplečiamas potencialių priemonės pagalbos gavėjų, neprivalančių mokėti prekybos mokesčio, skaičius, nes kai kurios rizikos kapitalo įmonės, kurios pagal 2003 m. raštą privalėtų mokėti prekybos mokestį, minėtu įstatymu nuo tokio mokesčio atleidžiamos. Todėl aptariama priemone tam tikroms rizikos kapitalo įmonėms suteikiamas mokestinis privalumas – jos gali užsiimti tam tikra veikla ir nemokėti tam tikrų mokesčių, kurie privalomi tokią pačią veiklą vykdantiems rizikos kapitalo fondams ir privataus kapitalo fondams, kuriems taikomos tik 2003 m. rašto nuostatos.

| (70) | Be to, priemone rizikos kapitalo įmonėms, kurios patenka į įstatymo dėl sąlygų modernizavimo taikymo sritį, suteikiamas selektyvus pranašumas rizikos kapitalo fondų ir privataus kapitalo fondų atžvilgiu. Taip yra todėl, kad rizikos kapitalo įmonė šia priemone galės pasinaudoti tik tada, jei atitiks minėto įstatymo sąvokų apibrėžimus. Todėl rizikos kapitalo fondai ir privataus kapitalo fondai, į nuosavą tikslinių įmonių kapitalą investavę mažiau nei 70 % viso savo turto, priemone pasinaudoti negalės, nors jų pagrindinė veikla yra ta pati. Tas pats taip pat galioja rizikos kapitalo fondams ir privataus kapitalo fondams, kurių būstinė ir vadovybė įsikūrusios ne Vokietijoje. Taigi, rizikos kapitalo fondai ir privataus kapitalo fondai, Vokietijoje turintys tik įmonės buveines, negali pasinaudoti įstatyme dėl sąlygų modernizavimo numatyta tvarka, nors ir užsiima ta pačia veikla, kaip ir rizikos kapitalo įmonės. |
| --- | --- |

(70)

Be to, priemone rizikos kapitalo įmonėms, kurios patenka į įstatymo dėl sąlygų modernizavimo taikymo sritį, suteikiamas selektyvus pranašumas rizikos kapitalo fondų ir privataus kapitalo fondų atžvilgiu. Taip yra todėl, kad rizikos kapitalo įmonė šia priemone galės pasinaudoti tik tada, jei atitiks minėto įstatymo sąvokų apibrėžimus. Todėl rizikos kapitalo fondai ir privataus kapitalo fondai, į nuosavą tikslinių įmonių kapitalą investavę mažiau nei 70 % viso savo turto, priemone pasinaudoti negalės, nors jų pagrindinė veikla yra ta pati. Tas pats taip pat galioja rizikos kapitalo fondams ir privataus kapitalo fondams, kurių būstinė ir vadovybė įsikūrusios ne Vokietijoje. Taigi, rizikos kapitalo fondai ir privataus kapitalo fondai, Vokietijoje turintys tik įmonės buveines, negali pasinaudoti įstatyme dėl sąlygų modernizavimo numatyta tvarka, nors ir užsiima ta pačia veikla, kaip ir rizikos kapitalo įmonės.

| (71) | Todėl valstybės lėšomis nuo dalies įmonės išlaidų (būtent prievolės mokėti tam tikrą mokestį) bus atleidžiamos tik šiai nedidelei įmonių grupei priklausančios įmonės. Šias išlaidas pagal dabar galiojančius teisės aktus įmonės paprastai turi padengti pačios. Tokį pranašumą turintys pagalbos gavėjai daugiausia užsiima privataus kapitalo ir rizikos kapitalo teikimu ir konkuruoja su Vokietijos arba kitų valstybių narių kapitalo teikimo bendrovėmis. Kadangi ši mokestinė priemonė padidina finansinius išteklius, kuriais gali disponuoti pagalbos gavėjai užsiimdami savo veikla, ši priemonė sustiprina tokių bendrovių poziciją kitų konkurentų Bendrijoje atžvilgiu. Todėl tokia pagalba gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(71)

Todėl valstybės lėšomis nuo dalies įmonės išlaidų (būtent prievolės mokėti tam tikrą mokestį) bus atleidžiamos tik šiai nedidelei įmonių grupei priklausančios įmonės. Šias išlaidas pagal dabar galiojančius teisės aktus įmonės paprastai turi padengti pačios. Tokį pranašumą turintys pagalbos gavėjai daugiausia užsiima privataus kapitalo ir rizikos kapitalo teikimu ir konkuruoja su Vokietijos arba kitų valstybių narių kapitalo teikimo bendrovėmis. Kadangi ši mokestinė priemonė padidina finansinius išteklius, kuriais gali disponuoti pagalbos gavėjai užsiimdami savo veikla, ši priemonė sustiprina tokių bendrovių poziciją kitų konkurentų Bendrijoje atžvilgiu. Todėl tokia pagalba gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (72) | Taigi Komisija daro išvadą, kad prekybos mokesčio priemonė, apie kurią yra pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, teikiama tam tikroms rizikos kapitalo įmonėms. |
| --- | --- |

(72)

Taigi Komisija daro išvadą, kad prekybos mokesčio priemonė, apie kurią yra pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, teikiama tam tikroms rizikos kapitalo įmonėms.

7.1.2.   Nuostolių išskaičiavimas

| (73) | Kaip minėta 4.2 skirsnyje, Vokietija iš esmės sutinka, kad į tikslines įmones investuojančioms rizikos kapitalo įmonėms vėl suteikta galimybė perkelti nuostolius yra selektyvaus pobūdžio ir naudinga tiek rizikos kapitalo įmonėms, tiek tikslinėms įmonėms. Tačiau Vokietija laikosi nuomonės, kad rizikos kapitalo įmonės tinkamai ir praktiškai yra atskirtos nuo tikslinių įmonių ir kad toks skirstymas pateisinamas objektyviais skirtumais tarp apmokestinamų asmenų pagal Pranešimo dėl įmonių apmokestinimo 24 punktą (kur minima, kad tam tikras skirstymas mokesčių sistemoje gali būti pateisinamas objektyviais skirtumais tarp mokesčių mokėtojų), nes 2008 m. įvedus nuostolių panaudojimo apribojimą rizikos kapitalo rinka smarkiai nukentėjo. |
| --- | --- |

(73)

Kaip minėta 4.2 skirsnyje, Vokietija iš esmės sutinka, kad į tikslines įmones investuojančioms rizikos kapitalo įmonėms vėl suteikta galimybė perkelti nuostolius yra selektyvaus pobūdžio ir naudinga tiek rizikos kapitalo įmonėms, tiek tikslinėms įmonėms. Tačiau Vokietija laikosi nuomonės, kad rizikos kapitalo įmonės tinkamai ir praktiškai yra atskirtos nuo tikslinių įmonių ir kad toks skirstymas pateisinamas objektyviais skirtumais tarp apmokestinamų asmenų pagal Pranešimo dėl įmonių apmokestinimo 24 punktą (kur minima, kad tam tikras skirstymas mokesčių sistemoje gali būti pateisinamas objektyviais skirtumais tarp mokesčių mokėtojų), nes 2008 m. įvedus nuostolių panaudojimo apribojimą rizikos kapitalo rinka smarkiai nukentėjo.

| (74) | Pirma, Komisija tvirtina, kad dėl priemonės valstybė akivaizdžiai praras valstybės lėšų, nes pagalba suteikiama iš valstybės lėšų. Tikslinės įmonės ir rizikos kapitalo įmonės galės pasinaudoti atleidimu nuo mokesčių, nes šie subjektai yra priemonės pagalbos gavėjai. Už tikslinėms įmonėms, į kurias investuoja rizikos kapitalo įmonės, galiojančių švelnesnių nuostolių perkėlimą reglamentuojančių nuostatų slypi šioms dviem įmonių grupėms suteikiamas ekonominis pranašumas, taip joms sudaromos galimybės mokėti mažiau mokesčių. Tikslinė įmonė iš pradžių naudos gauna dėl nuostolių perkėlimo, nes jai sudaromos galimybės iš pelno išskaičiuoti nuostolius ir todėl mokėti mažiau mokesčių, o tai yra draudžiama pagal kovos su piktnaudžiavimu taisykles. Dėl to, kad kiti kapitalo įsigyjantys asmenys tokiu nuostolių išskaičiavimu pasinaudoti negali, rizikos kapitalo įmonė gauna beveik tiesioginę naudą. |
| --- | --- |

