# Euroopa Liidu L 330/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.330.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 330 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide16. detsember 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.330.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 330

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide16. detsember 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1226/2009, 20. november 2009, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2010. aastaks | 1 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/142/EÜ, 30. november 2009, küttegaasiseadmete kohta (
  1
  ) | 10 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/148/EÜ, 30. november 2009, töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (
  1
  ) | 28 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1226/2009, 20. november 2009, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2010. aastaks

1

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/142/EÜ, 30. november 2009, küttegaasiseadmete kohta (
  1
  )

1

10

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/148/EÜ, 30. november 2009, töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (
  1
  )

1

28

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/954/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 30. november 2009, dokumentide Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik ja Memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures allakirjutamise ja sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt | 37 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/954/EÜ

*

Nõukogu otsus, 30. november 2009, dokumentide Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik ja Memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures allakirjutamise ja sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

37

| | | V   Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1227/2009, 15. detsember 2009, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1859/2005, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes | 48 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 1228/2009, 15. detsember 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 49 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1229/2009, 15. detsember 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 61 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2009, 15. detsember 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/2010. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 63 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 1231/2009, 15. detsember 2009, millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 65 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1232/2009, 15. detsember 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Wiśnia nadwiślanka (KPN)] | 68 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1233/2009, 15. detsember 2009, milles sätestatakse turutoetuse erimeede piimasektoris | 70 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 1234/2009, 15. detsember 2009, millega avatakse ühenduse 2010. aasta tariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes | 73 |
| | * | Nõukogu otsus 2009/955/ÜVJP, 15. detsember 2009, millega muudetakse ühismeedet 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel | 76 |
| | * | Nõukogu otsus 2009/956/ÜVJP, 15. detsember 2009, millega muudetakse ühismeedet 2009/131/ÜVJP, millega pikendatakse Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 77 |
| | | 2009/957/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPOL COPPS/2/2009 15. detsembri 2009, Palestiina aladel läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni juhi ametisse nimetamise kohta | 78 |
| | | 2009/958/ÜVJP |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPM/1/2009, 15. detsember 2009, millega pikendatakse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi volitusi | 79 |
| | | ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK |
| | | 2009/959/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. detsember 2009, millega muudetakse otsust 2007/230/EÜ vormi kohta, mida kasutatakse autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9895 all)

   (
  1
  ) | 80 |
| | | 2009/960/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. detsember 2009, millega muudetakse komisjoni otsust 2004/407/EÜ seoses fotograafilise želatiini Tšehhi Vabariiki importimise lubamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9899 all) | 82 |
| | | 2009/961/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 14. detsember 2009, liidu finantsabi kohta teatavate ühenduse referentlaborite tegevuseks loomatervise ja elusloomade valdkonnas 2010. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9965 all) | 88 |
| | | 2009/962/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2009, millega muudetakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VI lisa liidet seoses teatavate Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9976 all)

   (
  1
  ) | 93 |
| | | 2009/963/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 10. detsember 2009, millega muudetakse suunist EKP/2008/18 tagatiskõlblikkuse reeglite ajutise muutmise kohta (EKP/2009/24) | 95 |

V   Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1227/2009, 15. detsember 2009, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1859/2005, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes

48

*

Nõukogu määrus (EL) nr 1228/2009, 15. detsember 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

49

Komisjoni määrus (EL) nr 1229/2009, 15. detsember 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

61

Komisjoni määrus (EL) nr 1230/2009, 15. detsember 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/2010. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

63

Komisjoni määrus (EL) nr 1231/2009, 15. detsember 2009, millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

65

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1232/2009, 15. detsember 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Wiśnia nadwiślanka (KPN)]

68

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1233/2009, 15. detsember 2009, milles sätestatakse turutoetuse erimeede piimasektoris

70

*

Komisjoni määrus (EL) nr 1234/2009, 15. detsember 2009, millega avatakse ühenduse 2010. aasta tariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes

73

*

Nõukogu otsus 2009/955/ÜVJP, 15. detsember 2009, millega muudetakse ühismeedet 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel

76

*

Nõukogu otsus 2009/956/ÜVJP, 15. detsember 2009, millega muudetakse ühismeedet 2009/131/ÜVJP, millega pikendatakse Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

77

2009/957/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPOL COPPS/2/2009 15. detsembri 2009, Palestiina aladel läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni juhi ametisse nimetamise kohta

78

2009/958/ÜVJP

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus EUPM/1/2009, 15. detsember 2009, millega pikendatakse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi volitusi

79

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

2009/959/EL

*

Komisjoni otsus, 14. detsember 2009, millega muudetakse otsust 2007/230/EÜ vormi kohta, mida kasutatakse autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9895 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9895 all)

1

80

2009/960/EL

*

Komisjoni otsus, 14. detsember 2009, millega muudetakse komisjoni otsust 2004/407/EÜ seoses fotograafilise želatiini Tšehhi Vabariiki importimise lubamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9899 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9899 all)

82

2009/961/EL

*

Komisjoni otsus, 14. detsember 2009, liidu finantsabi kohta teatavate ühenduse referentlaborite tegevuseks loomatervise ja elusloomade valdkonnas 2010. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9965 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9965 all)

88

2009/962/EL

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2009, millega muudetakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VI lisa liidet seoses teatavate Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 9976 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9976 all)

1

93

2009/963/EL

*

Euroopa Keskpanga suunis, 10. detsember 2009, millega muudetakse suunist EKP/2008/18 tagatiskõlblikkuse reeglite ajutise muutmise kohta (EKP/2009/24)

(EKP/2009/24)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1226/2009,

20. november 2009,

millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused 2010. aastaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (2) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, (3) eriti selle artiklit 5 ja artikli 8 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu võtma meetmeid, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, pidades silmas kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet, samuti kõiki Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni nõuandeid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu võtma meetmeid, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, pidades silmas kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet, samuti kõiki Läänemere piirkondliku nõuandekomisjoni nõuandeid.

| (2) | Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama kalapüügivõimaluste piirangud iga kalavaru või kalavarurühma kohta ning nende kalapüügivõimaluste jaotuse liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama kalapüügivõimaluste piirangud iga kalavaru või kalavarurühma kohta ning nende kalapüügivõimaluste jaotuse liikmesriikide vahel.

| (3) | Selleks et tagada püügivõimaluste tõhus haldamine, tuleks kehtestada kalapüügi eritingimused. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada püügivõimaluste tõhus haldamine, tuleks kehtestada kalapüügi eritingimused.

| (4) | Kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord on vaja kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade haldamine. |
| --- | --- |

(4)

Kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord on vaja kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade haldamine.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud olulised mõisted. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud olulised mõisted.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad erinevad kõnealuses artiklis kindlaks määratud meetmed. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt tuleb kindlaks määrata, milliste kalavarude puhul kehtivad erinevad kõnealuses artiklis kindlaks määratud meetmed.

| (7) | Püügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas ühenduse õigusaktidega, eelkõige kooskõlas järgmiste määrustega: komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad; (4) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta; (5) komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad; (6) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta; (7) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem; (8) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta; (9) nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, (10) määrus (EÜ) nr 1098/2007 ning nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (11). |
| --- | --- |

(7)

Püügivõimalusi tuleks kasutada kooskõlas ühenduse õigusaktidega, eelkõige kooskõlas järgmiste määrustega: komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad; (4) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta; (5) komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad; (6) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta; (7) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem; (8) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta; (9) nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, (10) määrus (EÜ) nr 1098/2007 ning nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (11).

| (8) | Selleks et tagada iga-aastaste püügivõimaluste kehtestamine sellisel tasemel, mis oleks kooskõlas varude säästva kasutamisega nii keskkonna-, majanduslikust kui ka sotsiaalsest aspektist, on kogupüükide kindlaksmääramisel võetud arvesse juhtmõtteid, mida on kirjeldatud 2010. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevas komisjoni teatises. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada iga-aastaste püügivõimaluste kehtestamine sellisel tasemel, mis oleks kooskõlas varude säästva kasutamisega nii keskkonna-, majanduslikust kui ka sotsiaalsest aspektist, on kogupüükide kindlaksmääramisel võetud arvesse juhtmõtteid, mida on kirjeldatud 2010. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevas komisjoni teatises.

| (9) | Selleks et vähendada püütud kalade vette tagasi laskmist, on asjakohane kehtestada valikulise püügi keeld kõigi kvoodiga hõlmatud liikide suhtes, mida võib ühenduse kalandusalaste õigusaktide kohaselt seaduslikult püüda ja lossida. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vähendada püütud kalade vette tagasi laskmist, on asjakohane kehtestada valikulise püügi keeld kõigi kvoodiga hõlmatud liikide suhtes, mida võib ühenduse kalandusalaste õigusaktide kohaselt seaduslikult püüda ja lossida.

| (10) | Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2010. aastal rakendada teatavaid täiendavaid meetmeid püügi tehniliste tingimuste osas. |
| --- | --- |

(10)

Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2010. aastal rakendada teatavaid täiendavaid meetmeid püügi tehniliste tingimuste osas.

| (11) | Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2010. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on vaja teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, |
| --- | --- |

(11)

Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2010. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on vaja teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega määratakse 2010. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mille kohaselt tohib neid püügivõimalusi kasutada.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse kalalaevade (ühenduse laevad) suhtes, mis püüavad kala Läänemerel.

Artikkel 3

Mõisted

Lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele kasutatakse käesolevas määruses järgmisi mõisteid:

| a) | Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) püügipiirkonnad on määruse (EÜ) nr 2187/2005 I lisas täpsustatud geograafilised piirkonnad; |
| --- | --- |

a)

Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) püügipiirkonnad on määruse (EÜ) nr 2187/2005 I lisas täpsustatud geograafilised piirkonnad;

| b) | „Läänemeri” – ICESi alarajoonid 22–32; |
| --- | --- |

b)

„Läänemeri” – ICESi alarajoonid 22–32;

| c) | „lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas lubatav püük; |
| --- | --- |

c)

„lubatud kogupüük (TAC)” – igast kalavarust aastas lubatav püük;

| d) | „kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; |
| --- | --- |

d)

„kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

| e) | „sadamast äraoleku päev” – mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev ei ole sadamas. |
| --- | --- |

e)

„sadamast äraoleku päev” – mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik või osa sellest, mille kestel laev ei ole sadamas.

II   PEATÜKK

KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA LISATINGIMUSED

Artikkel 4

Püügi piirnormid ja nende jaotamine

Püügi piirnormid, nende jaotamine liikmesriikide vahel ning lisatingimused on vastavalt määruse (EÜ) nr 847/96 artiklile 2 esitatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 5

Jaotamise erisätted

1.   I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:

| a) | määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

| b) | ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

| c) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

| d) | koguste peatamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ette nähtud korras; |
| --- | --- |

d)

koguste peatamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ette nähtud korras;

| e) | määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 338/2008 artikli 2 kohaseid mahaarvamisi. |
| --- | --- |

e)

määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 23 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr 338/2008 artikli 2 kohaseid mahaarvamisi.

2.   Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 võib 2011. aastasse ülekantavate kvootide peatamiseks kohaldada kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist TACi.

Artikkel 6

Saagi ja kaaspüügiga seotud tingimused

1.   Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalaliike, mille suhtes on kehtestatud püügipiirangud, välja arvatud juhul, kui:

| a) | saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millele on eraldatud kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või |
| --- | --- |

a)

saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millele on eraldatud kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud, või

| b) | muud liigid peale räime ja kilu on segi teiste liikidega ning neid ei ole sorditud pardal ega lossimisel, saak on püütud traalidega, põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm. |
| --- | --- |

b)

muud liigid peale räime ja kilu on segi teiste liikidega ning neid ei ole sorditud pardal ega lossimisel, saak on püütud traalidega, põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 32 mm.

2.   Kõik lossimised, välja arvatud püük vastavalt lõike 1 punktile b, arvestatakse kvoodist või ühenduse osast maha, kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud.

3.   Kui liikmesriigile eraldatud räimekvoot on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes asjaomane kvoot kehtib, lossida sortimata ja räime sisaldavaid saake.

4.   Kui liikmesriigile eraldatud kilukvoot on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes asjaomane kvoot kehtib, lossida sortimata ja kilu sisaldavat saaki.

Artikkel 7

Valikulise püügi keeld

Kõik kvoodiga hõlmatud liigid, mis püügioperatsiooni vältel püütakse, võetakse laeva pardale ja seejärel lossitakse, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus ühenduse kalandusalastes õigusaktides, millega kehtestatakse tehnilised, kontrolli- ja kaitsemeetmed, eriti käesolevas määruses ja määrustes (EÜ) nr 2187/2005, (EMÜ) nr 2847/1993 ja (EÜ) nr 2371/2002 sätestatud kohustustega.

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud

1.   Püügikoormuse piirangud on esitatud II lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud piiranguid kohaldatakse ICESi alarajoonide 27 ja 28.2 suhtes seni, kuni komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 2 need alarajoonid kõnealuse määruse artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 ning artiklis 13 sätestatud piirangute kohaldamisalast välja jätta.

3.   Lõikes 1 osutatud piiranguid ei kohaldata ICESi alarajooni 28.1 suhtes seni, kuni komisjon ei ole otsustanud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 29 lõikega 4, et määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punktis b, lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud piiranguid kohaldatakse kõnealuse alarajooni suhtes.

Artikkel 9

Tehnilised üleminekumeetmed

Tehnilised üleminekumeetmed on esitatud III lisas.

III   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 10

Andmete edastamine

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, tuleb kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

2

(3)  ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.

3

(4)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1.

4

(5)  EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1.

5

(6)  EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.

6

(7)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1.

7

(8)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

8

(9)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

9

(10)  ELT L 16, 20.1.2005, lk 184.

10

(11)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

11

---

I LISA

ÜHENDUSE KALALAEVADE PÜÜGI PIIRNORMID JA PIIRNORMIDE AASTAPÕHISE ARVESTUSE LISATINGIMUSED PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA

Järgnevates tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti), nende jaotus liikmesriikide vahel ning kvootide aastapõhise arvestuse lisatingimused.

Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Tabelites kasutatakse eri liikide tähistamiseks järgmisi koode:

| Teaduslik nimi | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Räim |
| Gadus morhua | COD | Tursk |
| Platichthys flesus | FLX | Lest |
| Pleuronectes platessa | PLE | Merilest |
| Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljasHarilik kammeljas |
| Salmo salar | SAL | Lõhe |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |

Teaduslik nimi

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Clupea harengus

HER

Räim

Gadus morhua

COD

Tursk

Platichthys flesus

FLX

Lest

Pleuronectes platessa

PLE

Merilest

Psetta maxima

TUR

Harilik kammeljasHarilik kammeljas

Salmo salar

SAL

Lõhe

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

| Liik | : | räim

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

räim

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | alarajoonid 30–31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajoonid 30–31

HER/3D30.; HER/3D31.

Soome

84 721

Analüütiline TAC.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Rootsi

18 615

EÜ

103 336

TAC

103 336

| Liik | : | räim

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

räim

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | alarajoonid 22–24
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajoonid 22–24

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Taani

3 181

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

12 519

Soome

2

Poola

2 953

Rootsi

4 037

EÜ

22 692

TAC

22 692

| Liik | : | räim

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

räim

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | alarajoonid 25–27, 28.2, 29 ja 32
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajoonid 25–27, 28.2, 29 ja 32

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32.

Taani

2 780

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

737

Eesti

14 198

Soome

27 714

Läti

3 504

Leedu

3 689

Poola

31 486

Rootsi

42 268

EÜ

126 376

TAC

Ei kohaldata

| Liik | : | räim

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

räim

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | Alarajoon 28,1
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Alarajoon 28,1

HER/03D.RG

Eesti

16 809

Analüütiline TAC.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Läti

19 591

EÜ

36 400

TAC

36 400

| Liik | : | tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | alarajoonide 25–32 EÜ veed
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajoonide 25–32 EÜ veed

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Taani

11 777

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

4 685

Eesti

1 148

Soome

901

Läti

4 379

Leedu

2 885

Poola

13 561

Rootsi

11 932

EÜ

51 267

TAC

Ei kohaldata

| Liik | : | tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | alarajoonide 22–24 EÜ veed
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajoonide 22–24 EÜ veed

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Taani

7 726

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

3 777

Eesti

171

Soome

152

Läti

639

Leedu

415

Poola

2 067

Rootsi

2 753

EÜ

17 700

TAC

17 700

| Liik | : | merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | alarajoonide 22–32 EÜ veed
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajoonide 22–32 EÜ veed

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Taani

2 179

Ennetuslik TAC.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

242

Poola

456

Rootsi

164

EÜ

3 041

TAC

3 041

| Liik | : | lõhe

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Liik

:

lõhe

Salmo salar

| Püügipiirkond | : | alarajoonide 22–31 EÜ veed
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajoonide 22–31 EÜ veed

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Taani

60 975 (1)

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

6 784 (1)

Eesti

6 197 (1)

Soome

76 031 (1)

Läti

38 783 (1)

Leedu

5 594 (1)

Poola

18 497 (1)

Rootsi

82 420 (1)

EÜ

294 246 (1)

TAC

Ei kohaldata

| Liik | : | lõhe

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Liik

:

lõhe

Salmo salar

| Püügipiirkond | : | alarajooni 32 EÜ veed
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajooni 32 EÜ veed

SAL/3D32.