(74)

Pirma, Komisija tvirtina, kad dėl priemonės valstybė akivaizdžiai praras valstybės lėšų, nes pagalba suteikiama iš valstybės lėšų. Tikslinės įmonės ir rizikos kapitalo įmonės galės pasinaudoti atleidimu nuo mokesčių, nes šie subjektai yra priemonės pagalbos gavėjai. Už tikslinėms įmonėms, į kurias investuoja rizikos kapitalo įmonės, galiojančių švelnesnių nuostolių perkėlimą reglamentuojančių nuostatų slypi šioms dviem įmonių grupėms suteikiamas ekonominis pranašumas, taip joms sudaromos galimybės mokėti mažiau mokesčių. Tikslinė įmonė iš pradžių naudos gauna dėl nuostolių perkėlimo, nes jai sudaromos galimybės iš pelno išskaičiuoti nuostolius ir todėl mokėti mažiau mokesčių, o tai yra draudžiama pagal kovos su piktnaudžiavimu taisykles. Dėl to, kad kiti kapitalo įsigyjantys asmenys tokiu nuostolių išskaičiavimu pasinaudoti negali, rizikos kapitalo įmonė gauna beveik tiesioginę naudą.

| (75) | Kadangi mokėti mažiau mokesčių iš esmės galima tik tada, jei rizikos kapitalo įmonės investuoja į tikslines įmones, netiesioginę naudą taip pat gauna tikslinės įmonės, nes priemonė rizikos kapitalo įmones skatina investuoti į jas, o ne į kitas įmones, kurias dėl grynai ekonominių priežasčių pasirinktų rizikos kapitalo investuotojai. Todėl į tikslines įmones gali būti investuojamos visai kitokio dydžio lėšos ir kitomis sąlygomis, nei būtų investuojama tada, jei priemonės nebūtų. Todėl priemonė netiesiogiai stiprintų tikslinių įmonių kapitalo bazę. |
| --- | --- |

(75)

Kadangi mokėti mažiau mokesčių iš esmės galima tik tada, jei rizikos kapitalo įmonės investuoja į tikslines įmones, netiesioginę naudą taip pat gauna tikslinės įmonės, nes priemonė rizikos kapitalo įmones skatina investuoti į jas, o ne į kitas įmones, kurias dėl grynai ekonominių priežasčių pasirinktų rizikos kapitalo investuotojai. Todėl į tikslines įmones gali būti investuojamos visai kitokio dydžio lėšos ir kitomis sąlygomis, nei būtų investuojama tada, jei priemonės nebūtų. Todėl priemonė netiesiogiai stiprintų tikslinių įmonių kapitalo bazę.

| (76) | Be to, Vokietijos argumentus, kad ši priemonė (nors ir negalima paneigti, jog sunkumus patiriančios įmonės nepatenka į tikslinės įmonės sąvokos apibrėžimą) tokioms įmonėms pranašumo nesuteikia, reikia atmesti. Vokietijos teigimu, sunkumų patirianti tikslinė įmonė negali gauti pelno, kuriuo būtų kompensuoti nuostoliai ir kurį būtų galima apmokestinti. Todėl galimybė panaudoti ankstesnių laikotarpių nuostolius šiai įmonei yra nesvarbi. Taigi, įstatymu dėl sąlygų modernizavimo sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Bendrijos teisės aktuose, nesuteikiama jokio pranašumo. Komisijos nuomone, šie argumentai yra nenuoseklūs, nes sunkumus patiriančią įmonę arba „priedangos bendrovę“ įsigyjantis asmuo dėl mokestinių priežasčių gali būti iš tiesų ypač susidomėjęs jos nuostolių perkėlimu. |
| --- | --- |

(76)

Be to, Vokietijos argumentus, kad ši priemonė (nors ir negalima paneigti, jog sunkumus patiriančios įmonės nepatenka į tikslinės įmonės sąvokos apibrėžimą) tokioms įmonėms pranašumo nesuteikia, reikia atmesti. Vokietijos teigimu, sunkumų patirianti tikslinė įmonė negali gauti pelno, kuriuo būtų kompensuoti nuostoliai ir kurį būtų galima apmokestinti. Todėl galimybė panaudoti ankstesnių laikotarpių nuostolius šiai įmonei yra nesvarbi. Taigi, įstatymu dėl sąlygų modernizavimo sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Bendrijos teisės aktuose, nesuteikiama jokio pranašumo. Komisijos nuomone, šie argumentai yra nenuoseklūs, nes sunkumus patiriančią įmonę arba „priedangos bendrovę“ įsigyjantis asmuo dėl mokestinių priežasčių gali būti iš tiesų ypač susidomėjęs jos nuostolių perkėlimu.

| (77) | Tokie pranašumai gali daryti poveikį prekybai ir konkurencijai. Rizikos kapitalo įmonių atveju Komisija nagrinėjo šį kriterijų atsižvelgdama į 71 konstatuojamojoje dalyje minimas prekybos mokestį reglamentuojančias nuostatas. Tikslinių įmonių atžvilgiu Komisija laikosi nuomonės, kad šios įmonės veiklą gali vykdyti bet kurioje ūkio šakoje, taip pat ir tose ūkio šakose, kuriose vyksta arba gali būti vykdoma prekyba Bendrijos viduje. Todėl šioms įmonėms suteikiamas ekonominis pranašumas gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(77)

Tokie pranašumai gali daryti poveikį prekybai ir konkurencijai. Rizikos kapitalo įmonių atveju Komisija nagrinėjo šį kriterijų atsižvelgdama į 71 konstatuojamojoje dalyje minimas prekybos mokestį reglamentuojančias nuostatas. Tikslinių įmonių atžvilgiu Komisija laikosi nuomonės, kad šios įmonės veiklą gali vykdyti bet kurioje ūkio šakoje, taip pat ir tose ūkio šakose, kuriose vyksta arba gali būti vykdoma prekyba Bendrijos viduje. Todėl šioms įmonėms suteikiamas ekonominis pranašumas gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (78) | Antra, Komisija tvirtina, kad negalima nuginčyti priemonės selektyvumo. |
| --- | --- |

(78)

Antra, Komisija tvirtina, kad negalima nuginčyti priemonės selektyvumo.

| (79) | Trečia, Komisija tvirtina, kad Vokietijai nepavyko įrodyti, jog priemonė yra suderinama su Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika. NET jei apribojimas panaudoti nuostolius rizikos kapitalo rinkai keltų ypatingų sunkumų ir todėl būtų galima pateisinti specialią tvarką, Komisijos nuomone, tai nepateisina Vokietijos atlikto mokesčių mokėtojų skirstymo, nes draudimas perkelti nuostolius yra panaikinamas tik rizikos kapitalo sektoriaus daliai. Jei Vokietijos prielaidos būtų teisingos, nebūtų jokių objektyvių priežasčių priemone neleisti pasinaudoti į tas pačias tikslines įmones investuojančioms įmonėms, kurios nėra rizikos kapitalo įmonės. Tačiau bendrovės, kurios nėra rizikos kapitalo įmonės, priemone gali pasinaudoti tik labai retai – jei jos iš rizikos kapitalo įmonių įsigyja tikslinių įmonių akcinio kapitalo. Šią nuomonę taip pat patvirtina 2 skirsnyje pateiktos BVK pastabos. |
| --- | --- |

(79)