Eesti

1 581 (2)

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Soome

13 838 (2)

EÜ

15 419 (2)

TAC

Ei kohaldata

| Liik | : | kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

kilu

Sprattus sprattus

| Püügipiirkond | : | alarajoonide 22–32 EÜ veed
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

alarajoonide 22–32 EÜ veed

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Taani

37 480

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

23 745

Eesti

43 522

Soome

19 620

Läti

52 565

Leedu

19 015

Poola

111 552

Rootsi

72 456

EÜ

379 955

TAC

Ei kohaldata

---

(1)  Väljendatakse isendite arvuna.

(2)  Väljendatakse isendite arvuna.

---

II LISA

Püügikoormuse piirangud

| 1. | Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kes kalastavad traalide, põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja haardõnge varustusega, lubatakse kalastada kuni:






  a) | 181 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprill, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a, ning |
| --- | --- | --- |

1.

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel laevadel, kes kalastavad traalide, põhjanootade või muude samalaadsete püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 90 mm või suurem, põhjapüügivahendite ja õngejadadega, v.a triivõngejadade, ridvata õngede ja haardõnge varustusega, lubatakse kalastada kuni:

a)

181 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 22–24, välja arvatud ajavahemikul 1.–30. aprill, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti a, ning

| b) | 160 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 25–28, välja arvatud ajavahemikul 1. juuli – 31. august, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b. |
| --- | --- |

b)

160 sadamast äraoleku päeva jooksul alarajoonides 25–28, välja arvatud ajavahemikul 1. juuli – 31. august, mil kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1098/2007 artikli 8 lõike 1 punkti b.

| 2. | Aasta jooksul sadamast äraoleku päevade maksimumarv, mil laev võib viibida kahes punkti 1 alapunktides a ja b määratletud piirkonnas, kalastades punktis 1 osutatud püügivahenditega, ei või olla suurem kui ühele neist kahest piirkonnast eraldatud päevade maksimumarv. |
| --- | --- |

2.

Aasta jooksul sadamast äraoleku päevade maksimumarv, mil laev võib viibida kahes punkti 1 alapunktides a ja b määratletud piirkonnas, kalastades punktis 1 osutatud püügivahenditega, ei või olla suurem kui ühele neist kahest piirkonnast eraldatud päevade maksimumarv.

---

III LISA

TEHNILISED ÜLEMINEKUMEETMED

A.   Lesta ja hariliku kammelja püügipiirangud

| 1. | Laeva pardal on keelatud hoida järgmisi allpool loetletud geograafilistes piirkondades ning ajavahemike jooksul püütud kalaliike:







  Liik | Geograafiline piirkond | Ajavahemik |
| --- | --- | --- | --- |
| Lest (Platichthys flesus) | Alarajoonid 26, 27, 28 ja 29 lõuna pool 59°30′ põhjalaiusest
  Alarajoon 32 | 15. veebruar – 15. mai
  15. veebruar – 31. mai |
| Harilik kammeljas (Psetta maxima) | Alarajoonid 25, 26 ja 28 lõuna pool 56°50′ põhjalaiusest | 1. juuni – 31. juuli |

1.

Laeva pardal on keelatud hoida järgmisi allpool loetletud geograafilistes piirkondades ning ajavahemike jooksul püütud kalaliike:

Liik

Geograafiline piirkond

Ajavahemik

Lest (Platichthys flesus)

Alarajoonid 26, 27, 28 ja 29 lõuna pool 59°30′ põhjalaiusest

Alarajoon 32

15. veebruar – 15. mai

15. veebruar – 31. mai

Harilik kammeljas (Psetta maxima)

Alarajoonid 25, 26 ja 28 lõuna pool 56°50′ põhjalaiusest

1. juuni – 31. juuli

| 2. | Erandina punktist 1 võib kõnealuses punktis märgitud keeluaegadel traaliga, põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 105 mm või suurem, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või suurem, püütud lesta ja hariliku kammelja kaaspüüki pardale jätta ja lossida koguses, mis moodustab 10 % laeval oleva ja lossitud kogusaagi eluskaalust. |
| --- | --- |

2.

Erandina punktist 1 võib kõnealuses punktis märgitud keeluaegadel traaliga, põhjanootadega või muude sarnaste püügivahenditega, mille võrgusilma suurus on 105 mm või suurem, seisevvõrkude, nakkevõrkude või abaratega, mille võrgusilma suurus on 100 mm või suurem, püütud lesta ja hariliku kammelja kaaspüüki pardale jätta ja lossida koguses, mis moodustab 10 % laeval oleva ja lossitud kogusaagi eluskaalust.

B.   Noodapära ülemise selektiivakna mudeli BACOMA spetsifikaadid

| 1. | Erandina määruse (EÜ) nr 2187/2005 II lisa 1. liite punkti 1 alapunkti e alapunktist i peab silmaava suurus olema vähemalt 120 mm alates 1. jaanuarist alarajoonides 22–24 ja alates 1. märtsist alarajoonides 25–32. |
| --- | --- |

1.

Erandina määruse (EÜ) nr 2187/2005 II lisa 1. liite punkti 1 alapunkti e alapunktist i peab silmaava suurus olema vähemalt 120 mm alates 1. jaanuarist alarajoonides 22–24 ja alates 1. märtsist alarajoonides 25–32.

| 2. | Erandina määruse (EÜ) nr 2187/2005 II lisa 1. liite punkti 1 alapunkti d alapunktist ii peab selektiivakna pikkus olema vähemalt 5,5 meetrit alates 1. jaanuarist alarajoonides 22–24 ja alates 1. märtsist alarajoonides 25–32. |
| --- | --- |

2.

Erandina määruse (EÜ) nr 2187/2005 II lisa 1. liite punkti 1 alapunkti d alapunktist ii peab selektiivakna pikkus olema vähemalt 5,5 meetrit alates 1. jaanuarist alarajoonides 22–24 ja alates 1. märtsist alarajoonides 25–32.

| 3. | Erandina punktist 2 peab selektiivakna pikkus olema vähemalt 6 meetrit, kui selektiivakna külge on kinnitatud andur saagi suuruse mõõtmiseks, alates 1. jaanuarist alarajoonides 22–24 ja alates 1. märtsist alarajoonides 25–32. |
| --- | --- |

3.

Erandina punktist 2 peab selektiivakna pikkus olema vähemalt 6 meetrit, kui selektiivakna külge on kinnitatud andur saagi suuruse mõõtmiseks, alates 1. jaanuarist alarajoonides 22–24 ja alates 1. märtsist alarajoonides 25–32.

C.   Traali T90 spetsifikatsioon

Erandina määruse (EÜ) nr 2187/2005 II lisa 2. liite punktist b peab võrgusilma suurus olema vähemalt 120 mm alates 1. jaanuarist alarajoonides 22–24 ja alates 1. märtsist alarajoonides 25–32.

---

DIREKTIIVID

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/10

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/142/EÜ,

30. november 2009,

küttegaasiseadmete kohta

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiivi 90/396/EMÜ küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiivi 90/396/EMÜ küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Liikmesriigid vastutavad oma rahva, ja kui see on asjakohane, koduloomade ja kaupade tervise ja ohutuse tagamise eest oma territooriumil seoses küttegaasiseadmete kasutamisest tulenevate ohtudega. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid vastutavad oma rahva, ja kui see on asjakohane, koduloomade ja kaupade tervise ja ohutuse tagamise eest oma territooriumil seoses küttegaasiseadmete kasutamisest tulenevate ohtudega.

| (3) | Teatavates liikmesriikides määratlevad kohustuslikud sätted küttegaasiseadmete puhul nõutava ohutustaseme, määrates kindlaks küttegaasiseadmete projekteerimise, töö põhinäitajad ja kontrollimise korra. Nimetatud kohustuslikud sätted ei pruugi põhjustada liikmesriikides erinevat ohutustaset, kuid oma erinevuste tõttu takistavad need ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(3)

Teatavates liikmesriikides määratlevad kohustuslikud sätted küttegaasiseadmete puhul nõutava ohutustaseme, määrates kindlaks küttegaasiseadmete projekteerimise, töö põhinäitajad ja kontrollimise korra. Nimetatud kohustuslikud sätted ei pruugi põhjustada liikmesriikides erinevat ohutustaset, kuid oma erinevuste tõttu takistavad need ühendusesisest kaubandust.

| (4) | Liikmesriikides kehtivad gaasiliikide ja toiterõhkude suhtes erinevad tingimused. Kõnealuseid tingimusi pole ühtlustatud, sest energiavarustuse ja -jaotuse olukord on igas liikmesriigis erinev. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikides kehtivad gaasiliikide ja toiterõhkude suhtes erinevad tingimused. Kõnealuseid tingimusi pole ühtlustatud, sest energiavarustuse ja -jaotuse olukord on igas liikmesriigis erinev.

| (5) | Ühenduse õigus sätestab (erandina ühest ühenduse põhireeglist, milleks on kaupade vaba liikumine), et toodete turustamisega seotud siseriiklike õigusaktide erinevustest tulenevate ühendusesiseste vaba liikumise tõketega tuleb nõustuda, kuivõrd kõnealuseid sätteid saab pidada kohustuslike nõuete täitmiseks vajalikuks. Seepärast peaks õigusaktide ühtlustamine kõnealusel juhul piirduma sätetega, mis on vajalikud nii kohustuslike kui ka oluliste gaasiseadmetega seonduvate ohutuse, tervisekaitse ja energia kokkuhoiu alaste nõuete järgimiseks. Oma olulisuse tõttu peaksid kõnealused nõuded asendama asjakohaseid siseriiklikke sätteid. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse õigus sätestab (erandina ühest ühenduse põhireeglist, milleks on kaupade vaba liikumine), et toodete turustamisega seotud siseriiklike õigusaktide erinevustest tulenevate ühendusesiseste vaba liikumise tõketega tuleb nõustuda, kuivõrd kõnealuseid sätteid saab pidada kohustuslike nõuete täitmiseks vajalikuks. Seepärast peaks õigusaktide ühtlustamine kõnealusel juhul piirduma sätetega, mis on vajalikud nii kohustuslike kui ka oluliste gaasiseadmetega seonduvate ohutuse, tervisekaitse ja energia kokkuhoiu alaste nõuete järgimiseks. Oma olulisuse tõttu peaksid kõnealused nõuded asendama asjakohaseid siseriiklikke sätteid.

| (6) | Liikmesriikides saavutatud ohutustaseme säilitamine või parandamine on käesoleva direktiivi ja oluliste nõuetega määratletud ohutuspõhimõtte üks peaeesmärke. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikides saavutatud ohutustaseme säilitamine või parandamine on käesoleva direktiivi ja oluliste nõuetega määratletud ohutuspõhimõtte üks peaeesmärke.

| (7) | Küttegaasiseadmete ohutuse tagamiseks tuleks järgida olulisi ohutus- ja tervisekaitsenõudeid. Energia kokkuhoidu käsitletakse olulisena. Neid nõudeid tuleks kohaldada arukalt, võttes arvesse tehnika taset valmistamise ajal. |
| --- | --- |

(7)

Küttegaasiseadmete ohutuse tagamiseks tuleks järgida olulisi ohutus- ja tervisekaitsenõudeid. Energia kokkuhoidu käsitletakse olulisena. Neid nõudeid tuleks kohaldada arukalt, võttes arvesse tehnika taset valmistamise ajal.

| (8) | Seepärast peaks käesolev direktiiv sisaldama ainult olulisi nõudeid. Oluliste nõuete järgimise tõendamise hõlbustamiseks on vaja ühenduse tasandil harmoneeritud standardeid, eelkõige küttegaasiseadmete valmistamise, töö ja paigaldamise osas, et standarditele vastavate toodete puhul võiks eeldada vastavust oluliste nõuetega. Ühenduse tasandil harmoneeritud standardeid koostavad eraõiguslikud asutused ning need ei saa olla kohustuslikud. Sel eesmärgil tunnustatakse Euroopa Standardikomiteed (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituuti (ETSI) pädevate asutustena harmoneeritud standardite vastuvõtmiseks vastavalt 28. märtsil 2003. aastal allakirjutatud komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja kõnealuse kolme asutuse vahelise koostöö üldsuunistele (5). „Harmoneeritud standard” on tehniline kirjeldus (Euroopa standard või ühtlustamisdokument), mille CEN, CENELEC või ETSI või mitu eelnimetatud asutust on vastu võtnud komisjoni volitusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) ning eespool nimetatud koostöö üldsuunistele. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast peaks käesolev direktiiv sisaldama ainult olulisi nõudeid. Oluliste nõuete järgimise tõendamise hõlbustamiseks on vaja ühenduse tasandil harmoneeritud standardeid, eelkõige küttegaasiseadmete valmistamise, töö ja paigaldamise osas, et standarditele vastavate toodete puhul võiks eeldada vastavust oluliste nõuetega. Ühenduse tasandil harmoneeritud standardeid koostavad eraõiguslikud asutused ning need ei saa olla kohustuslikud. Sel eesmärgil tunnustatakse Euroopa Standardikomiteed (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituuti (ETSI) pädevate asutustena harmoneeritud standardite vastuvõtmiseks vastavalt 28. märtsil 2003. aastal allakirjutatud komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja kõnealuse kolme asutuse vahelise koostöö üldsuunistele (5). „Harmoneeritud standard” on tehniline kirjeldus (Euroopa standard või ühtlustamisdokument), mille CEN, CENELEC või ETSI või mitu eelnimetatud asutust on vastu võtnud komisjoni volitusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) ning eespool nimetatud koostöö üldsuunistele.

| (9) | Nõukogu on vastu võtnud rea direktiive tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamiseks kooskõlas põhimõtetega, mis on kehtestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele (7); kõigis neis direktiivides nähakse ette CE-märgise kinnitamine. 15. juuni 1989. aasta teatises üldise lähenemisviisi kohta sertifitseerimisele ja katsetele (8) tegi komisjon ettepaneku koostada ühtsed normid ühtse kujundusega CE-märgise kohta. 21. detsembri 1989. aasta resolutsioonis üldise lähenemisviisi kohta vastavushindamisele (9) kiitis nõukogu juhtpõhimõttena heaks järjekindla lähenemisviisi CE-märgise kasutamise puhul. Uue lähenemisviisi puhul tuleks kahe põhielemendina rakendada olulisi nõudeid ja vastavushindamise menetlust. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu on vastu võtnud rea direktiive tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamiseks kooskõlas põhimõtetega, mis on kehtestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele (7); kõigis neis direktiivides nähakse ette CE-märgise kinnitamine. 15. juuni 1989. aasta teatises üldise lähenemisviisi kohta sertifitseerimisele ja katsetele (8) tegi komisjon ettepaneku koostada ühtsed normid ühtse kujundusega CE-märgise kohta. 21. detsembri 1989. aasta resolutsioonis üldise lähenemisviisi kohta vastavushindamisele (9) kiitis nõukogu juhtpõhimõttena heaks järjekindla lähenemisviisi CE-märgise kasutamise puhul. Uue lähenemisviisi puhul tuleks kahe põhielemendina rakendada olulisi nõudeid ja vastavushindamise menetlust.

| (10) | Kasutajate ja kolmandate isikute tõhusaks kaitsmiseks on vaja kontrollida vastavust asjakohastele tehnilistele nõuetele. Praegused sertifitseerimismenetlused erinevad liikmesriigiti. Vältimaks mitmekordset kontrolli, mis takistab tegelikkuses küttegaasiseadmete vaba liikumist ühenduse turul, tuleks korraldada sertifitseerimismenetluste vastastikune tunnustamine liikmesriikides. Sertifitseerimismenetluste vastastikuse tunnustamise hõlbustamiseks tuleks luua ühtlustatud ühenduse menetlus ja menetluse läbiviimise eest vastutavate asutuste määramise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(10)

Kasutajate ja kolmandate isikute tõhusaks kaitsmiseks on vaja kontrollida vastavust asjakohastele tehnilistele nõuetele. Praegused sertifitseerimismenetlused erinevad liikmesriigiti. Vältimaks mitmekordset kontrolli, mis takistab tegelikkuses küttegaasiseadmete vaba liikumist ühenduse turul, tuleks korraldada sertifitseerimismenetluste vastastikune tunnustamine liikmesriikides. Sertifitseerimismenetluste vastastikuse tunnustamise hõlbustamiseks tuleks luua ühtlustatud ühenduse menetlus ja menetluse läbiviimise eest vastutavate asutuste määramise kriteeriumid.

| (11) | Liikmesriikide vastutust oma territooriumil oluliste nõuetega hõlmatud ohutuse, tervisekaitse ja energia kokkuhoiu eest tuleks tunnustada kaitseklauslis, millega nähakse ette asjakohane ühenduse menetlus. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide vastutust oma territooriumil oluliste nõuetega hõlmatud ohutuse, tervisekaitse ja energia kokkuhoiu eest tuleks tunnustada kaitseklauslis, millega nähakse ette asjakohane ühenduse menetlus.

| (12) | Käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud otsuse adressaadile tuleks teatada otsuse põhjused ja tema kasutuses olevad õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud otsuse adressaadile tuleks teatada otsuse põhjused ja tema kasutuses olevad õiguskaitsevahendid.

| (13) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

1.   PEATÜKK

REGULEERIMISALA, MÄÄRATLUSED, TURULE LASKMINE JA VABA LIIKUMINE

Artikkel 1

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse seadmete ja abiseadmete suhtes.

Tootmisruumides teostatavates tööstusprotsessides kasutamiseks ettenähtud seadmed ei kuulu selle reguleerimisalasse.

2.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „seadmed”– toidu valmistamiseks, kütmiseks, kuuma vee tootmiseks, jahutamiseks, valgustamiseks või pesemiseks kasutatavat küttegaasi põletavad seadmed, mille poolt kuumutatava vee temperatuur ei ületa võimaluse korral 105 °C. Puhurpõleteid ja puhurpõletiga varustatud küttekehi käsitletakse samuti seadmetena;

b)   „abiseadmed”– ohutus-, juhtimis- või reguleerimisseadmed ja alakoostud, välja arvatud puhurpõletid ja puhurpõletiga varustatud küttekehad, mida turustatakse kutsealaseks kasutamiseks gaasiseadmetest eraldi ning mis on ette nähtud ühendamiseks küttegaasiseadmesse või sellise seadme valmistamiseks;

c)   „küttegaas”– mis tahes kütus, mis temperatuuril 15 °C ja rõhul 1 baar on gaasilises olekus.

3.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatakse seadet tavapäraselt, kui:

| a) | seade on õigesti paigaldatud ja sellele teostatakse tootja juhendi kohaselt korrapäraselt tehnohooldust; |
| --- | --- |

a)

seade on õigesti paigaldatud ja sellele teostatakse tootja juhendi kohaselt korrapäraselt tehnohooldust;

| b) | seadme kasutamise ajal on gaasi kvaliteedi ja toiterõhu kõikumine tavaline ja |
| --- | --- |

b)

seadme kasutamise ajal on gaasi kvaliteedi ja toiterõhu kõikumine tavaline ja

| c) | seadet kasutatakse ettenähtud otstarbel või põhjendatult eeldataval viisil. |
| --- | --- |

c)

seadet kasutatakse ettenähtud otstarbel või põhjendatult eeldataval viisil.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et seadmeid võib turule lasta ja kasutusse võtta üksnes siis, kui need tavapärase kasutamise korral ei ohusta inimeste, koduloomade ega vara turvalisust.

2.   Liikmesriigid teavitavad aegsasti teisi liikmesriike ja komisjoni oma territooriumil kasutatavatest gaasiliikide ja toiterõhkude mistahes muudatustest, millest on teavitatud direktiivi 90/396/EMÜ artikli 2 lõike 2 kohaselt.

Komisjon tagab kõnealuse teabe avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Seadmed ja abiseadmed peavad vastama nende suhtes kohaldatavatele, I lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid ei keela, piira ega takista seadmete turulelaskmist ja kasutuselevõtmist, kui need vastavad käesolevale direktiivile ja kui neil on artiklis 10 ettenähtud CE-märgis.

2.   Liikmesriigid ei keela, piira ega takista abiseadmete turule laskmist, kui abiseadmetega on kaasas artikli 8 lõikes 4 osutatud sertifikaat.

Artikkel 5

1.   Liikmesriigid eeldavad, et seadmed ja abiseadmed on vastavuses I lisas sätestatud oluliste nõuetega, kui need vastavad:

| a) | nende suhtes kohaldatavatele siseriiklikele standarditele, millega rakendatakse harmoneeritud standardeid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

a)

nende suhtes kohaldatavatele siseriiklikele standarditele, millega rakendatakse harmoneeritud standardeid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas;

| b) | nende suhtes kohaldatavate siseriiklikele standarditele, kui selliste standarditega hõlmatud valdkondades puuduvad harmoneeritud standardid. |
| --- | --- |

b)

nende suhtes kohaldatavate siseriiklikele standarditele, kui selliste standarditega hõlmatud valdkondades puuduvad harmoneeritud standardid.

2.   Liikmesriigid avaldavad lõike 1 punktis a nimetatud siseriiklike standardite viitenumbrid.

Nad edastavad komisjonile selliste lõike 1 punktis b osutatud siseriiklike standardite tekstid, mis on nende arvates kooskõlas I lisas sätestatud oluliste nõuetega.

Komisjon edastab nimetatud siseriiklikud standardid teistele liikmesriikidele. Komisjon teeb artikli 6 lõikes 2 sätestatud korras liikmesriikidele teatavaks need siseriiklikud standardid, mille puhul eeldatakse, et need on vastavuses I lisas sätestatud oluliste nõuetega.

Artikkel 6

1.   Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 5 lõikes 1 osutatud standard ei vasta täielikult I lisas sätestatud olulistele nõuetele, suunab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse direktiivi 98/34/EÜ artikliga 5 asutatud alalisele komiteele (edaspidi „komitee”), esitades suunamise põhjused.

Komitee esitab oma arvamuse viivitamata.

Komitee arvamust silmas pidades teatab komisjon liikmesriikidele, kas nimetatud standard on vaja artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus osutatud väljaannetest kõrvaldada.

2.   Pärast artikli 5 lõike 2 teises lõigus osutatud teabe saamist peab komisjon komiteega nõu.

Pärast komitee arvamuse saamist teatab komisjon kuu aja jooksul liikmesriikidele, kas kõnealuse siseriikliku standardi puhul eeldatakse selle nõuetele vastavust. Kui nõuetele vastavust eeldatakse, avaldavad liikmesriigid selle standardi viitenumbri.

Komisjon avaldab selle ka Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 7

1.   Kui liikmesriik leiab, et CE-märgist kandvad seadmed võivad tavapärasel kasutamisel ohustada inimeste, koduloomade või vara turvalisust, võtab liikmesriik kõik vajalikud meetmed kõnealuste seadmete turult kõrvaldamiseks ja nende turule laskmise keelustamiseks või piiramiseks.

Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile viivitamata igast sellisest meetmest, põhjendades oma otsust ja eelkõige teatab, kas mittevastavuse põhjuseks on:

| a) | mittevastavus I lisas sätestatud olulistele nõuetele, kui seade ei vasta artikli 5 lõikes 1 osutatud standarditele; |
| --- | --- |

a)

mittevastavus I lisas sätestatud olulistele nõuetele, kui seade ei vasta artikli 5 lõikes 1 osutatud standarditele;

| b) | artikli 5 lõikes 1 osutatud standardite ebaõige kohaldamine; |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõikes 1 osutatud standardite ebaõige kohaldamine;

| c) | artikli 5 lõikes 1 osutatud standardite puudulikkus. |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõikes 1 osutatud standardite puudulikkus.

2.   Komisjon konsulteerib asjaosaliste isikutega võimalikult kiiresti. Kui komisjon pärast konsulteerimist leiab, et lõikes 1 osutatud meede on õigustatud, teavitab komisjon sellest viivitamata meetme võtnud liikmesriiki ja teisi liikmesriike.

Kui lõikes 1 osutatud otsus tuleneb standardite puudustest ja kui meetmed võtnud liikmesriik kavatseb meetmete kohaldamist jätkata, suunab komisjon pärast asjaosaliste isikutega konsulteerimist kahe kuu jooksul küsimuse komiteele ja algatab seejärel artiklis 6 osutatud menetluse.

3.   Kui nõuetele mittevastaval seadmel on CE-märgis, võtab pädev liikmesriik vajalikud meetmed CE-märgise kinnitaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

4.   Komisjon tagab liikmesriikide teavitamise selle menetluse kulgemisest ja tulemusest.

2.   PEATÜKK

VASTAVUSSERTIFITSEERIMISE MENETLUS

Artikkel 8

1.   Seeriatoodetud seadmete vastavussertifitseerimise menetlused on järgmised:

| a) | II lisa punktis 1 osutatud EÜ tüübihindamine ja |
| --- | --- |

a)

II lisa punktis 1 osutatud EÜ tüübihindamine ja

| b) | enne seadmete turule laskmist, tootja valikul:






  i) | II lisa punktis 2 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon; |
| --- | --- | --- |

b)

enne seadmete turule laskmist, tootja valikul:

i)

II lisa punktis 2 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon;

| ii) | II lisa punktis 3 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (tootmiskvaliteedi tagamine); |
| --- | --- |

ii)

II lisa punktis 3 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (tootmiskvaliteedi tagamine);

| iii) | II lisa punktis 4 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (toote kvaliteedi tagamine) või |
| --- | --- |

iii)

II lisa punktis 4 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (toote kvaliteedi tagamine) või

| iv) | II lisa punktis 5 osutatud EÜ tõendamine. |
| --- | --- |

iv)

II lisa punktis 5 osutatud EÜ tõendamine.

2.   Seadme tootmise korral üksiktootena või väikestes kogustes võib tootja valida II lisa punktis 6 osutatud EÜ üksiktoote tõendamise.

3.   Pärast lõike 1 punktis b ja lõikes 2 osutatud menetluste lõpetamist kinnitatakse nõuetele vastavatele seadmetele artikli 10 kohaselt CE-märgis.

4.   Lõikes 1 osutatud vastavussertifitseerimise menetlusi kohaldatakse abiseadmete suhtes, välja arvatud CE-märgise kinnitamine ja vajaduse korral ka vastavusdeklaratsiooni koostamine.

I lisas sätestatud valmisseadmete suhtes kohaldatavatele olulistele nõuetele vastavuse saavutamisele kaasa aitamiseks väljastatakse sertifikaat, mis tõendab abiseadmete vastavust käesoleva direktiivi sätetele, mida abiseadmete suhtes kohaldatakse, ning sisaldab abiseadme omadusi ja abiseadme seadmesse ühendamise või seadmeks monteerimise viisi.

Sertifikaat esitatakse koos abiseadmega.

5.   Kui seadmed kuuluvad teisi aspekte käsitlevate direktiivide rakendusalasse, mis näevad samuti ette CE-märgise kinnitamist, näitab märgis, et eeldatakse seadmete vastavust ka nende direktiivide sätetele.

Kui tootja võib ühe või mitme sellise direktiivi kohaselt üleminekuaja jooksul valida, milliseid nõudeid kohaldada, näitab CE-märgis vastavust ainult tootja kohaldatavatele direktiividele. Sellisel juhul tuleb kohaldatavate direktiivide viiteandmed esitada Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul seadmele lisatavates kõnesolevates direktiivides ettenähtud dokumentides, märkustes ja juhendites.

6.   Vastavussertifitseerimise menetlustega seotud protokollid ja kirjad koostatakse menetluste teostamise eest vastutava asutuse asukohariigi ametlikus keeles/ametlikes keeltes või selle poolt heaks kiidetud keeles.

Artikkel 9

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teavitatud asutuste nimed, kelle nad on määranud artiklis 8 osutatud menetluste läbiviimiseks, nende volitustejärgsed eriülesanded ja komisjoni poolt neile eelnevalt omistatud tunnusnumbrid.

Komisjon avaldab teavitatud asutuste nimekirja ja tunnusnumbrid Euroopa Liidu Teatajas ning tagab selle nimekirja ajakohastamise.

2.   Liikmesriigid kohaldavad teavitatavate asutuste hindamisel V lisas sätestatud nõudeid.

Asjakohaste harmoneeritud standarditega kehtestatud hindamiskriteeriumidele vastav asutus loetakse vastavaks ka V lisas kehtestatud nõuetele.

3.   Kui asutusest teatanud liikmesriik leiab, et asutus ei vasta enam V lisas sätestatud nõuetele, peab ta oma heakskiidu tühistama. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

3.   PEATÜKK

CE-MÄRGIS

Artikkel 10

1.   III lisas sätestatud CE-märgis ja andmed kantakse nähtavalt, kergesti loetavalt ja kustutamatult seadmele või selle külge kinnitatud andmeplaadile. Andmeplaat peab olema kujundatud selliselt, et seda ei saa korduvkasutada.

2.   Keelatud on seadmele sellise märgise kinnitamine, mida nende tähenduse ja kuju tõttu kolmandad isikud võivad segamini ajada CE-märgisega. Muid märgiseid võib seadmetele või andmeplaadile kanda tingimusel, et sellega ei halvendata CE-märgise nähtavust ja loetavust.

Artikkel 11

Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist:

| a) | kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-märgis on kinnitatud põhjendamatult, on tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kohustatud muutma asjakohase seadme CE-märgist käsitlevatele sätetele vastavaks ja lõpetama seaduserikkumise selle liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel; |
| --- | --- |

a)

kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-märgis on kinnitatud põhjendamatult, on tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kohustatud muutma asjakohase seadme CE-märgist käsitlevatele sätetele vastavaks ja lõpetama seaduserikkumise selle liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel;

| b) | kui mittevastavus jätkub, võtab liikmesriik vajalikud meetmed selleks, et piirata kõnesoleva seadme turulelaskmist, turule laskmine keelata või tagada toote turult kõrvaldamine artiklis 7 sätestatud korras. |
| --- | --- |

b)

kui mittevastavus jätkub, võtab liikmesriik vajalikud meetmed selleks, et piirata kõnesoleva seadme turulelaskmist, turule laskmine keelata või tagada toote turult kõrvaldamine artiklis 7 sätestatud korras.

4.   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 12

Kõik vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud otsused, mis piiravad seadme turule laskmist ja/või kasutuselevõtmist, sisaldavad otsuse üksikasjalikku põhjendust. Sellisest otsusest teatatakse viivitamata asjaosalisele, teavitades teda samal ajal liikmesriigis kehtivatest, tema kasutada olevatest õiguskaitsevahenditest ja kõnealuste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.

Artikkel 13

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 14

Direktiiv 90/396/EMÜ, mida on muudetud VI lisa A osas loetletud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt VII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 15

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. november 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  ELT C 151, 17.6.2008, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15.

3

(4)  Vt VI lisa A osa.

4

(5)  ELT C 91, 16.4.2003, lk 7.

5

(6)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

6

(7)  EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.

7

(8)  EÜT C 231, 8.9.1989, lk 3 ja EÜT C 267, 19.10.1989, lk 3.

8

(9)  EÜT C 10, 16.1.1990, lk 1.

9

---

I LISA

OLULISED NÕUDED

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Käesoleva lisa seadmetele esitatavatest olulistest nõuetest tulenevad kohustused kehtivad sama ohu korral ka abiseadmetele.

1.   ÜLDTINGIMUSED

1.1.   Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse nii, et need töötavad ohutult ja ei põhjusta artiklis 1 lõikes 3 määratletud tavapärasel kasutamisel ohtu inimestele, koduloomadele ja varale.

1.2.   Turule laskmisel peavad kõik seadmed olema varustatud:

| — | paigaldajale mõeldud tehniliste juhistega; |
| --- | --- |

—

paigaldajale mõeldud tehniliste juhistega;

| — | kasutajale mõeldud kasutus- ja hooldusjuhenditega; |
| --- | --- |

—

kasutajale mõeldud kasutus- ja hooldusjuhenditega;

| — | asjakohaste hoiatusmärgistega, mis peavad olema ka pakendil. |
| --- | --- |

—

asjakohaste hoiatusmärgistega, mis peavad olema ka pakendil.

Juhendid ja hoiatused peavad olema sihtkohaks oleva liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

| 1.2.1. | Paigaldajale mõeldud tehnilised juhised sisaldavad kõiki vajalikke paigaldus-, seadistus- ja hooldusjuhendeid, tagamaks nende tööde korrektne teostamine ja seadme ohutu kasutamine. Tehnilised juhised sisaldavad järgmisi andmeid:






  — | kasutatav küttegaasi liik; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Paigaldajale mõeldud tehnilised juhised sisaldavad kõiki vajalikke paigaldus-, seadistus- ja hooldusjuhendeid, tagamaks nende tööde korrektne teostamine ja seadme ohutu kasutamine. Tehnilised juhised sisaldavad järgmisi andmeid:

—

kasutatav küttegaasi liik;

| — | kasutatav küttegaasi rõhk; |
| --- | --- |

—

kasutatav küttegaasi rõhk;

| — | põlemiseks vajalik värske õhu hulk:






  — | õhu etteandeks põlemisel; |
| --- | --- | --- |

—

põlemiseks vajalik värske õhu hulk:

—

õhu etteandeks põlemisel;

| — | ohtlikus koguses põlemata küttegaasi segude tekkimise vältimiseks seadmete puhul, mis ei ole varustatud punktis 3.2.3 osutatud seadmega, |
| --- | --- |

—

ohtlikus koguses põlemata küttegaasi segude tekkimise vältimiseks seadmete puhul, mis ei ole varustatud punktis 3.2.3 osutatud seadmega,

| — | põlemissaaduste hajutamiseks vajalikud tingimused; |
| --- | --- |

—

põlemissaaduste hajutamiseks vajalikud tingimused;

| — | puhurpõleti ja sellise puhurpõletiga varustamiseks ettenähtud küttekeha omadused ning nõuded kokkupanemisele, aitamaks kaasa valmis gaasiseadmele kehtestatud nõuetele vastavuse saavutamisele, ja kui see on asjakohane, ka tootja poolt soovitatavate koostekombinatsioonide loetelu. |
| --- | --- |

—

puhurpõleti ja sellise puhurpõletiga varustamiseks ettenähtud küttekeha omadused ning nõuded kokkupanemisele, aitamaks kaasa valmis gaasiseadmele kehtestatud nõuetele vastavuse saavutamisele, ja kui see on asjakohane, ka tootja poolt soovitatavate koostekombinatsioonide loetelu.

| 1.2.2. | Kasutajale suunatud kasutus- ja hooldusjuhendid peavad sisaldama kogu ohutuks kasutamiseks vajalikku teavet ja eelkõige juhtima kasutaja tähelepanu kasutuspiirangutele. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kasutajale suunatud kasutus- ja hooldusjuhendid peavad sisaldama kogu ohutuks kasutamiseks vajalikku teavet ja eelkõige juhtima kasutaja tähelepanu kasutuspiirangutele.

| 1.2.3. | Gaasiseadmel ja selle pakendil olev märgistus peab selgelt määratlema kasutatava küttegaasi liigi, töörõhu ja piirangud gaasiseadme kasutamisele, eriti kasutamispiirangu, mis näeb ette gaasiseadme paigaldamise ainult piisava ventilatsiooniga kohtades. |
| --- | --- |

1.2.3.