Trečia, Komisija tvirtina, kad Vokietijai nepavyko įrodyti, jog priemonė yra suderinama su Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika. NET jei apribojimas panaudoti nuostolius rizikos kapitalo rinkai keltų ypatingų sunkumų ir todėl būtų galima pateisinti specialią tvarką, Komisijos nuomone, tai nepateisina Vokietijos atlikto mokesčių mokėtojų skirstymo, nes draudimas perkelti nuostolius yra panaikinamas tik rizikos kapitalo sektoriaus daliai. Jei Vokietijos prielaidos būtų teisingos, nebūtų jokių objektyvių priežasčių priemone neleisti pasinaudoti į tas pačias tikslines įmones investuojančioms įmonėms, kurios nėra rizikos kapitalo įmonės. Tačiau bendrovės, kurios nėra rizikos kapitalo įmonės, priemone gali pasinaudoti tik labai retai – jei jos iš rizikos kapitalo įmonių įsigyja tikslinių įmonių akcinio kapitalo. Šią nuomonę taip pat patvirtina 2 skirsnyje pateiktos BVK pastabos.

| (80) | Taip pat panašu, kad priemonė nesuderinama su Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika, nes nebuvo įrodyta, kodėl apribojimas panaudoti pelną rizikos kapitalo įmonėms keltų ypatingų sunkumų, jei jos investuoja į tikslines įmones, bet ne tada, jei jos vykdo tą pačią veiklą, kai teikia kapitalą kitoms įmonėms, pvz., ūkinėms bendrijoms, kurios taip pat gali patirti sunkumų pritraukiant rizikos kapitalą (ypač jei kalbama apie naujoves diegiančias naujas įmones). |
| --- | --- |

(80)

Taip pat panašu, kad priemonė nesuderinama su Vokietijos mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika, nes nebuvo įrodyta, kodėl apribojimas panaudoti pelną rizikos kapitalo įmonėms keltų ypatingų sunkumų, jei jos investuoja į tikslines įmones, bet ne tada, jei jos vykdo tą pačią veiklą, kai teikia kapitalą kitoms įmonėms, pvz., ūkinėms bendrijoms, kurios taip pat gali patirti sunkumų pritraukiant rizikos kapitalą (ypač jei kalbama apie naujoves diegiančias naujas įmones).

| (81) | Komisija taip pat tvirtina, kad šią sritį reglamentuojančias naujas bendras mokesčių teisės nuostatas Vokietija įtvirtino 2008 m. priėmusi įmonių apmokestinimo reformos įstatymą – 2.4.1 skirsnyje minimą priemonių sugriežtinimą, skirtą kovoti su piktnaudžiavimu perkeliant nuostolius. Šios kovos su piktnaudžiavimu priemonės iš dalies būtų pakeistos tik šiek tiek švelnesnėmis nuostolių perkėlimą reglamentuojančiomis nuostatomis, galiojančiomis vienai įmonių grupei. Tokio nuostatų pakeitimo švelnesnėmis nuostatomis negalima pateisinti nuo 2008 m. galiojančios mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika. |
| --- | --- |

(81)

Komisija taip pat tvirtina, kad šią sritį reglamentuojančias naujas bendras mokesčių teisės nuostatas Vokietija įtvirtino 2008 m. priėmusi įmonių apmokestinimo reformos įstatymą – 2.4.1 skirsnyje minimą priemonių sugriežtinimą, skirtą kovoti su piktnaudžiavimu perkeliant nuostolius. Šios kovos su piktnaudžiavimu priemonės iš dalies būtų pakeistos tik šiek tiek švelnesnėmis nuostolių perkėlimą reglamentuojančiomis nuostatomis, galiojančiomis vienai įmonių grupei. Tokio nuostatų pakeitimo švelnesnėmis nuostatomis negalima pateisinti nuo 2008 m. galiojančios mokesčių sistemos pobūdžiu ir logika.

| (82) | Todėl Komisija daro išvadą, kad nuostolių perkėlimą reglamentuojanti priemonė, apie kurią yra pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, teikiama tikslinėms įmonėms ir rizikos kapitalo įmonėms. |
| --- | --- |

(82)

Todėl Komisija daro išvadą, kad nuostolių perkėlimą reglamentuojanti priemonė, apie kurią yra pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, teikiama tikslinėms įmonėms ir rizikos kapitalo įmonėms.

7.1.3.   Mokesčių lengvatos privatiems investuotojams

| (83) | Kaip minėta 4.3 skirsnyje, Vokietija tvirtina, kad ši priemonė nelaikoma valstybės pagalba, nes priemonės pagalbos gavėjai yra fiziniai asmenys. Vokietija taip pat teigia, kad priemonė tikslinėms įmonėms nesuteiks nuspėjamo kiekybinio pranašumo, todėl šis pranašumas neturės jokio poveikio akcijų kainoms. Suma, kurią nemokėdami mokesčių sutaupys privatūs investuotojai, yra tikrai maža ir bus gaunama tik sėkmingos investicijos atveju. Todėl Vokietijos teigimu, priemonė privatiems investuotojams yra tik šioks toks paskatinimas investuoti į tikslines įmones. Taigi, dėl šios priemonės konkurencija tarp tikslinių įmonių ir kitų įmonių nebūtų itin iškraipyta. |
| --- | --- |

(83)

Kaip minėta 4.3 skirsnyje, Vokietija tvirtina, kad ši priemonė nelaikoma valstybės pagalba, nes priemonės pagalbos gavėjai yra fiziniai asmenys. Vokietija taip pat teigia, kad priemonė tikslinėms įmonėms nesuteiks nuspėjamo kiekybinio pranašumo, todėl šis pranašumas neturės jokio poveikio akcijų kainoms. Suma, kurią nemokėdami mokesčių sutaupys privatūs investuotojai, yra tikrai maža ir bus gaunama tik sėkmingos investicijos atveju. Todėl Vokietijos teigimu, priemonė privatiems investuotojams yra tik šioks toks paskatinimas investuoti į tikslines įmones. Taigi, dėl šios priemonės konkurencija tarp tikslinių įmonių ir kitų įmonių nebūtų itin iškraipyta.

| (84) | Kaip minėta 2.1 skirsnyje, Vokietija dėl priemonės per metus nesurinks 30 mln. EUR valstybės lėšų. Todėl priemonė yra finansuojama valstybės lėšomis. |
| --- | --- |

(84)

Kaip minėta 2.1 skirsnyje, Vokietija dėl priemonės per metus nesurinks 30 mln. EUR valstybės lėšų. Todėl priemonė yra finansuojama valstybės lėšomis.

| (85) | Aptariamos priemonės tikslas yra mokesčių lengvatomis paskatinti privačius asmenis investuoti į pasirinktą įmonių grupę (t. y. tikslines įmones), o ne į kitas įmones, kurias vien dėl ekonominių priežasčių pasirinktų rizikos kapitalo investuotojai. Todėl į tikslines įmones gali būti investuojamos visai kitokio dydžio lėšos ir kitomis sąlygomis, nei būtų investuojama, jei priemonės nebūtų. Todėl priemonės tikslas yra netiesiogiai stiprinti tikslinių įmonių kapitalo bazę. Prie tokių išvadų būtų prieita ir tada, jei investuotojams suteikta mokesčių lengvata priklausytų nuo būsimo pelno ir, kaip tvirtina Vokietija ir trečiosios šalys, suma būtų ganėtinai maža. Atsižvelgiant į priemonės struktūrą, nepaprastai sudėtinga būsimą naudą, kurią tikslinės įmonės gaus pasinaudojusios priemone, ex ante tiksliai įvardyti skaičiais (17). Todėl negalima daryti išvados, kad pagalba tikslinėms įmonėms visais atvejais bus laikoma de minimis. Be to, Teisingumo Teismas patvirtino, kad jei mokesčių lengvatos suteikiamos individualiems, į tam tikras įmones investuojantiems asmenims neatsižvelgiant į individualaus asmens investicijos dydį, galima kalbėti apie valstybės pagalbą šiai įmonei (18). |
| --- | --- |

(85)

Aptariamos priemonės tikslas yra mokesčių lengvatomis paskatinti privačius asmenis investuoti į pasirinktą įmonių grupę (t. y. tikslines įmones), o ne į kitas įmones, kurias vien dėl ekonominių priežasčių pasirinktų rizikos kapitalo investuotojai. Todėl į tikslines įmones gali būti investuojamos visai kitokio dydžio lėšos ir kitomis sąlygomis, nei būtų investuojama, jei priemonės nebūtų. Todėl priemonės tikslas yra netiesiogiai stiprinti tikslinių įmonių kapitalo bazę. Prie tokių išvadų būtų prieita ir tada, jei investuotojams suteikta mokesčių lengvata priklausytų nuo būsimo pelno ir, kaip tvirtina Vokietija ir trečiosios šalys, suma būtų ganėtinai maža. Atsižvelgiant į priemonės struktūrą, nepaprastai sudėtinga būsimą naudą, kurią tikslinės įmonės gaus pasinaudojusios priemone, ex ante tiksliai įvardyti skaičiais (17). Todėl negalima daryti išvados, kad pagalba tikslinėms įmonėms visais atvejais bus laikoma de minimis. Be to, Teisingumo Teismas patvirtino, kad jei mokesčių lengvatos suteikiamos individualiems, į tam tikras įmones investuojantiems asmenims neatsižvelgiant į individualaus asmens investicijos dydį, galima kalbėti apie valstybės pagalbą šiai įmonei (18).

| (86) | Todėl Komisija daro išvadą, kad su pajamų mokesčio lengvata susijusi priemonė yra selektyvaus pobūdžio ir naudinga ribotam įmonių skaičiui, joms suteikiant geresnes sąlygas pritraukti kapitalą nei rinkoje įprastomis sąlygomis. Lengvata suteikiama valstybės lėšomis, nes iš esmės tai yra sumažėjusios mokestinės pajamos, kuriomis privatūs asmenys skatinami teikti kapitalą tikslinėms įmonėms, o ne kitoms įmonėms, kurias paprastai pasirinktų kapitalo teikėjai dėl investicijų grąžos perspektyvų. |
| --- | --- |

(86)

Todėl Komisija daro išvadą, kad su pajamų mokesčio lengvata susijusi priemonė yra selektyvaus pobūdžio ir naudinga ribotam įmonių skaičiui, joms suteikiant geresnes sąlygas pritraukti kapitalą nei rinkoje įprastomis sąlygomis. Lengvata suteikiama valstybės lėšomis, nes iš esmės tai yra sumažėjusios mokestinės pajamos, kuriomis privatūs asmenys skatinami teikti kapitalą tikslinėms įmonėms, o ne kitoms įmonėms, kurias paprastai pasirinktų kapitalo teikėjai dėl investicijų grąžos perspektyvų.

| (87) | 77 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kaip ši valstybės pagalba gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(87)

77 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kaip ši valstybės pagalba gali daryti poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (88) | Todėl Komisija daro išvadą, kad su pajamų mokesčiu susijusi priemonė, apie kurią yra pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, teikiama tikslinėms įmonėms. |
| --- | --- |

(88)

Todėl Komisija daro išvadą, kad su pajamų mokesčiu susijusi priemonė, apie kurią yra pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, teikiama tikslinėms įmonėms.

7.2.   Suderinamumas su valstybės pagalbos taisyklėmis

7.2.1.   Pranešimas apie priemonę

| (89) | Vokietija apie įstatymą dėl sąlygų modernizavimo pranešė prieš jį įgyvendindama, todėl įvykdė savo įsipareigojimus pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Kadangi visų į minėtą įstatymą įtrauktų aptariamų priemonių tikslas yra tas pats – skatinti privataus kapitalo teikimą įmonėms – Komisija nagrinėjo priemonių suderinamumą su bendrąja rinka pagal Rizikos kapitalo gairėse nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

(89)

Vokietija apie įstatymą dėl sąlygų modernizavimo pranešė prieš jį įgyvendindama, todėl įvykdė savo įsipareigojimus pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. Kadangi visų į minėtą įstatymą įtrauktų aptariamų priemonių tikslas yra tas pats – skatinti privataus kapitalo teikimą įmonėms – Komisija nagrinėjo priemonių suderinamumą su bendrąja rinka pagal Rizikos kapitalo gairėse nustatytas taisykles.

| (90) | Komisija taip pat vertino, ar kitas valstybės pagalbą reglamentuojančias bendrąsias programas ar kitus reglamentus, pvz., Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemą (19), 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 800/2008, skelbiantį tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (20) (toliau – BBIR), arba 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (21) galima taikyti aptariamoms priemonėms. Skirtingai nei aptariamų priemonių atveju, pagal šias Bendrijos sistemas arba reglamentus pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms ir laivų statybos, anglies ir plieno sektoriaus įmonėms nepatenka į taikymo sritį ir (arba) yra nustatyta, kad pagalba teikiama tik MVĮ. Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad dėl šių Bendrijos gairių ir reglamentų taikymo srities priemonėms, apie kurias pranešta, šios Bendrijos sistemos ir reglamentai netaikytini. |
| --- | --- |

(90)

Komisija taip pat vertino, ar kitas valstybės pagalbą reglamentuojančias bendrąsias programas ar kitus reglamentus, pvz., Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemą (19), 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 800/2008, skelbiantį tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (20) (toliau – BBIR), arba 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (21) galima taikyti aptariamoms priemonėms. Skirtingai nei aptariamų priemonių atveju, pagal šias Bendrijos sistemas arba reglamentus pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms ir laivų statybos, anglies ir plieno sektoriaus įmonėms nepatenka į taikymo sritį ir (arba) yra nustatyta, kad pagalba teikiama tik MVĮ. Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad dėl šių Bendrijos gairių ir reglamentų taikymo srities priemonėms, apie kurias pranešta, šios Bendrijos sistemos ir reglamentai netaikytini.

7.2.2.   Prekybos mokesčio priemonė

| (91) | Kaip nurodyta 7.1.1 skirsnyje, prekybos mokesčio priemonė yra laikoma valstybės pagalba rizikos kapitalo įmonėms. Tačiau šia priemone rizikos kapitalo įmonėms nesuteikiama aiški paskata teikti rizikos kapitalą, o tik suteikiama galimybė disponuoti didesniais finansiniais ištekliais, kuriuos šios įmonės gali panaudoti savo nuožiūra (t. y. savo partneriams paskirti didesnes pelno dalis). |
| --- | --- |

(91)

Kaip nurodyta 7.1.1 skirsnyje, prekybos mokesčio priemonė yra laikoma valstybės pagalba rizikos kapitalo įmonėms. Tačiau šia priemone rizikos kapitalo įmonėms nesuteikiama aiški paskata teikti rizikos kapitalą, o tik suteikiama galimybė disponuoti didesniais finansiniais ištekliais, kuriuos šios įmonės gali panaudoti savo nuožiūra (t. y. savo partneriams paskirti didesnes pelno dalis).

| (92) | Skirtingai nei pagal šią priemonę, pagal Rizikos kapitalo gaires valstybės pagalba rizikos kapitalo forma negali būti teikiama didelėms įmonėms, sunkumų patiriančioms įmonėms arba laivų statybos, anglies arba plieno sektoriaus įmonėms. Tačiau tokios įmonės, ypač didelės įmonės, prekybos mokesčio priemone galėtų pasinaudoti. Todėl priemonės taikymo sritis yra nesuderinama su Rizikos kapitalo gairėmis. |
| --- | --- |

(92)

Skirtingai nei pagal šią priemonę, pagal Rizikos kapitalo gaires valstybės pagalba rizikos kapitalo forma negali būti teikiama didelėms įmonėms, sunkumų patiriančioms įmonėms arba laivų statybos, anglies arba plieno sektoriaus įmonėms. Tačiau tokios įmonės, ypač didelės įmonės, prekybos mokesčio priemone galėtų pasinaudoti. Todėl priemonės taikymo sritis yra nesuderinama su Rizikos kapitalo gairėmis.