Gaasiseadmel ja selle pakendil olev märgistus peab selgelt määratlema kasutatava küttegaasi liigi, töörõhu ja piirangud gaasiseadme kasutamisele, eriti kasutamispiirangu, mis näeb ette gaasiseadme paigaldamise ainult piisava ventilatsiooniga kohtades.

1.3.   Seadme osadeks olevad abiseadmed projekteeritakse ja valmistatakse selliselt, et need vastaksid ettenähtud otstarbele, kui need ühendatakse vastavalt paigaldusjuhendile.

Abiseadmega on kaasas paigaldus-, seadistus-, kasutus- ja hooldusjuhised.

2.   MATERJALID

| 2.1. | Materjalid peavad sobima ettenähtud otstarbel kasutamiseks ja olema neile eeldatavasti mõju avaldavatele tehnilistele, keemilistele ja termilistele tingimustele vastupidavad. |
| --- | --- |

2.1.

Materjalid peavad sobima ettenähtud otstarbel kasutamiseks ja olema neile eeldatavasti mõju avaldavatele tehnilistele, keemilistele ja termilistele tingimustele vastupidavad.

| 2.2. | Seadme tootja või tarnija tagab ohutuse seisukohast tähtsate materjalide nõuetele vastavad omadused. |
| --- | --- |

2.2.

Seadme tootja või tarnija tagab ohutuse seisukohast tähtsate materjalide nõuetele vastavad omadused.

3.   PROJEKTEERIMINE JA VALMISTAMINE

3.1.   Üldsätted

| 3.1.1. | Seadmed valmistatakse nii, et tavapärase kasutamise korral ei esine tõenäoliselt nende ohutust vähendavat ebastabiilsust, deformatsioone, purunemist ega kulumist. |
| --- | --- |

3.1.1.

Seadmed valmistatakse nii, et tavapärase kasutamise korral ei esine tõenäoliselt nende ohutust vähendavat ebastabiilsust, deformatsioone, purunemist ega kulumist.

| 3.1.2. | Seadme käivitamisel ja/või kasutamise käigus tekkiv kondensatsioon ei tohi mõjutada seadme ohutust. |
| --- | --- |

3.1.2.

Seadme käivitamisel ja/või kasutamise käigus tekkiv kondensatsioon ei tohi mõjutada seadme ohutust.

| 3.1.3. | Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse nii, et välise tuleohu korral oleks plahvatusoht viidud miinimumini. |
| --- | --- |

3.1.3.

Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse nii, et välise tuleohu korral oleks plahvatusoht viidud miinimumini.

| 3.1.4. | Seadmed valmistatakse nii, et oleks välistatud vee ja mittevajaliku õhu tungimine gaasiringi. |
| --- | --- |

3.1.4.

Seadmed valmistatakse nii, et oleks välistatud vee ja mittevajaliku õhu tungimine gaasiringi.

| 3.1.5. | Omatarbeenergiavarustuse normaalse kõikumise korral peavad seadmed jätkama ohutut töötamist. |
| --- | --- |

3.1.5.

Omatarbeenergiavarustuse normaalse kõikumise korral peavad seadmed jätkama ohutut töötamist.

| 3.1.6. | Omatarbeenergiavarustuse suur kõikumine, katkemine või taastumine ei tohi tekitada ohtlikku olukorda. |
| --- | --- |

3.1.6.

Omatarbeenergiavarustuse suur kõikumine, katkemine või taastumine ei tohi tekitada ohtlikku olukorda.

| 3.1.7. | Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse nii, et oleks välistatud elektrist tulenev oht. Asjakohases valdkonnas on kõnealune nõue täidetud juhul, kui seade on vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/95/EÜ (1) sätestatud elektriga seotud ohte käsitlevate ohutuseesmärkidega. |
| --- | --- |

3.1.7.

Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse nii, et oleks välistatud elektrist tulenev oht. Asjakohases valdkonnas on kõnealune nõue täidetud juhul, kui seade on vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/95/EÜ (1) sätestatud elektriga seotud ohte käsitlevate ohutuseesmärkidega.

| 3.1.8. | Kõik seadme surve all olevad osad peavad vastu pidama neile mõjuvatele mehhaanilistele ja termilistele pingetele selliselt, et ei tekiks ohutust mõjutavaid muutusi. |
| --- | --- |

3.1.8.

Kõik seadme surve all olevad osad peavad vastu pidama neile mõjuvatele mehhaanilistele ja termilistele pingetele selliselt, et ei tekiks ohutust mõjutavaid muutusi.

| 3.1.9. | Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse selliselt, et ohutus-, juhtimis- või reguleerimisseadme rike ei põhjustaks ohtlikku olukorda. |
| --- | --- |

3.1.9.

Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse selliselt, et ohutus-, juhtimis- või reguleerimisseadme rike ei põhjustaks ohtlikku olukorda.

| 3.1.10. | Kui seade on varustatud ohutus- ja juhtimisseadmetega, ei tohi juhtimisseadmete töö domineerida ohutusseadme töö üle. |
| --- | --- |

3.1.10.

Kui seade on varustatud ohutus- ja juhtimisseadmetega, ei tohi juhtimisseadmete töö domineerida ohutusseadme töö üle.

| 3.1.11. | Kõik seadme osad, mis on paigaldatud või seadistatud gaasiseadme valmistamise ajal ja ei ole ette nähtud käsitsemiseks gaasiseadme paigaldaja või kasutaja poolt, peavad olema asjakohaselt kaitstud. |
| --- | --- |

3.1.11.

Kõik seadme osad, mis on paigaldatud või seadistatud gaasiseadme valmistamise ajal ja ei ole ette nähtud käsitsemiseks gaasiseadme paigaldaja või kasutaja poolt, peavad olema asjakohaselt kaitstud.

| 3.1.12. | Hoovad ning teised juhtimis-ja seadistusseadmed peavad olema selgelt märgistatud, andmaks asjakohasid juhiseid nende väära käsitlemise vältimiseks. Nad peavad olema projekteeritud nii, et oleks välistatud juhukäsitsemine. |
| --- | --- |

3.1.12.

Hoovad ning teised juhtimis-ja seadistusseadmed peavad olema selgelt märgistatud, andmaks asjakohasid juhiseid nende väära käsitlemise vältimiseks. Nad peavad olema projekteeritud nii, et oleks välistatud juhukäsitsemine.

3.2.   Põlemata gaasi eraldumine

| 3.2.1. | Seadmed peavad olema valmistatud selliselt, et lekkiva küttegaasi hulk ei oleks ohtlik. |
| --- | --- |

3.2.1.

Seadmed peavad olema valmistatud selliselt, et lekkiva küttegaasi hulk ei oleks ohtlik.

| 3.2.2. | Seadmed peavad olema valmistatud nii, et küttegaasi eraldumine süütamise ja taassüütamise ajal ning pärast leegi kustutamist oleks piiratud, vältimaks põlemata küttegaasi ohtlikku kogunemist seadmesse. |
| --- | --- |

3.2.2.

Seadmed peavad olema valmistatud nii, et küttegaasi eraldumine süütamise ja taassüütamise ajal ning pärast leegi kustutamist oleks piiratud, vältimaks põlemata küttegaasi ohtlikku kogunemist seadmesse.

| 3.2.3. | Seadmed, mis on mõeldud kasutamiseks sisetingimustes ja -ruumides, peavad olema varustatud eriseadmega, mis hoiaks nendes kohtades ja ruumides ära põlemata küttegaasi ohtliku kogunemise.
  Seadmeid, millel ei ole nimetatud seadet, võib kasutada ainult kohtades, kus on põlemata küttegaasi ohtliku kogunemise vältimiseks piisav ventilatsioon.
  Liikmesriigid võivad oma territooriumil määratleda nimetatud seadmete paigaldamiseks piisavad ventilatsioonitingimused, arvestades seejuures nende seadmete omadusi.
  Suurköökides kasutatavad seadmed ja seadmed, mis töötavad toksilisi komponente sisaldaval küttegaasil, peavad olema varustatud eespool nimetatud seadmega. |
| --- | --- |

3.2.3.

Seadmed, mis on mõeldud kasutamiseks sisetingimustes ja -ruumides, peavad olema varustatud eriseadmega, mis hoiaks nendes kohtades ja ruumides ära põlemata küttegaasi ohtliku kogunemise.

Seadmeid, millel ei ole nimetatud seadet, võib kasutada ainult kohtades, kus on põlemata küttegaasi ohtliku kogunemise vältimiseks piisav ventilatsioon.

Liikmesriigid võivad oma territooriumil määratleda nimetatud seadmete paigaldamiseks piisavad ventilatsioonitingimused, arvestades seejuures nende seadmete omadusi.

Suurköökides kasutatavad seadmed ja seadmed, mis töötavad toksilisi komponente sisaldaval küttegaasil, peavad olema varustatud eespool nimetatud seadmega.

3.3.   Süütamine

Seadmed peavad olema valmistatud nii, et tavapärasel kasutamisel oleks tagatud selle:

| — | ladus süütamine ja taassüütamine; |
| --- | --- |

—

ladus süütamine ja taassüütamine;

| — | ühtlane süütamine. |
| --- | --- |

—

ühtlane süütamine.

3.4.   Põlemine

| 3.4.1. | Seadmed peavad olema valmistatud nii, et tavapärase kasutamise korral oleks tagatud leegi stabiilsus ja põlemisel tekkivad jääkproduktid ei sisaldaks lubamatus kontsentratsioonis tervisele kahjulikke aineid. |
| --- | --- |

3.4.1.

Seadmed peavad olema valmistatud nii, et tavapärase kasutamise korral oleks tagatud leegi stabiilsus ja põlemisel tekkivad jääkproduktid ei sisaldaks lubamatus kontsentratsioonis tervisele kahjulikke aineid.

| 3.4.2. | Seadmed peavad olema valmistatud nii, et tavapärase kasutamise korral ei esineks põlemisjääkide juhuslikku eraldumist. |
| --- | --- |

3.4.2.

Seadmed peavad olema valmistatud nii, et tavapärase kasutamise korral ei esineks põlemisjääkide juhuslikku eraldumist.

| 3.4.3. | Seade, mis on ühendatud põlemisjääkide eemaldamiseks mõeldud lõõriga, peab olema valmistatud selliselt, et halbade tõmbetingimuste korral ei eralduks asjaomasesse ruumi ohtlikus koguses põlemisjääke. |
| --- | --- |

3.4.3.

Seade, mis on ühendatud põlemisjääkide eemaldamiseks mõeldud lõõriga, peab olema valmistatud selliselt, et halbade tõmbetingimuste korral ei eralduks asjaomasesse ruumi ohtlikus koguses põlemisjääke.

| 3.4.4. | Kodumajapidamises kasutatavad lõõrist sõltumatud kütteseadmed ja lõõrita kiirboilerid ei tohi põhjustada asjaomases ruumis või kohas sellist süsinikmonooksiidi kontsentratsiooni, mis võiks ohustada selle mõju alla sattunud inimese tervist, pidades silmas mõju eeldatavat aega. |
| --- | --- |

3.4.4.

Kodumajapidamises kasutatavad lõõrist sõltumatud kütteseadmed ja lõõrita kiirboilerid ei tohi põhjustada asjaomases ruumis või kohas sellist süsinikmonooksiidi kontsentratsiooni, mis võiks ohustada selle mõju alla sattunud inimese tervist, pidades silmas mõju eeldatavat aega.

3.5.   Energia ratsionaalne kasutamine

Seadmed peavad olema valmistatud nii, et arvestades tehnilist taset ja ohutust, oleks tagatud energia ratsionaalne kasutamine.

3.6.   Temperatuurid

| 3.6.1. | Seadme osad, mis on ette nähtud paigutamiseks põranda või teiste pindade vahetusse lähedusse, ei tohi kuumeneda sellise temperatuurini, mis põhjustaks ümbritsevale ohtliku olukorra. |
| --- | --- |

3.6.1.

Seadme osad, mis on ette nähtud paigutamiseks põranda või teiste pindade vahetusse lähedusse, ei tohi kuumeneda sellise temperatuurini, mis põhjustaks ümbritsevale ohtliku olukorra.

| 3.6.2. | Käsitsemiseks ettenähtud nuppude ja hoobade pinnatemperatuur ei tohi olla gaasiseadme kasutajatele ohtlik. |
| --- | --- |

3.6.2.

Käsitsemiseks ettenähtud nuppude ja hoobade pinnatemperatuur ei tohi olla gaasiseadme kasutajatele ohtlik.

| 3.6.3. | Koduseks kasutamiseks ettenähtud seadmete väliste osade, välja arvatud soojuse ülekandmisega seotud pindade või osade, pinnatemperatuur ei tohi töötamisel olla kasutajale, eelkõige lastele, ohtlik, arvestades viimaste puhul asjakohast reageerimisaega. |
| --- | --- |

3.6.3.

Koduseks kasutamiseks ettenähtud seadmete väliste osade, välja arvatud soojuse ülekandmisega seotud pindade või osade, pinnatemperatuur ei tohi töötamisel olla kasutajale, eelkõige lastele, ohtlik, arvestades viimaste puhul asjakohast reageerimisaega.

3.7.   Toiduained ja sanitaarvesi

Seadme valmistamisel kasutatavad materjalid, seadmed ja nende osad, mis võivad puutuda kokku toidu või sanitaarveega, ei tohi kahjustada viimaste kvaliteeti, ilma et see piiraks ühenduse eeskirjade kohaldamist kõnealuses valdkonnas.

---

(1)  ELT L 374, 27.12.2006, lk 10.

---

II LISA

VASTAVUSSERTIFITSEERIMISE MENETLUS

1.   EÜ TÜÜBIHINDAMINE

1.1.   EÜ tüübihindamine on menetluse see osa, mille puhul teavitatud asutus kontrollib ja tõendab, et kavandatavat toodangu näidiseks olev seade vastab selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi sätetele.

1.2.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab tüübihindamise taotluse esitama ühele teavitatud asutusele.

| 1.2.1. | Taotlus peab sisaldama:






  — | tootja nime ja aadressi ning kui taotluse on esitanud volitatud esindaja, ka tema nime ja aadressi; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

Taotlus peab sisaldama:

—

tootja nime ja aadressi ning kui taotluse on esitanud volitatud esindaja, ka tema nime ja aadressi;

| — | kirjalikku kinnitust, et kõnealust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele; |
| --- | --- |

—

kirjalikku kinnitust, et kõnealust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;

| — | IV lisas kirjeldatud tehnilist dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

—

IV lisas kirjeldatud tehnilist dokumentatsiooni.

| 1.2.2. | Tootja peab andma teavitatud asutuse käsutusse kavandatud toodangut esindava seadme näidise, edaspidi „tüüp”. Kui katseprogrammi jaoks on vaja lisanäidiseid, võib teavitatud asutus neid nõuda.
  Tüüp võib hõlmata ka esitatud toote variante, tingimusel et kõnealuste variantide omadused pole riskiliikide suhtes erinevad. |
| --- | --- |

1.2.2.

Tootja peab andma teavitatud asutuse käsutusse kavandatud toodangut esindava seadme näidise, edaspidi „tüüp”. Kui katseprogrammi jaoks on vaja lisanäidiseid, võib teavitatud asutus neid nõuda.

Tüüp võib hõlmata ka esitatud toote variante, tingimusel et kõnealuste variantide omadused pole riskiliikide suhtes erinevad.

1.3.   Teavitatud asutus peab:

| 1.3.1. | läbi vaatama tehnilist dokumentatsiooni ja tegema kindlaks, et tüüp on valmistatud vastavalt kõnealustele tehnilisele dokumentatsioonile ning selgitama välja need elemendid, mis on projekteeritud vastavalt artiklis 5 osutatud standarditele ja käesoleva direktiivi asjaomastele sätetele; |
| --- | --- |

1.3.1.

läbi vaatama tehnilist dokumentatsiooni ja tegema kindlaks, et tüüp on valmistatud vastavalt kõnealustele tehnilisele dokumentatsioonile ning selgitama välja need elemendid, mis on projekteeritud vastavalt artiklis 5 osutatud standarditele ja käesoleva direktiivi asjaomastele sätetele;

| 1.3.2. | teostama või laskma teostada vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas tootja kasutatud lahendused vastavad olulistele nõuetele (kui pole rakendatud artiklis 5 osutatud standardeid); |
| --- | --- |

1.3.2.

teostama või laskma teostada vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas tootja kasutatud lahendused vastavad olulistele nõuetele (kui pole rakendatud artiklis 5 osutatud standardeid);

| 1.3.3. | teostama või laskma teostada vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui tootja on otsustanud rakendada asjakohaseid standardeid, on seda tehtud tõhusalt ja on tagatud vastavus olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

1.3.3.

teostama või laskma teostada vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui tootja on otsustanud rakendada asjakohaseid standardeid, on seda tehtud tõhusalt ja on tagatud vastavus olulistele nõuetele.

1.4.   Kui tüüp vastab käesoleva direktiivi sätetele, peab teavitatud asutus andma taotlejale EÜ tüübihindamissertifikaadi. Sertifikaat peab sisaldama hindamistulemusi, kehtivuse tingimusi (kui neid on), vajalikke andmeid heakskiidetud tüübi identifitseerimiseks ja vajadusel seadme töö kirjeldust. Sertifikaadile tuleb lisada asjakohased tehnilised elemendid nagu joonised ja skeemid.

1.5.   Teavitatud asutus peab teisi teavitatud asutusi viivitamatult teavitama EÜ tüübihindamissertifikaadi väljastamisest ja mis tahes punktis 1.7 osutatud tüübihindamissertifikaadi täienditest. Nad võivad saada koopia EÜ tüübihindamissertifikaadist ja/või selle täiendustest ning põhjendatud taotluse korral koopia sertifikaadi lisadest ja teostatud hindamise ja katsete protokollidest.

1.6.   EÜ tüübihindamissertifikaadi väljastamisest keelduv või selle kehtetuks tunnistav teavitatud asutus peab sellest teatama liikmesriigile, kes temast teavitas, ja teistele teavitatud asutustele, põhjendades oma otsust.

1.7.   Taotleja peab teavitama EÜ tüübihindamissertifikaadi väljastanud teavitatud asutust kõikidest kinnitatud tüübi muudatustest, mis võiksid mõjutada vastavust olulistele nõuetele.

Kui kinnitatud tüübi muudatused mõjutavad käesoleva direktiivi olulistele nõuetele vastavust või seadme kasutamise suhtes ette nähtud nõudeid, vajavad need EÜ tüübihindamissertifikaadi välja andnud teavitatud asutuse lisakinnitust. Lisakinnitus kaasatakse täiendina algsele EÜ tüübihindamissertifikaadile.

2.   EÜ TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON

| 2.1. | EÜ tüübivastavusdeklaratsioon on menetluse osa, mille puhul tootja kinnitab, et asjaomased seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda peab säilitama tootja. CE-märgisele peab järgnema jaotises 2.3 ettenähtud etteteatamata kontrollimiste eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber. |
| --- | --- |

2.1.

EÜ tüübivastavusdeklaratsioon on menetluse osa, mille puhul tootja kinnitab, et asjaomased seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda peab säilitama tootja. CE-märgisele peab järgnema jaotises 2.3 ettenähtud etteteatamata kontrollimiste eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber.

| 2.2. | Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisprotsessi (sh lõpptoote ülevaatuse ja katsetamise) tulemuseks on homogeenne toodang ning et seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja valitud teavitatud asutus peab teostama seadmete kontrolle juhusliku valiku alusel, nagu on sätestatud punktis 2.3. |
| --- | --- |

2.2.

Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisprotsessi (sh lõpptoote ülevaatuse ja katsetamise) tulemuseks on homogeenne toodang ning et seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja valitud teavitatud asutus peab teostama seadmete kontrolle juhusliku valiku alusel, nagu on sätestatud punktis 2.3.

| 2.3. | Teavitatud asutus peab teostama seadmete kohapealset pistelist kontrolli üheaastaste või lühemate intervallidega. Piisav arv seadmeid tuleb kontrollida ja teostada nendega artiklis 5 osutatud kõnealustele seadmetele kohaldatavates standardites sätestatud vajalikud katsed või nimetatud katsetega võrdväärsed katsed, tagades vastavuse käesoleva direktiivi asjakohastele olulistele nõuetele. Teavitatud asutus otsustab igal üksikjuhul, kas kõnealused katsed tuleb teostada täies mahus või osaliselt. Ühe või mitme seadme tagasilükkamisel peab teavitatud asutus võtma vajalikke meetmeid niisuguste seadmete turustamise välistamiseks. |
| --- | --- |

2.3.

Teavitatud asutus peab teostama seadmete kohapealset pistelist kontrolli üheaastaste või lühemate intervallidega. Piisav arv seadmeid tuleb kontrollida ja teostada nendega artiklis 5 osutatud kõnealustele seadmetele kohaldatavates standardites sätestatud vajalikud katsed või nimetatud katsetega võrdväärsed katsed, tagades vastavuse käesoleva direktiivi asjakohastele olulistele nõuetele. Teavitatud asutus otsustab igal üksikjuhul, kas kõnealused katsed tuleb teostada täies mahus või osaliselt. Ühe või mitme seadme tagasilükkamisel peab teavitatud asutus võtma vajalikke meetmeid niisuguste seadmete turustamise välistamiseks.

3.   EÜ TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON (tootmiskvaliteedi tagamine)

| 3.1. | EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (tootmiskvaliteedi tagamine) on menetlus, mille puhul punktis 3.2 esitatud kohustusi täitev tootja kinnitab, et asjaomased seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda peab säilitama tootja. CE-märgisele peab järgnema EÜ järelevalve eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber. |
| --- | --- |

3.1.

EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (tootmiskvaliteedi tagamine) on menetlus, mille puhul punktis 3.2 esitatud kohustusi täitev tootja kinnitab, et asjaomased seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda peab säilitama tootja. CE-märgisele peab järgnema EÜ järelevalve eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber.

| 3.2. | Tootja rakendab kvaliteedisüsteemi, mis tagab seadmete vastavuse EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja kõnealuste seadmete suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja suhtes kohaldatakse punktis 3.4 määratletud EÜ järelevalvet. |
| --- | --- |

3.2.

Tootja rakendab kvaliteedisüsteemi, mis tagab seadmete vastavuse EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja kõnealuste seadmete suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja suhtes kohaldatakse punktis 3.4 määratletud EÜ järelevalvet.

3.3.   Kvaliteedisüsteem

| 3.3.1. | Tootja peab oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks asjaomaste seadmete osas esitama taotluse enda valitud teavitatud asutusele.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Tootja peab oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks asjaomaste seadmete osas esitama taotluse enda valitud teavitatud asutusele.

Taotlus peab sisaldama:

—

kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni;

| — | kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevate kohustuste täitmise kohta; |
| --- | --- |

—

kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevate kohustuste täitmise kohta;

| — | kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemi säilitamise kohta, tagades selle kestva sobivuse ja tõhususe; |
| --- | --- |

—

kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemi säilitamise kohta, tagades selle kestva sobivuse ja tõhususe;

| — | kinnitatud tüübiga seotud dokumentatsiooni ja EÜ tüübihindamissertifikaadi koopiat. |
| --- | --- |

—

kinnitatud tüübiga seotud dokumentatsiooni ja EÜ tüübihindamissertifikaadi koopiat.

| 3.3.2. | Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korralikult dokumenteerida meetmete, menetluste ja kirjalike juhenditena. Kõnealune kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete ühesugust tõlgendamist. Eelkõige peab selles olema piisavalt kirjeldatud:






  — | kvaliteedialased eesmärgid, organisatsiooni struktuur ning juhtkonna kohustused ja volitused seadmete kvaliteedi osas; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korralikult dokumenteerida meetmete, menetluste ja kirjalike juhenditena. Kõnealune kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete ühesugust tõlgendamist. Eelkõige peab selles olema piisavalt kirjeldatud:

—

kvaliteedialased eesmärgid, organisatsiooni struktuur ning juhtkonna kohustused ja volitused seadmete kvaliteedi osas;

| — | tootmisprotsess, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid ning süstemaatiliselt kasutatavad meetmed; |
| --- | --- |

—

tootmisprotsess, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid ning süstemaatiliselt kasutatavad meetmed;

| — | enne ja pärast tootmist ning tootmise kestel läbiviidavad uuringud ja katsed ning nende teostamissagedus; |
| --- | --- |

—

enne ja pärast tootmist ning tootmise kestel läbiviidavad uuringud ja katsed ning nende teostamissagedus;

| — | meetod, mille abil kontrollitakse seadmete nõuetekohast kvaliteeti ja kvaliteedisüsteemi toimimise tõhusust. |
| --- | --- |

—

meetod, mille abil kontrollitakse seadmete nõuetekohast kvaliteeti ja kvaliteedisüsteemi toimimise tõhusust.

| 3.3.3. | Teavitatud asutus kontrollib ja hindab kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas kvaliteedisüsteem vastab punktis 3.3.2 osutatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nimetatud nõuetele vastavaks selliseid kvaliteedisüsteeme, mille puhul rakendatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid.
  Teavitatud asutus teavitab tootjat oma otsusest ja teatab sellest teistele teavitatud asutustele. Tootja teavitamine peab hõlmama hindamistulemusi, teavitatud asutuse nime ja aadressi ning põhjendatud hindamisotsust asjaomaste seadmete suhtes. |
| --- | --- |

3.3.3.

Teavitatud asutus kontrollib ja hindab kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas kvaliteedisüsteem vastab punktis 3.3.2 osutatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nimetatud nõuetele vastavaks selliseid kvaliteedisüsteeme, mille puhul rakendatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid.

Teavitatud asutus teavitab tootjat oma otsusest ja teatab sellest teistele teavitatud asutustele. Tootja teavitamine peab hõlmama hindamistulemusi, teavitatud asutuse nime ja aadressi ning põhjendatud hindamisotsust asjaomaste seadmete suhtes.

| 3.3.4. | Tootja peab hoidma kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kursis kvaliteedisüsteemi mis tahes ajakohastamisega, mis on seotud näiteks uuest tehnoloogiast ja uutest kvaliteedikontseptsioonidest tulenevate muutustega.
  Teavitatud asutus peab kavandatavaid muutused läbi vaatama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab asjakohastele sätetele või on vaja teostada uus erakorraline hindamine. Ta peab oma otsusest tootjale teatama. Teade peab sisaldama uurimisel tehtud järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

3.3.4.

Tootja peab hoidma kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kursis kvaliteedisüsteemi mis tahes ajakohastamisega, mis on seotud näiteks uuest tehnoloogiast ja uutest kvaliteedikontseptsioonidest tulenevate muutustega.

Teavitatud asutus peab kavandatavaid muutused läbi vaatama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab asjakohastele sätetele või on vaja teostada uus erakorraline hindamine. Ta peab oma otsusest tootjale teatama. Teade peab sisaldama uurimisel tehtud järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust.

| 3.3.5. | Kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistanud teavitatud asutus peab sellest teatama teistele teavitatud asutustele, põhjendades oma otsust. |
| --- | --- |

3.3.5.

Kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistanud teavitatud asutus peab sellest teatama teistele teavitatud asutustele, põhjendades oma otsust.

3.4.   EÜ järelevalve

| 3.4.1. | EÜ järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab täielikult kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

3.4.1.

EÜ järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab täielikult kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.

| 3.4.2. | Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele ülevaatuse eesmärgil juurdepääsu tootmis-, ülevaatus- ja katsetamiskohtadesse ning laoruumidesse ja esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:






  — | kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele ülevaatuse eesmärgil juurdepääsu tootmis-, ülevaatus- ja katsetamiskohtadesse ning laoruumidesse ja esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:

—

kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni;

| — | kvaliteediaruanded, nagu inspekteerimisaruanded, katse- ja kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali pädevuse kohta. |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded, nagu inspekteerimisaruanded, katse- ja kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali pädevuse kohta.

| 3.4.3. | Kinnitatud kvaliteedisüsteemi tootjapoolse säilitamise ja rakendamise tagamiseks peab teavitatud asutus teostama vähemalt kord kahe aasta jooksul kontrolli ning esitama tootjale selle aruande. |
| --- | --- |

3.4.3.

Kinnitatud kvaliteedisüsteemi tootjapoolse säilitamise ja rakendamise tagamiseks peab teavitatud asutus teostama vähemalt kord kahe aasta jooksul kontrolli ning esitama tootjale selle aruande.

| 3.4.4. | Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjat ette teatamata külastada. Selliste külastuste ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha seadmetega katseid. Teavitatud asutus peab esitama tootjale inspekteerimisaruande ja vajaduse korral ka katseprotokolli. |
| --- | --- |

3.4.4.

Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjat ette teatamata külastada. Selliste külastuste ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha seadmetega katseid. Teavitatud asutus peab esitama tootjale inspekteerimisaruande ja vajaduse korral ka katseprotokolli.

| 3.4.5. | Tootja võib taotluse korral saada teavitatud asutuse aruande. |
| --- | --- |

3.4.5.

Tootja võib taotluse korral saada teavitatud asutuse aruande.

4.   EÜ TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON (toote kvaliteedi tagamine)

4.1.   EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (toote kvaliteedi tagamine) on menetluse see osa, mille puhul punkti 4.2 kohustusi täitev tootja kinnitab, et asjaomased seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kannab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda peab säilitama tootja. CE-märgisele peab järgnema EÜ järelevalve eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber.

4.2.   Tootja rakendab seadmete lõppülevaatusel ja katsetel punktis 4.3 määratletud kinnitatud kvaliteedisüsteemi ja tema suhtes kohaldatakse punktis 4.4 määratletud EÜ järelevalvet.

4.3.   Kvaliteedisüsteem

| 4.3.1. | Kõnealuse menetluse käigus peab tootja oma kvaliteedisüsteemi kinnitamiseks esitama asjaomaste seadmete osas taotluse enda valitud teavitatud asutusele.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni; |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Kõnealuse menetluse käigus peab tootja oma kvaliteedisüsteemi kinnitamiseks esitama asjaomaste seadmete osas taotluse enda valitud teavitatud asutusele.

Taotlus peab sisaldama:

—

kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni;

| — | kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevate kohustuste täitmise kohta; |
| --- | --- |

—

kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevate kohustuste täitmise kohta;

| — | kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemi säilitamise kohta, tagades selle kestva sobivuse ja tõhususe; |
| --- | --- |

—

kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemi säilitamise kohta, tagades selle kestva sobivuse ja tõhususe;

| — | kinnitatud tüübiga seotud dokumentatsiooni ja EÜ tüübihindamissertifikaadi koopiat. |
| --- | --- |

—

kinnitatud tüübiga seotud dokumentatsiooni ja EÜ tüübihindamissertifikaadi koopiat.

| 4.3.2. | Kvaliteedisüsteemi osana tuleb iga seadet kontrollida ja teostada sellega artiklis 5 osutatud kõnealuste seadmete suhtes kohaldatava(te)s standardi(te)s sätestatud katsed või nendega võrdväärsed katsed, kontrollides seadme vastavust asjakohastele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele.
  Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja loogiliselt dokumenteerida meetmete, menetluste ja kirjalike juhenditena. Kõnealune kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete ühesugust tõlgendamist.
  Eelkõige peab kvaliteedisüsteemi dokumentatsioonis olema piisavalt kirjeldatud:






  — | kvaliteedialased eesmärgid, organisatsiooni struktuur ning juhtkonna kohustused ja volitused seadme kvaliteedi suhtes; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Kvaliteedisüsteemi osana tuleb iga seadet kontrollida ja teostada sellega artiklis 5 osutatud kõnealuste seadmete suhtes kohaldatava(te)s standardi(te)s sätestatud katsed või nendega võrdväärsed katsed, kontrollides seadme vastavust asjakohastele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele.

Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja loogiliselt dokumenteerida meetmete, menetluste ja kirjalike juhenditena. Kõnealune kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete ühesugust tõlgendamist.