| (93) | Priemonė yra nesuderinama su Rizikos kapitalo gairių 4 skirsniu, nes nesilaikoma šio skirsnio taikymui keliamų konkrečių sąlygų. Pavyzdžiui pagal 4 skirsnį didžiausia investicijos dalis per dvylikos mėnesių laikotarpį vienam pagalbos gavėjui negali viršyti 1,5 mln. EUR. Pagal nagrinėjamą priemonę tokios didžiausios ribos nenumatoma. Pagal Rizikos kapitalo gaires valstybės paramos teikimas mažosioms įmonėms turi apsiriboti plėtros etapu, o vidutinių įmonių atveju – veiklos pradžios etapu. Šios sąlygos neišpildytos, nes tikslinės įmonės taip pat gali būti didelės įmonės. |
| --- | --- |

(93)

Priemonė yra nesuderinama su Rizikos kapitalo gairių 4 skirsniu, nes nesilaikoma šio skirsnio taikymui keliamų konkrečių sąlygų. Pavyzdžiui pagal 4 skirsnį didžiausia investicijos dalis per dvylikos mėnesių laikotarpį vienam pagalbos gavėjui negali viršyti 1,5 mln. EUR. Pagal nagrinėjamą priemonę tokios didžiausios ribos nenumatoma. Pagal Rizikos kapitalo gaires valstybės paramos teikimas mažosioms įmonėms turi apsiriboti plėtros etapu, o vidutinių įmonių atveju – veiklos pradžios etapu. Šios sąlygos neišpildytos, nes tikslinės įmonės taip pat gali būti didelės įmonės.

| (94) | Priemonė neatitinka Rizikos kapitalo gairių 6 ir 7.1 skirsnio nuostatų dėl kaupimo ir ataskaitų teikimo. |
| --- | --- |

(94)

Priemonė neatitinka Rizikos kapitalo gairių 6 ir 7.1 skirsnio nuostatų dėl kaupimo ir ataskaitų teikimo.

| (95) | Komisija taip pat negali vertinti priemonės suderinamumo su Rizikos kapitalo gairių 5 skirsnio nuostatomis. Pagal Rizikos kapitalo gaires valstybės pagalba turi būti siekiama išspręsti tam tikrą rinkos nepakankamumą, kai jo buvimo įrodymų užtenka. Vokietija nepateikė jokių įrodymų, kad dėl tam tikro rinkos nepakankamumo tikslinėms įmonėms daromas poveikis. |
| --- | --- |

(95)

Komisija taip pat negali vertinti priemonės suderinamumo su Rizikos kapitalo gairių 5 skirsnio nuostatomis. Pagal Rizikos kapitalo gaires valstybės pagalba turi būti siekiama išspręsti tam tikrą rinkos nepakankamumą, kai jo buvimo įrodymų užtenka. Vokietija nepateikė jokių įrodymų, kad dėl tam tikro rinkos nepakankamumo tikslinėms įmonėms daromas poveikis.

| (96) | Todėl Komisija daro išvadą, kad prekybos mokesčio priemonė yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(96)

Todėl Komisija daro išvadą, kad prekybos mokesčio priemonė yra nesuderinama su bendrąja rinka.

7.2.3.   Nuostolių išskaičiavimas

| (97) | Kaip nurodyta 7.1.2 skirsnyje, nuostolių perkėlimo priemonė yra valstybės pagalba, teikiama rizikos kapitalo įmonėms ir tikslinėms įmonėms. Valstybės pagalbos forma yra fiskalinės paskatos, kaip apibrėžta Rizikos kapitalo gairių 4.2 skirsnio d punkte. |
| --- | --- |

(97)

Kaip nurodyta 7.1.2 skirsnyje, nuostolių perkėlimo priemonė yra valstybės pagalba, teikiama rizikos kapitalo įmonėms ir tikslinėms įmonėms. Valstybės pagalbos forma yra fiskalinės paskatos, kaip apibrėžta Rizikos kapitalo gairių 4.2 skirsnio d punkte.

| (98) | Dėl priežasčių, nurodytų 92, 93, 94 ir 95 konstatuojamosiose dalye, Komisija negali aptariamos priemonės laikyti suderinama su bendrąja rinka; priemonė neatitinka nei Rizikos kapitalo gairių 2.1 skirsnyje reglamentuotų pagalbos neteikimo nuostatų, nei Rizikos kapitalo gairių 6 ir 7.1 skirsnio nuostatų dėl kaupimo ir ataskaitų teikimo, nei minėtų gairių 4 skirsnyje nustatytų kriterijų; be to, nepateikta jokių įrodymų dėl rinkos nepakankamumo, dėl kurio tikslinės įmonės ir rizikos kapitalo įmonės patirtų žalos. Todėl Komisija neturi pagrindo pradėti išsamesnio tyrimo dėl aptariamų priemonių suderinamumo su Rizikos kapitalo gairių 5 skirsniu. |
| --- | --- |

(98)

Dėl priežasčių, nurodytų 92, 93, 94 ir 95 konstatuojamosiose dalye, Komisija negali aptariamos priemonės laikyti suderinama su bendrąja rinka; priemonė neatitinka nei Rizikos kapitalo gairių 2.1 skirsnyje reglamentuotų pagalbos neteikimo nuostatų, nei Rizikos kapitalo gairių 6 ir 7.1 skirsnio nuostatų dėl kaupimo ir ataskaitų teikimo, nei minėtų gairių 4 skirsnyje nustatytų kriterijų; be to, nepateikta jokių įrodymų dėl rinkos nepakankamumo, dėl kurio tikslinės įmonės ir rizikos kapitalo įmonės patirtų žalos. Todėl Komisija neturi pagrindo pradėti išsamesnio tyrimo dėl aptariamų priemonių suderinamumo su Rizikos kapitalo gairių 5 skirsniu.

| (99) | Pagal šią priemonę nedraudžiama įsigyti tikslinių įmonių esamų akcijų (pakeitimo kapitalas). Tačiau į Rizikos kapitalo gairėse nurodytą sąvokos „rizikos kapitalas“ apibrėžtį pakeitimo kapitalas nepatenka. |
| --- | --- |

(99)

Pagal šią priemonę nedraudžiama įsigyti tikslinių įmonių esamų akcijų (pakeitimo kapitalas). Tačiau į Rizikos kapitalo gairėse nurodytą sąvokos „rizikos kapitalas“ apibrėžtį pakeitimo kapitalas nepatenka.

| (100) | Komisija taip pat tvirtina, kad mokestiniu atžvilgiu išskiriant tik į kapitalo įmones investuojančias rizikos kapitalo įmones, prieštaraujama priemonės tikslui – rizikos kapitalo investicijų skatinimui, nes naujoves diegiančios naujos įmonės, kurioms reikia rizikos kapitalo, gali pasirinkti kitą, nei kapitalo įmonės, teisinę formą. Naujoves diegiančios naujos įmonės, kurių teisinė forma yra ūkinės bendrijos, šia priemone pasinaudoti negali. |
| --- | --- |

(100)

Komisija taip pat tvirtina, kad mokestiniu atžvilgiu išskiriant tik į kapitalo įmones investuojančias rizikos kapitalo įmones, prieštaraujama priemonės tikslui – rizikos kapitalo investicijų skatinimui, nes naujoves diegiančios naujos įmonės, kurioms reikia rizikos kapitalo, gali pasirinkti kitą, nei kapitalo įmonės, teisinę formą. Naujoves diegiančios naujos įmonės, kurių teisinė forma yra ūkinės bendrijos, šia priemone pasinaudoti negali.

| (101) | Todėl Komisija daro išvadą, kad nuostolių perkėlimo priemonė yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(101)

Todėl Komisija daro išvadą, kad nuostolių perkėlimo priemonė yra nesuderinama su bendrąja rinka.