Eelkõige peab kvaliteedisüsteemi dokumentatsioonis olema piisavalt kirjeldatud:

—

kvaliteedialased eesmärgid, organisatsiooni struktuur ning juhtkonna kohustused ja volitused seadme kvaliteedi suhtes;

| — | tootmisjärgsed kontrolltoimingud ja katsed; |
| --- | --- |

—

tootmisjärgsed kontrolltoimingud ja katsed;

| — | kvaliteedisüsteemi toimimise tõhususe kontrollimise meetod. |
| --- | --- |

—

kvaliteedisüsteemi toimimise tõhususe kontrollimise meetod.

| 4.3.3. | Teavitatud asutus kontrollib ja hindab kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas kvaliteedisüsteem vastab punktis 4.3.2 osutatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nimetatud nõuetele vastavaks selliseid kvaliteedisüsteeme, mille puhul rakendatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid. Teavitatud asutus peab tootjat oma otsusest teavitama ja teatama sellest ka teistele teavitatud asutustele. Tootja teavitamine peab hõlmama kontrollimistulemusi, teavitatud asutuse nime ja aadressi ning põhjendatud hindamisotsust asjaomaste seadmete kohta. |
| --- | --- |

4.3.3.

Teavitatud asutus kontrollib ja hindab kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas kvaliteedisüsteem vastab punktis 4.3.2 osutatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nimetatud nõuetele vastavaks selliseid kvaliteedisüsteeme, mille puhul rakendatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid. Teavitatud asutus peab tootjat oma otsusest teavitama ja teatama sellest ka teistele teavitatud asutustele. Tootja teavitamine peab hõlmama kontrollimistulemusi, teavitatud asutuse nime ja aadressi ning põhjendatud hindamisotsust asjaomaste seadmete kohta.

| 4.3.4. | Tootja peab hoidma kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kursis kvaliteedisüsteemi mis tahes ajakohastamisega, mis tulenevad näiteks uuest tehnoloogiast ja uutest kvaliteedikontseptsioonidest.
  Teavitatud asutus peab kavandatavad muutused läbi vaatama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab asjakohastele sätetele või on vaja teostada uus hindamine. Ta peab oma otsusest tootjale teatama. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

4.3.4.

Tootja peab hoidma kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kursis kvaliteedisüsteemi mis tahes ajakohastamisega, mis tulenevad näiteks uuest tehnoloogiast ja uutest kvaliteedikontseptsioonidest.

Teavitatud asutus peab kavandatavad muutused läbi vaatama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab asjakohastele sätetele või on vaja teostada uus hindamine. Ta peab oma otsusest tootjale teatama. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust.

| 4.3.5. | Kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistanud teavitatud asutus peab tühistamisest teatama teistele teavitatud asutustele, põhjendades oma otsust. |
| --- | --- |

4.3.5.

Kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistanud teavitatud asutus peab tühistamisest teatama teistele teavitatud asutustele, põhjendades oma otsust.

4.4.   EÜ järelevalve

| 4.4.1. | EÜ järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

4.4.1.

EÜ järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.

| 4.4.2. | Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele ülevaatuse eesmärgil juurdepääsu ülevaatus-, katsetamis- ja laoruumidesse ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:






  — | kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele ülevaatuse eesmärgil juurdepääsu ülevaatus-, katsetamis- ja laoruumidesse ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:

—

kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni;

| — | kvaliteediaruanded, nagu inspekteerimisaruanded, katse- ja kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali pädevuse kohta. |
| --- | --- |

—

kvaliteediaruanded, nagu inspekteerimisaruanded, katse- ja kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali pädevuse kohta.

| 4.4.3. | Teavitatud asutus peab kinnitatud kvaliteedisüsteemi tootjapoolse säilitamise ja rakendamise tagamiseks teostama vähemalt kord kahe aasta jooksul kontrolli ning esitama tootjale kontrolliaruande. |
| --- | --- |

4.4.3.

Teavitatud asutus peab kinnitatud kvaliteedisüsteemi tootjapoolse säilitamise ja rakendamise tagamiseks teostama vähemalt kord kahe aasta jooksul kontrolli ning esitama tootjale kontrolliaruande.

| 4.4.4. | Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjat ette teatamata külastada. Selliste külastuste ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha seadmetega katseid. Teavitatud asutus peab esitama tootjale inspekteerimisaruande ja vajaduse korral ka katseprotokolli. |
| --- | --- |

4.4.4.

Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjat ette teatamata külastada. Selliste külastuste ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha seadmetega katseid. Teavitatud asutus peab esitama tootjale inspekteerimisaruande ja vajaduse korral ka katseprotokolli.

| 4.4.5. | Tootja võib taotluse korral esitada teavitatud asutuse aruande. |
| --- | --- |

4.4.5.

Tootja võib taotluse korral esitada teavitatud asutuse aruande.

5.   EÜ TÕENDAMINE

5.1.   EÜ tõendamine on menetlus, mille puhul tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja tagab ja kinnitab, et seade, mille kohta kehtivad punkti 3 sätted, vastab EÜ tüübihindamissertifikaadis märgitud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.

5.2.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et valmistamisprotsessis tagataks seadmete vastavus EÜ tüübihindamissertifikaadis märgitud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda säilitab tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.

5.3.   Selleks et kontrollida seadmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, teeb teavitatud asutus kõik vajalikud kontrollimised ja katsed, mis toimuvad tootja valikul kas nii, et iga seadet kontrollitakse ja katsetatakse jaotise 5.4 kohaselt eraldi või jaotise 5.5 kohaselt statistiliselt.

5.4.   Tõendamine iga seadme eraldi hindamise ja katsetamise alusel

| 5.4.1. | Selleks et tõendada seadmete vastavust EÜ tüübihindamissertifikaadis märgitud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele, kontrollitakse iga seadet eraldi ja tehakse läbi artiklis 5 märgitud asjakohastele standarditele vastavad katsed. |
| --- | --- |

5.4.1.

Selleks et tõendada seadmete vastavust EÜ tüübihindamissertifikaadis märgitud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele, kontrollitakse iga seadet eraldi ja tehakse läbi artiklis 5 märgitud asjakohastele standarditele vastavad katsed.

| 5.4.2. | Teavitatud asutus kinnitab või laseb igale seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse. Vastavustunnistus võib hõlmata ühte või mitut seadet. |
| --- | --- |

5.4.2.

Teavitatud asutus kinnitab või laseb igale seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse. Vastavustunnistus võib hõlmata ühte või mitut seadet.

| 5.4.3. | Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistused. |
| --- | --- |

5.4.3.

Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistused.

5.5.   Statistiline tõendamine

| 5.5.1. | Tootja esitab valmistatud seadmed ühtlike partiidena ja võtab kõik vajalikud meetmed, et valmistamisprotsessis tagataks iga partii ühtlikkus. |
| --- | --- |

5.5.1.

Tootja esitab valmistatud seadmed ühtlike partiidena ja võtab kõik vajalikud meetmed, et valmistamisprotsessis tagataks iga partii ühtlikkus.

| 5.5.2. | Statistiline kontroll toimub järgmiselt:
  Seadmeid kontrollitakse statistiliselt nende omaduste alusel. Seadmed tuleb grupeerida identifitseeritavateks partiideks, mis koosnevad ühesugustes tingimustes ühe mudeli järgi valmistatud eksemplaridest. Partiid kontrollitakse ebareeglipäraste ajavahemike järel. Selleks et kindlaks teha, kas asjakohane partii tuleb vastu võtta või tagasi lükata, kontrollitakse iga valimisse kuuluvat seadet eraldi ja tehakse artiklis 5 märgitud standardite kohased või samaväärsed katsed.
  Rakendatakse järgmiste tunnustega valimsüsteemi:






  — | kvaliteeditase, mis vastab 95 % vastuvõtmise tõenäosusele, kusjuures mittevastavuse määr on 0,5–1,5 %; |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

Statistiline kontroll toimub järgmiselt:

Seadmeid kontrollitakse statistiliselt nende omaduste alusel. Seadmed tuleb grupeerida identifitseeritavateks partiideks, mis koosnevad ühesugustes tingimustes ühe mudeli järgi valmistatud eksemplaridest. Partiid kontrollitakse ebareeglipäraste ajavahemike järel. Selleks et kindlaks teha, kas asjakohane partii tuleb vastu võtta või tagasi lükata, kontrollitakse iga valimisse kuuluvat seadet eraldi ja tehakse artiklis 5 märgitud standardite kohased või samaväärsed katsed.

Rakendatakse järgmiste tunnustega valimsüsteemi:

—

kvaliteeditase, mis vastab 95 % vastuvõtmise tõenäosusele, kusjuures mittevastavuse määr on 0,5–1,5 %;

| — | kvaliteedi miinimumtase, mis vastab 5 % vastuvõtmise tõenäosusele, kusjuures mittevastavuse määr on 5–10 %. |
| --- | --- |

—

kvaliteedi miinimumtase, mis vastab 5 % vastuvõtmise tõenäosusele, kusjuures mittevastavuse määr on 5–10 %.

| 5.5.3. | Teavitatud asutus kinnitab või laseb vastuvõetud partiide puhul igale seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse. Kõiki selliste partiide seadmeid võib turule lasta, välja arvatud valimi mittevastavaks osutunud tooted.
  Kui partii lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus vajalikke meetmeid selle partii turule laskmise tõkestamiseks. Kui partiid lükatakse tagasi korduvalt, võib teavitatud asutus statistilise tõendamise peatada.
  Tootja võib teavitatud asutuse vastutusel kinnitada tema tunnusnumbri tootele selle valmistamise ajal. |
| --- | --- |

5.5.3.

Teavitatud asutus kinnitab või laseb vastuvõetud partiide puhul igale seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse. Kõiki selliste partiide seadmeid võib turule lasta, välja arvatud valimi mittevastavaks osutunud tooted.

Kui partii lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus vajalikke meetmeid selle partii turule laskmise tõkestamiseks. Kui partiid lükatakse tagasi korduvalt, võib teavitatud asutus statistilise tõendamise peatada.

Tootja võib teavitatud asutuse vastutusel kinnitada tema tunnusnumbri tootele selle valmistamise ajal.

| 5.5.4. | Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistuse. |
| --- | --- |

5.5.4.

Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistuse.

6.   EÜ ÜKSIKTOOTE TÕENDAMINE

| 6.1. | EÜ üksiktoote tõendamine on menetlus, mille puhul tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja tagab ja kinnitab, et asjakohane seade, millele on väljalaskmisel antud punktis 2 osutatud sertifikaat, vastab selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab seadmele CE-märgise, koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda. |
| --- | --- |

6.1.

EÜ üksiktoote tõendamine on menetlus, mille puhul tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja tagab ja kinnitab, et asjakohane seade, millele on väljalaskmisel antud punktis 2 osutatud sertifikaat, vastab selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab seadmele CE-märgise, koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda.

| 6.2. | Selleks et kindlaks teha seadme vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele, kontrollib teavitatud asutus seadet ja teeb vajalikud katsed, võttes arvesse tehnilist dokumentatsiooni.
  Teavitatud asutus kinnitab või laseb heakskiidetud seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse. |
| --- | --- |

6.2.

Selleks et kindlaks teha seadme vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele, kontrollib teavitatud asutus seadet ja teeb vajalikud katsed, võttes arvesse tehnilist dokumentatsiooni.

Teavitatud asutus kinnitab või laseb heakskiidetud seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse.

| 6.3. | IV lisas osutatud tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata seadme projekteerimise seisukohalt selle vastavust käesoleva direktiivi nõuetele ja aru saada seadme projekteerimisest, valmistamisviisist ja tööpõhimõttest.
  IV lisas osutatud tehniline dokumentatsioon tuleb teha teavitatud asutusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

6.3.

IV lisas osutatud tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata seadme projekteerimise seisukohalt selle vastavust käesoleva direktiivi nõuetele ja aru saada seadme projekteerimisest, valmistamisviisist ja tööpõhimõttest.

IV lisas osutatud tehniline dokumentatsioon tuleb teha teavitatud asutusele kättesaadavaks.

| 6.4. | Kui teavitatud asutus peab seda vajalikuks, võib kontrollimised ja katsed teha pärast asjakohase seadme paigaldamist. |
| --- | --- |

6.4.

Kui teavitatud asutus peab seda vajalikuks, võib kontrollimised ja katsed teha pärast asjakohase seadme paigaldamist.

| 6.5. | Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistuse. |
| --- | --- |

6.5.

Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistuse.

---

III LISA

CE-MÄRGIS JA PEALDISED

| 1. | CE-märgis koosneb tähtedest CE järgmisel kujul:



  CE-märgisele peab järgnema toote EÜ järelevalvega seotud teavitatud asutuse tunnusnumber. |
| --- | --- |

1.

CE-märgis koosneb tähtedest CE järgmisel kujul:

Image

CE-märgisele peab järgnema toote EÜ järelevalvega seotud teavitatud asutuse tunnusnumber.

| 2. | Seadmel või selle andmeplaadil peab olema CE-märgis koos järgmiste pealdistega:






  — | tootja nimi või tunnusmärk; |
| --- | --- | --- |

2.

Seadmel või selle andmeplaadil peab olema CE-märgis koos järgmiste pealdistega:

—

tootja nimi või tunnusmärk;

| — | seadme kaubanimetus; |
| --- | --- |

—

seadme kaubanimetus;

| — | vajaduse korral kasutatava elektritoiteallika liik; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral kasutatava elektritoiteallika liik;

| — | seadme liik; |
| --- | --- |

—

seadme liik;

| — | CE-märgise kinnitamise aasta kaks viimast numbrit. |
| --- | --- |

—

CE-märgise kinnitamise aasta kaks viimast numbrit.

Vastavalt seadme laadile võib lisada paigaldamiseks vajaliku teabe.

| 3. | CE-märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada eespool esitatud joonise proportsioonidest.
  CE-märgise eri osad peavad olema ühekõrgused, vähemalt 5 mm. |
| --- | --- |

3.

CE-märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada eespool esitatud joonise proportsioonidest.

CE-märgise eri osad peavad olema ühekõrgused, vähemalt 5 mm.

---

IV LISA

TEHNILINE DOKUMENTATSIOON

Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama järgmist teavet, kuivõrd teavitatud asutus seda hindamise eesmärgil nõuab:

| — | üldine tootekirjeldus; |
| --- | --- |

—

üldine tootekirjeldus;

| — | põhimõttelised projektid, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid; |
| --- | --- |

—

põhimõttelised projektid, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid;

| — | nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning seadmete tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused; |
| --- | --- |

—

nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning seadmete tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

| — | artiklis 5 osutatud standardite loetelu, mida kohaldatakse tervikuna või osaliselt, või nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud oluliste nõuete järgimiseks, kui artiklis 5 osutatud standardeid ei ole kohaldatud; |
| --- | --- |

—

artiklis 5 osutatud standardite loetelu, mida kohaldatakse tervikuna või osaliselt, või nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud oluliste nõuete järgimiseks, kui artiklis 5 osutatud standardeid ei ole kohaldatud;

| — | katseprotokollid; |
| --- | --- |

—

katseprotokollid;

| — | paigaldus- ja kasutusjuhendid. |
| --- | --- |

—

paigaldus- ja kasutusjuhendid.

Vajaduse korral peab tehniline dokumentatsioon sisaldama järgmist:

| — | seadmesse paigaldatud varustust käsitlevad tunnistused; |
| --- | --- |

—

seadmesse paigaldatud varustust käsitlevad tunnistused;

| — | seadme tootmis- ja/või kontrolli- ja/või järelevalvemeetodeid käsitlevad tunnistused ja sertifikaadid; |
| --- | --- |

—

seadme tootmis- ja/või kontrolli- ja/või järelevalvemeetodeid käsitlevad tunnistused ja sertifikaadid;

| — | kõik muud dokumendid, mis võimaldavad teavitatud asutusel seadmeid paremini hinnata. |
| --- | --- |

—

kõik muud dokumendid, mis võimaldavad teavitatud asutusel seadmeid paremini hinnata.

---

V LISA

TEAVITATUD ASUTUSTE HINDAMISE MIINIMUMNÕUDED

Liikmesriikide määratavad teavitatud asutused peavad vastama vähemalt järgmistele tingimustele:

| — | töötajate ning vajalike vahendite ja vajaliku varustuse olemasolu; |
| --- | --- |

—

töötajate ning vajalike vahendite ja vajaliku varustuse olemasolu;

| — | töötajate tehniline pädevus ja erialane sõltumatus; |
| --- | --- |

—

töötajate tehniline pädevus ja erialane sõltumatus;

| — | juhtkonna ja tehniliste töötajate sõltumatus käesoleva direktiiviga ette nähtud katsete tegemisel, aruannete koostamisel, sertifikaatide väljastamisel ja järelevalve teostamisel kõikidest asjakohaste seadmetega otseselt või kaudselt seotud ringkondadest, rühmadest ja isikutest; |
| --- | --- |

—

juhtkonna ja tehniliste töötajate sõltumatus käesoleva direktiiviga ette nähtud katsete tegemisel, aruannete koostamisel, sertifikaatide väljastamisel ja järelevalve teostamisel kõikidest asjakohaste seadmetega otseselt või kaudselt seotud ringkondadest, rühmadest ja isikutest;

| — | ametisaladuste hoidmine töötajate poolt; |
| --- | --- |

—

ametisaladuste hoidmine töötajate poolt;

| — | tsiviilvastutuskindlustuse olemasolu, välja arvatud juhul, kui vastutus lasub siseriiklike õigusnormide kohaselt riigil. |
| --- | --- |

—

tsiviilvastutuskindlustuse olemasolu, välja arvatud juhul, kui vastutus lasub siseriiklike õigusnormide kohaselt riigil.