7.2.4.   Mokesčių lengvatos privatiems investuotojams

| (102) | Kaip nurodyta 7.1.3 skirsnyje, pajamų mokesčio lengvatų priemonė yra netiesioginė valstybės pagalba, teikiama tikslinėms įmonėms. Kadangi priemonė privačius asmenims skatina investuoti į tikslines įmones, ji galėtų būti naudinga rizikos kapitalo investuotojams pagal Rizikos kapitalo gairių 4.2 skirsnio d punktą. |
| --- | --- |

(102)

Kaip nurodyta 7.1.3 skirsnyje, pajamų mokesčio lengvatų priemonė yra netiesioginė valstybės pagalba, teikiama tikslinėms įmonėms. Kadangi priemonė privačius asmenims skatina investuoti į tikslines įmones, ji galėtų būti naudinga rizikos kapitalo investuotojams pagal Rizikos kapitalo gairių 4.2 skirsnio d punktą.

| (103) | Dėl priežasčių, nurodytų (92), (93), (94) ir (95) punktuose, Komisija negali aptariamos priemonės laikyti suderinama su bendrąja rinka; priemonė neatitinka nei Rizikos kapitalo gairių 2.1 skirsnyje reglamentuotų pagalbos neteikimo nuostatų, nei Rizikos kapitalo gairių 6 ir 7.1 skirsnio nuostatų dėl kaupimo ir ataskaitų teikimo, nei minėtų gairių 4 skirsnyje nustatytų kriterijų; be to, nepateikta jokių įrodymų dėl rinkos nepakankamumo, dėl kurio tikslinės įmonės ir rizikos kapitalo įmonės patirtų žalos. Todėl Komisija neturi pagrindo pradėti išsamesnio tyrimo dėl aptariamų priemonių suderinamumo su Rizikos kapitalo gairių 5 skirsniu. |
| --- | --- |

(103)

Dėl priežasčių, nurodytų (92), (93), (94) ir (95) punktuose, Komisija negali aptariamos priemonės laikyti suderinama su bendrąja rinka; priemonė neatitinka nei Rizikos kapitalo gairių 2.1 skirsnyje reglamentuotų pagalbos neteikimo nuostatų, nei Rizikos kapitalo gairių 6 ir 7.1 skirsnio nuostatų dėl kaupimo ir ataskaitų teikimo, nei minėtų gairių 4 skirsnyje nustatytų kriterijų; be to, nepateikta jokių įrodymų dėl rinkos nepakankamumo, dėl kurio tikslinės įmonės ir rizikos kapitalo įmonės patirtų žalos. Todėl Komisija neturi pagrindo pradėti išsamesnio tyrimo dėl aptariamų priemonių suderinamumo su Rizikos kapitalo gairių 5 skirsniu.

| (104) | Taigi Komisija prieina prie išvados, kad dabartinis pajamų mokesčių lengvatų priemonės projektas, remiantis Rizikos kapitalo gairių nuostatomis, negali būti laikomas suderinamas su bendrąja rinka. Bet kadangi privatiems asmenims siūloma ganėtinai mažai patrauklių galimybių investuoti į tikslines įmones, ir dėl to tikslinėms įmonės suteiktas pranašumas būtų mažas, manoma, kad priemonė ne itin iškraipytų konkurenciją tarp tikslinių įmonių ir įmonių, kurios nėra tikslinės įmonės. Be to, priemonė gali turėti bendrą teigiamą poveikį, nes gali pagal svarius ekonominius kriterijus paskatinti teikti kapitalą rizikos kapitalo įmonėms, kurioms jo reikia, nes individualūs investuotojai tinkamas tikslines įmones pasirenka pagal kapitalo investicijos grąžos perspektyvas. Todėl Komisija mano, kad ši priemonė gali būti pakoreguota pagal Rizikos kapitalo gairių reikalavimus, užtikrinant, kad tenkinamos šio sprendimo 3 straipsnio sąlygos. |
| --- | --- |

(104)

Taigi Komisija prieina prie išvados, kad dabartinis pajamų mokesčių lengvatų priemonės projektas, remiantis Rizikos kapitalo gairių nuostatomis, negali būti laikomas suderinamas su bendrąja rinka. Bet kadangi privatiems asmenims siūloma ganėtinai mažai patrauklių galimybių investuoti į tikslines įmones, ir dėl to tikslinėms įmonės suteiktas pranašumas būtų mažas, manoma, kad priemonė ne itin iškraipytų konkurenciją tarp tikslinių įmonių ir įmonių, kurios nėra tikslinės įmonės. Be to, priemonė gali turėti bendrą teigiamą poveikį, nes gali pagal svarius ekonominius kriterijus paskatinti teikti kapitalą rizikos kapitalo įmonėms, kurioms jo reikia, nes individualūs investuotojai tinkamas tikslines įmones pasirenka pagal kapitalo investicijos grąžos perspektyvas. Todėl Komisija mano, kad ši priemonė gali būti pakoreguota pagal Rizikos kapitalo gairių reikalavimus, užtikrinant, kad tenkinamos šio sprendimo 3 straipsnio sąlygos.

7.3.   Suderinamumas su bendrąja rinka

| (105) | Prekybos mokesčio ir nuostolių perkėlimo priemonės, kurios gali būti naudingos rizikos kapitalo įmonėms, pažeidžia bendrosios rinkos taisykles, ypač su įsisteigimo laisve susijusias nuostatas pagal EB sutarties 43 straipsnį (žr. 3.5 skirsnį). |
| --- | --- |

(105)

Prekybos mokesčio ir nuostolių perkėlimo priemonės, kurios gali būti naudingos rizikos kapitalo įmonėms, pažeidžia bendrosios rinkos taisykles, ypač su įsisteigimo laisve susijusias nuostatas pagal EB sutarties 43 straipsnį (žr. 3.5 skirsnį).

| (106) | Vokietijos nuomone, įstatymu dėl sąlygų modernizavimo išsamiau reglamentuojamos nuostatos dėl rizikos kapitalo įmonių struktūros ir veiklos. Tai nuostatos dėl rizikos kapitalo įmonių veiklos pobūdžio, investicinės politikos, įsiliejimo į koncerno struktūras ir dėl tokių įmonių investicijų mažiausios nominalios vertės. Šios nuostatos galiotų visoms rizikos kapitalo įmonėms. Tuomet, kai užsienio investicijų įmonės yra įsikūrusios Vokietijoje, negalima užtikrinti, kad visa įmonė laikosi teisės aktų. Dėl iš dalies apriboto Vokietijoje esančių užsienio bendrovių buveinių pripažinimo būtų sudaryta galimybė išvengti teisės aktų laikymosi ir todėl de facto panaikinti jų galiojimą. Kiekviena finansų priežiūros institucija prižiūri savo jurisdikcijoje esančias įmones pagal kiekvienoje šalyje galiojančius teisės aktus, kurių didelė dalis yra suderinta su ES teise. Tačiau rizikos kapitalo finansavimo srityje finansų priežiūrą reglamentuojantys teisės aktai yra nesuderinti su ES teise. |
| --- | --- |

(106)

Vokietijos nuomone, įstatymu dėl sąlygų modernizavimo išsamiau reglamentuojamos nuostatos dėl rizikos kapitalo įmonių struktūros ir veiklos. Tai nuostatos dėl rizikos kapitalo įmonių veiklos pobūdžio, investicinės politikos, įsiliejimo į koncerno struktūras ir dėl tokių įmonių investicijų mažiausios nominalios vertės. Šios nuostatos galiotų visoms rizikos kapitalo įmonėms. Tuomet, kai užsienio investicijų įmonės yra įsikūrusios Vokietijoje, negalima užtikrinti, kad visa įmonė laikosi teisės aktų. Dėl iš dalies apriboto Vokietijoje esančių užsienio bendrovių buveinių pripažinimo būtų sudaryta galimybė išvengti teisės aktų laikymosi ir todėl de facto panaikinti jų galiojimą. Kiekviena finansų priežiūros institucija prižiūri savo jurisdikcijoje esančias įmones pagal kiekvienoje šalyje galiojančius teisės aktus, kurių didelė dalis yra suderinta su ES teise. Tačiau rizikos kapitalo finansavimo srityje finansų priežiūrą reglamentuojantys teisės aktai yra nesuderinti su ES teise.