Kahe esimese taande tingimuste täitmist peavad liikmesriikide pädevad asutused või liikmesriikide poolt määratud asutused perioodiliselt kontrollima.

---

VI LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

(osutatud artiklis 14)

| Nõukogu direktiiv 90/396/EMÜ
  (EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15) | |
| --- | --- |
| Nõukogu direktiiv 93/68/EMÜ
  (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1) | ainult artikkel 10 |

Nõukogu direktiiv 90/396/EMÜ

(EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15)

Nõukogu direktiiv 93/68/EMÜ

(EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1)

ainult artikkel 10

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

(osutatud artiklis 14)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev | Kohaldamise tähtpäev |
| --- | --- | --- |
| 90/396/EMÜ | 30. juuni 1991 | 1. jaanuar 1992 |
| 93/68/EMÜ | 30. juuni 1994 | 1. jaanuar 1995 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

Kohaldamise tähtpäev

90/396/EMÜ

30. juuni 1991

1. jaanuar 1992

93/68/EMÜ

30. juuni 1994

1. jaanuar 1995

---

VII LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 90/396/EMÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõike 1 sissejuhatus | Artikli 1 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 1 lõike 1 esimene ja teine taane | Artikli 1 lõike 2 punktid a ja b |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 1 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 1 lõike 2 punkt d |
| Artikli 1 lõige 4 | Artikli 1 lõige 3 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõike 2 esimene ja teine lause | Artikli 2 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 2 lõike 2 kolmas lause | Artikli 2 lõike 2 teine lõik |
| Artiklid 3 ja 4 | Artiklid 3 ja 4 |
| Artikli 5 lõike 1 punkti a esimene lõik | Artikli 5 lõike 1 punkt a |
| Artikli 5 lõike 1 punkti a teine lõik | Artikli 5 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 5 lõike 1 punkt b | Artikli 5 lõike 1 punkt b |
| Artikli 5 lõike 2 esimene lause | Artikli 5 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 5 lõike 2 kolmas lause | Artikli 5 lõike 2 kolmas lõik |
| Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu esimene lause | Artikli 6 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu teine lause | Artikli 6 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 6 lõike 1 teine lõik | Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik |
| Artikli 6 lõike 2 esimene lause | Artikli 6 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 6 lõike 2 teine lause | Artikli 6 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 6 lõike 2 kolmas lause | Artikli 6 lõike 2 kolmas lõik |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikli 8 lõike 1 punkt a | Artikli 8 lõike 1 punkt a |
| Artikli 8 lõike 1 punkti b sissejuhatus | Artikli 8 lõike 1 punkti b sissejuhatus |
| Artikli 8 lõike 1 punkti b esimene kuni neljas taane | Artikli 8 lõike 1 punkti b alapunktid i–iv |
| Artikli 8 lõige 2 ja lõige 3 | Artikli 8 lõige 2 ja lõige 3 |
| Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu esimene lause | Artikli 8 lõike 4 esimene lõik |
| Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu teine lause | Artikli 8 lõike 4 teine lõik |
| Artikli 8 lõike 4 teine lõik | Artikli 8 lõike 4 kolmas lõik |
| Artikli 8 lõike 5 punkt a | Artikli 8 lõike 5 esimene lõik |
| Artikli 8 lõike 5 punkt b | Artikli 8 lõike 5 teine lõik |
| Artikli 8 lõige 6 | Artikli 8 lõige 6 |
| Artiklid 9 kuni 12 | Artiklid 9 kuni 12 |
| Artikkel 13 | — |
| Artikli 14 lõiked 1 ja 2 | — |
| Artikli 14 lõige 3 | Artikkel 13 |
| — | Artikkel 14 |
| — | Artikkel 15 |
| Artikkel 15 | Artikkel 16 |
| I kuni V lisa | I kuni V lisa |
| — | VI lisa |
| — | VII lisa |

Direktiiv 90/396/EMÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 lõike 1 sissejuhatus

Artikli 1 lõike 1 esimene lõik

Artikli 1 lõike 1 esimene ja teine taane

Artikli 1 lõike 2 punktid a ja b

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõike 1 teine lõik

Artikli 1 lõige 3

Artikli 1 lõike 2 punkt d

Artikli 1 lõige 4

Artikli 1 lõige 3

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõike 2 esimene ja teine lause

Artikli 2 lõike 2 esimene lõik

Artikli 2 lõike 2 kolmas lause

Artikli 2 lõike 2 teine lõik

Artiklid 3 ja 4

Artiklid 3 ja 4

Artikli 5 lõike 1 punkti a esimene lõik

Artikli 5 lõike 1 punkt a

Artikli 5 lõike 1 punkti a teine lõik

Artikli 5 lõike 2 esimene lõik

Artikli 5 lõike 1 punkt b

Artikli 5 lõike 1 punkt b

Artikli 5 lõike 2 esimene lause

Artikli 5 lõike 2 teine lõik

Artikli 5 lõike 2 kolmas lause

Artikli 5 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu esimene lause

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu teine lause

Artikli 6 lõike 1 teine lõik

Artikli 6 lõike 1 teine lõik

Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 6 lõike 2 esimene lause

Artikli 6 lõike 2 esimene lõik

Artikli 6 lõike 2 teine lause

Artikli 6 lõike 2 teine lõik

Artikli 6 lõike 2 kolmas lause

Artikli 6 lõike 2 kolmas lõik

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikli 8 lõike 1 punkt a

Artikli 8 lõike 1 punkt a

Artikli 8 lõike 1 punkti b sissejuhatus

Artikli 8 lõike 1 punkti b sissejuhatus

Artikli 8 lõike 1 punkti b esimene kuni neljas taane

Artikli 8 lõike 1 punkti b alapunktid i–iv

Artikli 8 lõige 2 ja lõige 3

Artikli 8 lõige 2 ja lõige 3

Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu esimene lause

Artikli 8 lõike 4 esimene lõik

Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu teine lause

Artikli 8 lõike 4 teine lõik

Artikli 8 lõike 4 teine lõik

Artikli 8 lõike 4 kolmas lõik

Artikli 8 lõike 5 punkt a

Artikli 8 lõike 5 esimene lõik

Artikli 8 lõike 5 punkt b

Artikli 8 lõike 5 teine lõik

Artikli 8 lõige 6

Artikli 8 lõige 6

Artiklid 9 kuni 12

Artiklid 9 kuni 12

Artikkel 13

—

Artikli 14 lõiked 1 ja 2

—

Artikli 14 lõige 3

Artikkel 13

—

Artikkel 14

—

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

I kuni V lisa

I kuni V lisa

—

VI lisa

—

VII lisa

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/28

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/148/EÜ,

30. november 2009,

töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl

(kodifitseeritud versioon)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiivi 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiivi 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

| (2) | Asbest on eriti ohtlik ja raskeid haigusi põhjustada võiv aine, mida kasutatakse mitmesuguste tööde puhul. Seega puutuvad paljud töötajad kokku võimaliku ohuga tervisele. Eriti ohtlikuks asbesti liigiks peetakse kroküdoliiti. |
| --- | --- |

(2)

Asbest on eriti ohtlik ja raskeid haigusi põhjustada võiv aine, mida kasutatakse mitmesuguste tööde puhul. Seega puutuvad paljud töötajad kokku võimaliku ohuga tervisele. Eriti ohtlikuks asbesti liigiks peetakse kroküdoliiti.

| (3) | Ehkki praegused teaduslikult põhjendatud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks määrata tase, millest allpool tervisele enam ohtu ei ole, vähendab asbestiga kokkupuute piiramine siiski asbestiga seotud haiguste tekkimise ohtu. Seetõttu on vajalik ette näha asbestiga kokku puutuvate töötajate kaitse ühtlustatud erikorra rakendamine. Käesolev direktiiv sisaldab miinimumnõudeid, mis vaadatakse läbi omandatud kogemuste ja kõnealuse valdkonna tehnoloogia arengu põhjal. |
| --- | --- |

(3)

Ehkki praegused teaduslikult põhjendatud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks määrata tase, millest allpool tervisele enam ohtu ei ole, vähendab asbestiga kokkupuute piiramine siiski asbestiga seotud haiguste tekkimise ohtu. Seetõttu on vajalik ette näha asbestiga kokku puutuvate töötajate kaitse ühtlustatud erikorra rakendamine. Käesolev direktiiv sisaldab miinimumnõudeid, mis vaadatakse läbi omandatud kogemuste ja kõnealuse valdkonna tehnoloogia arengu põhjal.

| (4) | Kuigi optilise mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude, on see praegu kõige kasutatavam meetod asbesti korrapärasel mõõtmisel. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi optilise mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude, on see praegu kõige kasutatavam meetod asbesti korrapärasel mõõtmisel.

| (5) | Asbestiga kokku puutuvate töötajate tervise kaitseks võetavad ennetavad meetmed ja liikmesriikide kindel kavatsus jälgida töötajate tervislikku seisundit on olulised. |
| --- | --- |

(5)

Asbestiga kokku puutuvate töötajate tervise kaitseks võetavad ennetavad meetmed ja liikmesriikide kindel kavatsus jälgida töötajate tervislikku seisundit on olulised.

| (6) | Kiudainete määratluse selguse huvides tuleks need kas mineraloogiliselt või nende Chemical Abstract Service’i (CAS) numbri järgi määratleda. |
| --- | --- |

(6)

Kiudainete määratluse selguse huvides tuleks need kas mineraloogiliselt või nende Chemical Abstract Service’i (CAS) numbri järgi määratleda.

| (7) | Piiramata muid ühenduse õigusnorme, mis käsitlevad asbesti turustamist ja kasutamist, peaks asbestiga kokkupuudet hõlmavate toimingute piiramisel olema sellega seotud haiguste profülaktikas väga tähtis roll. |
| --- | --- |

(7)

Piiramata muid ühenduse õigusnorme, mis käsitlevad asbesti turustamist ja kasutamist, peaks asbestiga kokkupuudet hõlmavate toimingute piiramisel olema sellega seotud haiguste profülaktikas väga tähtis roll.

| (8) | Asbestiga kokkupuudet hõlmavatest toimingutest teatamise süsteemi tuleks kohandada uutele tööolukordadele. |
| --- | --- |

(8)

Asbestiga kokkupuudet hõlmavatest toimingutest teatamise süsteemi tuleks kohandada uutele tööolukordadele.

| (9) | Asbesti pihustamise keelamine ei ole küllaldane, et vältida asbestikiudude tungimist atmosfääri. On vaja keelata ka toimingud, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamise ajal kokku asbestikiududega, või asbesttoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbestikiududega toodete tootmine ja töötlemine, kuna nendest tulenev oht on suur ja prognoosimatu. |
| --- | --- |

(9)

Asbesti pihustamise keelamine ei ole küllaldane, et vältida asbestikiudude tungimist atmosfääri. On vaja keelata ka toimingud, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamise ajal kokku asbestikiududega, või asbesttoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbestikiududega toodete tootmine ja töötlemine, kuna nendest tulenev oht on suur ja prognoosimatu.

| (10) | Võttes arvesse uusimaid tehnikaalaseid teadmisi, tuleb määratleda proovivõtumeetodid, mille abil mõõta asbesti sisaldust õhus ja loendada asbestikiude. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse uusimaid tehnikaalaseid teadmisi, tuleb määratleda proovivõtumeetodid, mille abil mõõta asbesti sisaldust õhus ja loendada asbestikiude.

| (11) | Kuigi seni ei ole veel õnnestunud määrata kindlaks künnist, millest allpool ei kaasne asbestiga vähiohtu, tuleks töökohal viia töötajate kokkupuude asbestiga võimalikult madalale tasemele. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi seni ei ole veel õnnestunud määrata kindlaks künnist, millest allpool ei kaasne asbestiga vähiohtu, tuleks töökohal viia töötajate kokkupuude asbestiga võimalikult madalale tasemele.

| (12) | Tööandjaid tuleks kohustada fikseerima enne asbesti kõrvaldamist asbesti sisaldus või oletatav sisaldus hoonetes või rajatistes ning teavitama sellest kõiki, kes võivad asbestiga asjaomase hoone kasutamise või hooldamise või mis tahes muu selles või sellel toimuva tegevuse käigus kokku puutuda. |
| --- | --- |

(12)

Tööandjaid tuleks kohustada fikseerima enne asbesti kõrvaldamist asbesti sisaldus või oletatav sisaldus hoonetes või rajatistes ning teavitama sellest kõiki, kes võivad asbestiga asjaomase hoone kasutamise või hooldamise või mis tahes muu selles või sellel toimuva tegevuse käigus kokku puutuda.

| (13) | Tuleks tagada, et lammutustöid või asbesti kõrvaldamist teostavad ettevõtjad, kes tunnevad kõiki ettevaatusabinõusid, mida tuleb töötajate kaitseks rakendada. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks tagada, et lammutustöid või asbesti kõrvaldamist teostavad ettevõtjad, kes tunnevad kõiki ettevaatusabinõusid, mida tuleb töötajate kaitseks rakendada.

| (14) | Töötajatele, kes asbestiga kokku puutuvad või tõenäoliselt kokku puutuvad, tuleks anda erikoolitust, et aidata oluliselt kaasa asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude vähendamisele. |
| --- | --- |

(14)

Töötajatele, kes asbestiga kokku puutuvad või tõenäoliselt kokku puutuvad, tuleks anda erikoolitust, et aidata oluliselt kaasa asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude vähendamisele.

| (15) | Uusimate meditsiiniteadmiste põhjal tuleks kehtestada asbestiga kokku puutunud töötajate kliinilise jälgimise praktilised soovitused, et varakult avastada asbestiga seotud patoloogiaid. |
| --- | --- |

(15)

Uusimate meditsiiniteadmiste põhjal tuleks kehtestada asbestiga kokku puutunud töötajate kliinilise jälgimise praktilised soovitused, et varakult avastada asbestiga seotud patoloogiaid.

| (16) | Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt parandada töötajate kaitset asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(16)

Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt parandada töötajate kaitset asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Käesoleva direktiivi sätetega edendatakse tegelikult siseturu sotsiaalse mõõtme kujunemist. Neid sätteid on võimalikult vähe, et nendega ei kaasneks tarbetut koormust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomisele ja arengule. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva direktiivi sätetega edendatakse tegelikult siseturu sotsiaalse mõõtme kujunemist. Neid sätteid on võimalikult vähe, et nendega ei kaasneks tarbetut koormust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomisele ja arengule.

| (18) | Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(18)

Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta töötajate tervist ohtude eest ja hoida ära sellised ohud, mis tekivad või võivad tekkida asbestiga kokkupuutel töökohal.

Käesolevas direktiivis sätestatakse sellise kokkupuute piirväärtused kui ka muud konkreetsed nõuded.

2.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust kohaldada või kehtestada õigusnorme, millega tagatakse töötajate parem kaitse eelkõige sellega, et asbest asendatakse vähem ohtlike ainetega.

Artikkel 2

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „asbest” järgmisi kiulisi silikaate:

| a) | asbestaktinoliit, CASi nr 77536-66-4 (5); |
| --- | --- |

a)

asbestaktinoliit, CASi nr 77536-66-4 (5);

| b) | asbestamosiit, CASi nr 12172-73-5 (5); |
| --- | --- |

b)

asbestamosiit, CASi nr 12172-73-5 (5);

| c) | asbestantofülliit, CASi nr 77536-67-5 (5); |
| --- | --- |

c)

asbestantofülliit, CASi nr 77536-67-5 (5);

| d) | krüsotiil, CASi nr 12001-29-5 (5); |
| --- | --- |

d)

krüsotiil, CASi nr 12001-29-5 (5);

| e) | kroküdoliit, CASi nr 12001-28-4 (5); |
| --- | --- |

e)

kroküdoliit, CASi nr 12001-28-4 (5);

| f) | asbesttremoliit, CASi nr 77536-68-6 (5). |
| --- | --- |

f)

asbesttremoliit, CASi nr 77536-68-6 (5).

Artikkel 3

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse toimingute suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.

2.   Kui mingi toiminguga kaasneb tõenäoliselt oht kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, tuleb seda ohtu hinnata selliselt, et saaks kindlaks teha, mil viisil ja kui suures ulatuses töötajad asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokku puutuvad.

3.   Eeldusel, et töötajate kokkupuude on pisteline ja väheintensiivne, ning kui lõikes 2 nimetatud riskihindamise tulemusel on üheselt selge, et asbestikiudude kontsentratsioon töökoha õhus jääb lubatud piiresse, võib artiklid 4, 18 ja 19 jätta kohaldamata, kui asjaomane töö sisaldab

| a) | lühiajalist, mitte pidevat hooldustegevust, mille käigus käideldakse üksnes pudenematuid materjale; |
| --- | --- |

a)

lühiajalist, mitte pidevat hooldustegevust, mille käigus käideldakse üksnes pudenematuid materjale;

| b) | selliste mittelagunenud materjalide kõrvaldamist ilma nende kulutamiseta, milles asbestikiud on seotud tihkeks matriitsiks; |
| --- | --- |

b)

selliste mittelagunenud materjalide kõrvaldamist ilma nende kulutamiseta, milles asbestikiud on seotud tihkeks matriitsiks;

| c) | heas seisukorras asbesti sisaldavate materjalide hermetiseerimist või kapseldamist; |
| --- | --- |

c)

heas seisukorras asbesti sisaldavate materjalide hermetiseerimist või kapseldamist;

| d) | õhu koostise jälgimist ja kontrollimist ning proovide kogumist materjalidest, tegemaks kindlaks, kas nad sisaldavad või ei sisalda asbesti. |
| --- | --- |

d)

õhu koostise jälgimist ja kontrollimist ning proovide kogumist materjalidest, tegemaks kindlaks, kas nad sisaldavad või ei sisalda asbesti.