| (107) | Komisijos abejonės dėl konkurencijos neišsklaidytos. Pirma, pagrindinę buveinę ne Vokietijoje turinčios ES ir EEE teritorijoje įsikūrusios įmonės, Vokietijoje turinčios nuolatinę atstovybę, iš esmės turėtų galėti pasinaudoti priemone, jei įrodo, kad tenkina pagalbos priemonės sąlygas ir laikosi nuostatų dėl rizikos kapitalo įmonių struktūros ir veiklos (darant prielaidą, kad šios nuostatos suderinamos su EB sutartimi). Argumentas, kad Vokietijos federalinė finansinių paslaugų priežiūros institucija negali prižiūrėti šių įmonių, nereiškia, jog šios įmonės turi konkurencinį pranašumą Vokietijoje įsikūrusių įmonių atžvilgiu. Argumentas taip pat nereiškia, kad šios įmonės de facto neatitinka pagalbos priemonės sąlygų ir nuostatų dėl rizikos kapitalo įmonių struktūros ir veiklos. Todėl šis argumentas per se yra nepakankamas, norint įteisinti nuo EB sutarties esminių nuostatų besiskiriančias nuostatas. |
| --- | --- |

(107)

Komisijos abejonės dėl konkurencijos neišsklaidytos. Pirma, pagrindinę buveinę ne Vokietijoje turinčios ES ir EEE teritorijoje įsikūrusios įmonės, Vokietijoje turinčios nuolatinę atstovybę, iš esmės turėtų galėti pasinaudoti priemone, jei įrodo, kad tenkina pagalbos priemonės sąlygas ir laikosi nuostatų dėl rizikos kapitalo įmonių struktūros ir veiklos (darant prielaidą, kad šios nuostatos suderinamos su EB sutartimi). Argumentas, kad Vokietijos federalinė finansinių paslaugų priežiūros institucija negali prižiūrėti šių įmonių, nereiškia, jog šios įmonės turi konkurencinį pranašumą Vokietijoje įsikūrusių įmonių atžvilgiu. Argumentas taip pat nereiškia, kad šios įmonės de facto neatitinka pagalbos priemonės sąlygų ir nuostatų dėl rizikos kapitalo įmonių struktūros ir veiklos. Todėl šis argumentas per se yra nepakankamas, norint įteisinti nuo EB sutarties esminių nuostatų besiskiriančias nuostatas.

| (108) | Taigi, panašu, kad Vokietija tą patį tikslą galėtų pasiekti pasinaudodama mažiau diskriminuojančiomis priemonėmis (22). Pvz., atitiktis pagalbos priemonėje nurodytoms sąlygoms, galėtų būti tikrinama institucijai Vokietijos federalinė finansinių paslaugų priežiūros institucija savanoriškai teikiant dokumentus tikrinimui, užsienio priežiūros įstaigai perdavus patvirtinimą arba nepriklausomiems auditoriams patvirtinus audito ataskaitas. Todėl Vokietija turėtų leisti užsienio įmonėms, kurios Vokietijoje turi nuolatinę atstovybę, pateikti įrodymus, kad įmonės atitinka pagalbos priemonėje nurodytas sąlygas ir nuostatas dėl rizikos kapitalo įmonių struktūros ir veiklos. |
| --- | --- |

(108)

Taigi, panašu, kad Vokietija tą patį tikslą galėtų pasiekti pasinaudodama mažiau diskriminuojančiomis priemonėmis (22). Pvz., atitiktis pagalbos priemonėje nurodytoms sąlygoms, galėtų būti tikrinama institucijai Vokietijos federalinė finansinių paslaugų priežiūros institucija savanoriškai teikiant dokumentus tikrinimui, užsienio priežiūros įstaigai perdavus patvirtinimą arba nepriklausomiems auditoriams patvirtinus audito ataskaitas. Todėl Vokietija turėtų leisti užsienio įmonėms, kurios Vokietijoje turi nuolatinę atstovybę, pateikti įrodymus, kad įmonės atitinka pagalbos priemonėje nurodytas sąlygas ir nuostatas dėl rizikos kapitalo įmonių struktūros ir veiklos.

| (109) | Todėl Komisija daro išvadą, kad prekybos mokesčio ir nuostolių perkėlimo priemonės yra nesuderinamos su bendrąja rinka, nes pažeidžiama EB sutarties 43 straipsnyje įtvirtinta įsisteigimo laisvė. |
| --- | --- |

(109)

Todėl Komisija daro išvadą, kad prekybos mokesčio ir nuostolių perkėlimo priemonės yra nesuderinamos su bendrąja rinka, nes pažeidžiama EB sutarties 43 straipsnyje įtvirtinta įsisteigimo laisvė.

8.   IŠVADA

| (110) | Rizikos kapitalo įmonėms skirtą su prekybos mokesčiu susijusią pagalbos priemonę Komisija laiko nesuderinama su EB sutartimi. |
| --- | --- |

(110)

Rizikos kapitalo įmonėms skirtą su prekybos mokesčiu susijusią pagalbos priemonę Komisija laiko nesuderinama su EB sutartimi.

| (111) | Komisija taip pat mano, kad pagalbos priemonė, susijusi su rizikos kapitalo įmonių įsigytų tikslinių įmonių nuostolių perkėlimu, yra nesuderinama su EB sutartimi. |
| --- | --- |

(111)

Komisija taip pat mano, kad pagalbos priemonė, susijusi su rizikos kapitalo įmonių įsigytų tikslinių įmonių nuostolių perkėlimu, yra nesuderinama su EB sutartimi.

| (112) | Be to, Komisija mano, kad mokesčių lengvatų privatiems investuotojams priemonė galėtų būti laikoma suderinama su EB sutartimi, jei būtų tenkinamos šio sprendimo 3 straipsnyje išvardytos sąlygos, |
| --- | --- |

(112)

Be to, Komisija mano, kad mokesčių lengvatų privatiems investuotojams priemonė galėtų būti laikoma suderinama su EB sutartimi, jei būtų tenkinamos šio sprendimo 3 straipsnyje išvardytos sąlygos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Vokietijos ketinamos įgyvendinti valstybės pagalbos schemos pagal įstatymo bendrosioms kapitalo investicijų sąlygoms modernizuoti 1 straipsnio 19 pastraipos ir 4 straipsnio nuostatas yra nesuderinamos su bendrąja rinka.

Todėl pagalbos schemos negali būti įgyvendintos.

2 straipsnis

Vokietijos ketinama įgyvendinti valstybės pagalbos schema pagal įstatymo dėl sąlygų modernizavimo 1 straipsnio 20 pastraipos nuostatas, laikantis šio sprendimo 3 straipsnyje nurodytų sąlygų, laikoma suderinama su bendrąja rinka.

3 straipsnis

Valstybės pagalbos schema pagal įstatymo dėl sąlygų modernizavimo 1 straipsnio 20 pastraipos nuostatas patikslinama taip, kad būtų laikomasi šių sąlygų:

| — | į sąvokos „tikslinė įmonė“ apibrėžtį patenka tik mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento (23) I priede, |
| --- | --- |

—

į sąvokos „tikslinė įmonė“ apibrėžtį patenka tik mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), kaip apibrėžta Bendrojo bendrosios išimties reglamento (23) I priede,

| — | iš sąvokos „tikslinė įmonė“ apibrėžties išbraukiamos sunkumų patiriančios įmonės ir laivų statybos, anglies ir plieno sektoriaus įmonės, |
| --- | --- |

—

iš sąvokos „tikslinė įmonė“ apibrėžties išbraukiamos sunkumų patiriančios įmonės ir laivų statybos, anglies ir plieno sektoriaus įmonės,

| — | didžiausia investicijos dalis neviršija 1,5 mln. EUR per dvylikos mėnesių laikotarpį vienai tikslinei MVĮ ir ribojama parengiamojo, veiklos pradžios ir plėtros etapų finansavimu, |
| --- | --- |

—

didžiausia investicijos dalis neviršija 1,5 mln. EUR per dvylikos mėnesių laikotarpį vienai tikslinei MVĮ ir ribojama parengiamojo, veiklos pradžios ir plėtros etapų finansavimu,

| — | Vokietija sukuria mechanizmą, kuriuo būtų užtikrinama, kad priemonė atitinka Rizikos kapitalo gairių 6 ir 7.1 skirsnio nuostatas dėl kaupimo ir ataskaitų teikimo, |
| --- | --- |

—

Vokietija sukuria mechanizmą, kuriuo būtų užtikrinama, kad priemonė atitinka Rizikos kapitalo gairių 6 ir 7.1 skirsnio nuostatas dėl kaupimo ir ataskaitų teikimo,

| — | draudžiama perpirkti tikslinės MVĮ akcijas (pakaitinį kapitalą), |
| --- | --- |

—

draudžiama perpirkti tikslinės MVĮ akcijas (pakaitinį kapitalą),

| — | nėra jokių kitų ypatingų sąlygų dėl tikslinės įmonės teisinės formos. |
| --- | --- |

—

nėra jokių kitų ypatingų sąlygų dėl tikslinės įmonės teisinės formos.

4 straipsnis

Vokietija per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos informuoja Komisiją apie priemones, kurių ėmėsi jam įgyvendinti.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2009 m. rugsėjo 30 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 60, 2009 3 14, p. 9.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Kapitalo investicijų įmonės užregistruojamos atsakingoje aukščiausioje federalinės žemės institucijoje. Šiose institucijose užregistruotos įmonės gali atlikti visų rūšių privataus akcinio kapitalo investicijas.

3

(4)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

4

(5)  Rizikos kapitalo ir privataus akcinio kapitalo fondams taikomas pajamų mokesčio režimas; privataus turto valdymo atskyrimas nuo komercinės veiklos; 2003 m. lapkričio 20 d. Federalinės finansų ministerijos raštas, federalinės mokesčių administracijos oficialusis leidinys, 2004 m., I dalis, Nr. 1, p. 40.

5

(6)  Federalinės mokesčių administracijos oficialusis leidinys II, 2001 m., p. 809.

6

(7)  Fondai negali turėti didelės nuosavos organizacijos fondo portfeliui valdyti. Fondui leidžiama turėti savo biurą, jei biurui išlaikyti skirti ištekliai neviršytų išteklių, skiriamų labai didelio privataus turto valdymui reikalingam biurui išlaikyti.

7

(8)  Komercinė infekcija, taip pat vadinama pajamų perkvalifikavimu (vok. Abfärbetheorie), būtų galima, pavyzdžiui, jei prekybos mokesčio neprivalantis mokėti subjektas pradėjo papildomą komercinę veiklą. Dėl šios veiklos susidaro įspūdis, kad dėl visos subjekto vykdomos veiklos reikia mokėti prekybos mokestį, nors komercinė veikla sudaro tik labai mažą tokio subjekto veiklos dalį.

8

Abfärbetheorie

(9)  Prekybos veikla yra apibrėžta kaip savarankiška ilgalaikė veikla, kuri vykdoma siekiant gauti pelno (o ne dėl pomėgio), ir kuri gali būti apibūdinta kaip dalyvavimas ekonominiuose sandoriuose (tai daugiau nei paslaugos šeimos nariams ir draugams) ir kurios negalima laikyti nei žemės ūkio veikla, nei veiklos vykdymu pagal laisvąją profesiją (pvz., advokatas, gydytojas, menininkas arba profesorius). Turto administravimas apibrėžiamas kaip veikla, kuri nėra turto naudojimas rūpinantis juo, siekiant išlaikyti jo vertę, o pagrindinio turto panaudojimas perskirstant turtą nėra esminis. Ypatingi svarbu investicijas į vertybinius popierius arba nekilnojamąjį turtą įvardyti prekybos veikla arba turto valdymu. Jei gaunamos pajamos iš prekybos, tai visas pardavimo pelnas apmokestinamas ir tada reikia mokėti prekybos mokestį. Jei veikla yra susijusi tik su turto administravimu, tuomet iš įvairių šaltinių gaunamos pajamos apmokestinamos, bet jei bus parduodamas pagrindinis turtas, pardavimo pelnas neapmokestinamas pardavimo pelno mokesčiais (taip pat ir prekybos mokesčiu).

9

(10)  Pagal investicijų įstatymo 48 straipsnį.

10

(11)  Pagal investicijų įstatymo 50 straipsnį.

11

(12)  OL C 384, 1998 12 10, p. 3.

12

(13)  Teiginys, kad į tam tikras įmones investuojantiems asmenims suteikiamos mokesčių lengvatos gali būti valstybės pagalba šioms įmonėms, patvirtintas Teisingumo Teismo (žr. 2000 m. rugsėjo 19 d. sprendimą Vokietija prieš Komisiją, C-156/98, Rink. p. I-6857).

13

Vokietija prieš Komisiją

(14)  OL C 194, 2006 8 18, p. 2.

14

(15)  Sąvokos „tikslinė įmonė“ apibrėžtis pagal įstatymą dėl sąlygų modernizavimo neatitinka ES nustatytos MVĮ apibrėžties. Pvz., dėl sąlygos, kad tikslinės įmonės, kurios akcinio kapitalo įsigyja rizikos kapitalo bendrovė, nuosavas kapitalas negali viršyti 20 mln. EUR, Komisija tvirtina: visą balansą sudaro nuosavo kapitalo ir įsipareigojimų suma. Paprastai įsipareigojimai gerokai viršija nuosavą kapitalą. Todėl MVĮ nustatyta tikslinėms įmonėms galiojanti 43 mln. EUR dydžio bendro balanso riba paprasčiausiai gali būti viršyta. Be to, 250 darbuotojų skaičiaus ir 50 mln. EUR apyvartos riba nėra įtraukta į tikslinės įmonės sąvokos apibrėžtį.

15

balanso

(16)  Žr. Vokietijos parlamento žemųjų rūmų finansų komisijos pastabas: Vokietijos parlamento žemųjų rūmų leidinys 16/9829, p. 5 f: „todėl aiškinant įstatymų nuostatas reikia papildomai taikyti ligšiolinį administracinį aktą“.

16

(17)  Nepaprastai sudėtinga ex ante nustatyti skirtumą tarp sumų, kurios būtų gautos nesinaudojant priemone ir ja naudojantis, ir tarp sąlygų, kurios vyrautų nesinaudojant priemone ir ja naudojantis.

17

ex ante

(18)  2000 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C-156/98, Rink. p. I-6857, 64 punktas: „Kaip nustatyta šio sprendimo 30 punkte, pirmiausia reikia manyti, kad pagal ginčytiną pagalbos schemą suteikta valstybės pagalba yra pagalba įmonės gavėjos veiklai vykdyti; [...].“

18

Vokietija prieš Komisiją

(19)  OL C 323, 2006 12 30, p. 1.

19

(20)  OL L 214, 2008 8 9, p. 3.

20

(21)  OL L 379, 2006 12 28, p. 5.

21

(22)  Pvz., Prancūzija valstybės pagalbos schemoje N 629/07 (OL C 206, 2009 9 1, p. 1) numatė galimybę suteikti pagalbą ir užsienio investicijų įmonėms, kurios būtų panašios į Prancūzijoje įsikūrusias įmones, kurioms buvo suteikta nagrinėjama pagalba. Kitas pavyzdys yra valstybės pagalba N 36/09 (OL C 186, 2009 8 8, p. 3).

22

(23)  Žr. 20 išnašą.

23

---