4.   Liikmesriigid kehtestavad pärast konsulteerimist tööstusvaldkonna osapooltega vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja tavale praktilised juhised lõikes 3 ette nähtud pistelise ja väheintensiivse kokkupuute kindlaksmääramiseks.

5.   Lõikes 2 osutatud hinnangu osas konsulteeritakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega ning see vaadatakse üle, kui on alust uskuda, et see on ebatäpne või kui töö on oluliselt muutunud.

Artikkel 4

1.   Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.

2.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute suhtes peab kehtima teatamise süsteem, mida haldab liikmesriigi vastutav asutus.

3.   Tööandja esitab lõikes 2 nimetatud teate enne töö algust liikmesriigi vastutavale asutusele vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele.

Teade peab sisaldama vähemalt järgmiste asjaolude lühikirjeldust:

| a) | töökoha asukoht; |
| --- | --- |

a)

töökoha asukoht;

| b) | kasutatava või käideldava asbesti liik ja kogus; |
| --- | --- |

b)

kasutatava või käideldava asbesti liik ja kogus;

| c) | kõnealused toimingud ja protsessid; |
| --- | --- |

c)

kõnealused toimingud ja protsessid;

| d) | kaasatud töötajate arv; |
| --- | --- |

d)

kaasatud töötajate arv;

| e) | töö alguskuupäev ja kestus; |
| --- | --- |

e)

töö alguskuupäev ja kestus;

| f) | töötajate asbestiga kokkupuute piiramiseks võetud meetmed. |
| --- | --- |

f)

töötajate asbestiga kokkupuute piiramiseks võetud meetmed.

4.   Ettevõtete või asutuste töötajatel ja/või nende esindajatel on siseriikliku õiguse kohaselt juurdepääs dokumentidele, mis puudutavad nende ettevõtte või asutuse kohta vastavalt lõikele 2 esitatud teateid.

5.   Iga kord, kui töötingimused muutuvad ja sellega seoses on tõenäoline, et suureneb oluliselt kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, tuleb esitada uus teade.

Artikkel 5

Keelatakse asbesti pihustamine ja asbesti sisaldavate väikese tihedusega (kuni 1 g/cm3) isoleermaterjalide või helikindlate materjalide kasutamist eeldavad töövõtted.

Piiramata muude asbesti turustamist ja kasutamist käsitlevate ühenduse õigusnormide kohaldamist, keelatakse tegevus, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamisel kokku asbestikiududega, või asbestitoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbesti sisaldavate toodete tootmine ja töötlemine, välja arvatud lammutamise ja asbesti kõrvaldamise saaduste käitlemine ja kõrvaldamine.

Artikkel 6

Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul tuleb töötajate kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga töökohal viia võimalikult madalale tasemele ja igal juhul artiklis 8 sätestatud piirväärtusest allapoole ning selleks tuleb võtta eelkõige järgmisi meetmeid:

| a) | asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokku puutuvate või kokku puutuda võivate töötajate hulka tuleb võimalikult palju vähendada; |
| --- | --- |

a)

asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokku puutuvate või kokku puutuda võivate töötajate hulka tuleb võimalikult palju vähendada;

| b) | töötoimingud tuleb ette näha nii, et nende käigus ei teki asbestitolmu või, kui see on võimatu, hoida ära asbestitolmu sattumist õhku; |
| --- | --- |

b)

töötoimingud tuleb ette näha nii, et nende käigus ei teki asbestitolmu või, kui see on võimatu, hoida ära asbestitolmu sattumist õhku;

| c) | kõiki asbesti käitlemisega seotud ruume ja seadmeid peab saama korrapäraselt ja tõhusalt puhastada ja hooldada; |
| --- | --- |

c)

kõiki asbesti käitlemisega seotud ruume ja seadmeid peab saama korrapäraselt ja tõhusalt puhastada ja hooldada;

| d) | asbesti või tolmuvat asbesti sisaldavaid materjale tuleb hoida ja vedada sobivates suletud pakendites; |
| --- | --- |

d)

asbesti või tolmuvat asbesti sisaldavaid materjale tuleb hoida ja vedada sobivates suletud pakendites;

| e) | jäätmed tuleb kokku koguda ja võimalikult kiiresti töökohalt kõrvaldada sobivates suletud pakendites, mis on tähistatud siltidega, et nad sisaldavad asbesti. Seda abinõu ei kohaldata kaevandamise suhtes. Neid jäätmeid koheldakse edaspidi kooskõlas nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiviga 91/689/EMÜ (ohtlike jäätmete kohta) (6). |
| --- | --- |

e)

jäätmed tuleb kokku koguda ja võimalikult kiiresti töökohalt kõrvaldada sobivates suletud pakendites, mis on tähistatud siltidega, et nad sisaldavad asbesti. Seda abinõu ei kohaldata kaevandamise suhtes. Neid jäätmeid koheldakse edaspidi kooskõlas nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiviga 91/689/EMÜ (ohtlike jäätmete kohta) (6).

Artikkel 7

1.   Olenevalt esialgse riskihindamise tulemustest ja eesmärgiga tagada artiklis 8 sätestatud piirväärtusest kinnipidamine, mõõdetakse asbestikiudude sisaldust töökoha õhus korrapäraselt.

2.   Võetud proovid peavad iseloomustama töötaja kokkupuudet asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.

3.   Proovid võetakse pärast konsulteerimist ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega.

4.   Proove võtavad nõuetekohase erialase ettevalmistusega töötajad. Võetud proove analüüsitakse lõike 6 kohaselt asbestikiudude loendamise vahenditega varustatud laboratooriumides.

5.   Proovide võtmise ajaline kestus peab olema selline, et mõõtmistega, või kasutades arvutusi kaaludega aja järgi, oleks võimalik kindlaks teha representatiivset kokkupuute määra kaheksatunnise vaatlusperioodi (ühe vahetuse) jooksul.

6.   Asbestikiude loendatakse võimaluse korral alati faasikontrastimikroskoobi (PCM) abil Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) 1997. aasta soovituslikul meetodil (7) või mis tahes muul meetodil, mis annab samaväärseid tulemusi.

Lõikes 1 osutatud asbestisisalduse kindlaksmääramiseks õhus võetakse arvesse ainult neid kiude, mis on vähemalt viis mikromeetrit pikad, alla kolme mikromeetri laiad ja mille pikkuse/laiuse suhe on suurem kui 3:1.

Artikkel 8

Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu õhus sisalduva asbestiga kokku rohkem kui 0,1 kiudu cm3 kohta, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena.

Artikkel 9

Käesoleva direktiivi I lisa tehnilise arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu vastavalt nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (8) artiklis 17 osutatud menetlusele.

Artikkel 10

1.   Kui artiklis 8 sätestatud piirväärtust ületatakse, tuleb kindlaks teha selle põhjused ning võtta võimalikult kiiresti vajalikud meetmed olukorra parandamiseks.

Mõjualusel alal tuleb töö peatada, kuni sealsete töötajate kaitseks on võetud piisavad meetmed.

2.   Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud meetmete tulemuslikkuse kontrollimiseks tuleb viivitamata uuesti kindlaks teha asbesti sisaldus õhus.

3.   Kui kokkupuudet ei ole võimalik muude vahenditega vähendada ja piirväärtusest kinnipidamiseks tuleb kasutada isiklikke hingamisteede kaitsevahendeid, ei või see olla alaline ning peab iga töötaja puhul rangelt piirduma miinimumiga. Selliste kaitsevahenditega töötamise ajal peavad olema ette nähtud pausid, mis vastavad füüsikalistele ja kliimatingimustele ning on vajaduse korral ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerides kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavaga.

Artikkel 11

Enne lammutus- või hooldustöid võtavad tööandjad – vajaduse korral ruumide omanike käest teavet hankides – kõik vajalikud meetmed, et teha kindlaks oletatavasti asbesti sisaldavad materjalid.

Kui mõne materjali või rajatise puhul on kahtlus, et see sisaldab asbesti, kohaldatakse käesoleva direktiivi vastavaid sätteid.

Artikkel 12

Kui teatavate toimingute, nagu näiteks lammutamise, asbesti kõrvaldamise, remondi ja hoolduse puhul on ette näha, et artiklis 8 sätestatud piirväärtus ületatakse vaatamata sellele, et rakendatakse tehnilisi ennetusmeetmeid asbestisisalduse piiramiseks õhus, määrab tööandja kindlaks sellise töö ajal töötajate kaitse tagamiseks vajalikud meetmed, eelkõige järgmised:

| a) | töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik; |
| --- | --- |

a)

töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik;

| b) | pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtust, ja |
| --- | --- |

b)

pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtust, ja

| c) | hoitakse ära asbestist või asbesti sisaldavast materjalist tekkiva tolmu levimist töökohast või -ruumist välja. |
| --- | --- |

c)

hoitakse ära asbestist või asbesti sisaldavast materjalist tekkiva tolmu levimist töökohast või -ruumist välja.

Enne kõnealuste meetmete elluviimist konsulteeritakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega.

Artikkel 13

1.   Enne lammutustööde alustamist või ehitistest, rajatistest, seadmetest või masinatest või laevadest asbesti ja/või asbesti sisaldavate toodete eemaldamist koostatakse töökava.

2.   Lõikes 1 osutatud kavas tuleb ette näha töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks vajalikud meetmed töökohal.

Eelkõige tuleb kavas täpsustada järgmised üksikasjad:

| a) | asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted tuleb kõrvaldada enne lammutamist, välja arvatud juhul, kui selle tõttu muutuks oht töötajate jaoks suuremaks kui siis, kui asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted jäetaks alles; |
| --- | --- |

a)

asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted tuleb kõrvaldada enne lammutamist, välja arvatud juhul, kui selle tõttu muutuks oht töötajate jaoks suuremaks kui siis, kui asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted jäetaks alles;

| b) | vajaduse korral varustatakse töötajad artikli 12 esimese lõigu punktis a nimetatud isiklike kaitsevahenditega; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral varustatakse töötajad artikli 12 esimese lõigu punktis a nimetatud isiklike kaitsevahenditega;

| c) | kui asbesti lammutamine või kõrvaldamine on lõpetatud, kontrollitakse asbestiga kokkupuute ohtude puudumist töökohal vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavale. |
| --- | --- |

c)

kui asbesti lammutamine või kõrvaldamine on lõpetatud, kontrollitakse asbestiga kokkupuute ohtude puudumist töökohal vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavale.

Pädevate asutuste nõudel peab kava sisaldama järgmist teavet:

| a) | töö iseloom ja võimalik kestus; |
| --- | --- |

a)

töö iseloom ja võimalik kestus;

| b) | töö teostamise koht; |
| --- | --- |

b)

töö teostamise koht;

| c) | kasutatavad tööviisid, kui töö on seotud asbesti või asbesti sisaldavate materjalide käitlemisega; |
| --- | --- |

c)

kasutatavad tööviisid, kui töö on seotud asbesti või asbesti sisaldavate materjalide käitlemisega;

| d) | selliste seadmete omadused, mida kasutatakse






  i) | töötajate kaitseks ja saastusest puhastamiseks; |
| --- | --- | --- |

d)

selliste seadmete omadused, mida kasutatakse

i)

töötajate kaitseks ja saastusest puhastamiseks;

| ii) | teiste töökohal või selle läheduses viibivate isikute kaitseks. |
| --- | --- |

ii)

teiste töökohal või selle läheduses viibivate isikute kaitseks.

3.   Pädevate asutuste nõudel tuleb neile lõikes 1 nimetatud kavast enne kavandatud töö algust teatada.

Artikkel 14

1.   Tööandjad annavad kõikidele töötajatele, kes puutuvad või võivad puutuda kokku asbestist tekkiva tolmuga või asbesti sisaldavate materjalidega, asjakohast koolitust. Seda koolitust tuleb anda korrapäraselt ja töötajatele tasuta.

2.   Koolituse sisu peab olema töötajatele hõlpsasti arusaadav. Neil peab selle abil olema võimalik omandada vajalikke tööõnnetuste ärahoidmise ja tööohutuse alaseid teadmisi ja oskusi eelkõige seoses järgmisega:

| a) | asbesti omadused ja selle mõju tervisele, sealhulgas selle koosmõju suitsetamisega; |
| --- | --- |

a)

asbesti omadused ja selle mõju tervisele, sealhulgas selle koosmõju suitsetamisega;

| b) | asbesti sisaldada võivate toodete või materjalide liigid; |
| --- | --- |

b)

asbesti sisaldada võivate toodete või materjalide liigid;

| c) | toimingud, mille käigus võidakse asbestiga kokku puutuda, ning selle ärahoidmiseks rakendatavate abinõude tähtsus; |
| --- | --- |

c)

toimingud, mille käigus võidakse asbestiga kokku puutuda, ning selle ärahoidmiseks rakendatavate abinõude tähtsus;

| d) | ohutud töövõtted, meetmed ja kaitsevahendid; |
| --- | --- |

d)

ohutud töövõtted, meetmed ja kaitsevahendid;

| e) | hingamisseadmete otstarve, sortiment, valimine, piirangud ja nõuetekohane kasutamine; |
| --- | --- |

e)

hingamisseadmete otstarve, sortiment, valimine, piirangud ja nõuetekohane kasutamine;

| f) | juhised hädaolukorraks; |
| --- | --- |

f)

juhised hädaolukorraks;

| g) | saastatusest puhastamise kord; |
| --- | --- |

g)

saastatusest puhastamise kord;

| h) | jäätmete kõrvaldamine; |
| --- | --- |

h)

jäätmete kõrvaldamine;

| i) | tervisekontrolli nõuded. |
| --- | --- |

i)

tervisekontrolli nõuded.

3.   Asbesti kõrvaldavate töötajate koolitamise praktilised suunised töötatakse välja ühenduse tasandil.

Artikkel 15

Enne lammutamist või asbesti kõrvaldamist peavad ettevõtted tõestama oma oskusi selles valdkonnas. Seda tehakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale.

Artikkel 16

1.   Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et

| a) | eespool nimetatud toimingute






  i) | koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega; |
| --- | --- | --- |

a)

eespool nimetatud toimingute

i)

koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega;

| ii) | kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima; |
| --- | --- |

ii)

kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima;

| iii) | kohas ei tohi suitsetada; |
| --- | --- |

iii)

kohas ei tohi suitsetada;

| b) | töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ette nähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga; |
| --- | --- |

b)

töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ette nähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga;

| c) | töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus; nimetatud töö- või kaitseriietust ei viida ettevõttest välja. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites; |
| --- | --- |

c)

töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus; nimetatud töö- või kaitseriietust ei viida ettevõttest välja. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites;

| d) | töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad; |
| --- | --- |

d)

töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad;

| e) | töötajate jaoks luuakse otstarbekohased ja piisavad pesemisvõimalused ning tualettruumid, mille juurde kuuluvad tolmuga seotud töö puhul ka duširuumid; |
| --- | --- |

e)

töötajate jaoks luuakse otstarbekohased ja piisavad pesemisvõimalused ning tualettruumid, mille juurde kuuluvad tolmuga seotud töö puhul ka duširuumid;

| f) | kaitsevahendid paigutatakse selleks ette nähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist. |
| --- | --- |

f)

kaitsevahendid paigutatakse selleks ette nähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist.

2.   Lõike 1 kohaste meetmetega seotud kulusid ei tohi sisse nõuda töötajatelt.

Artikkel 17

1.   Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul võetakse vajalikud meetmed tagamaks, et ettevõtte või asutuse töötajad ja nende esindajad saavad piisavalt teavet

| a) | võimalike ohtude kohta, mida põhjustab kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga; |
| --- | --- |

a)

võimalike ohtude kohta, mida põhjustab kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga;

| b) | seadustega ette nähtud piirväärtuste olemasolu ja õhu kvaliteedi jälgimise vajaduse kohta; |
| --- | --- |

b)

seadustega ette nähtud piirväärtuste olemasolu ja õhu kvaliteedi jälgimise vajaduse kohta;

| c) | hügieeninõuete, sealhulgas suitsetamiskeelu kohta; |
| --- | --- |

c)

hügieeninõuete, sealhulgas suitsetamiskeelu kohta;

| d) | ettevaatusabinõude, eelkõige kaitsevahendite ja -riietuse kandmise ning kasutamise kohta; |
| --- | --- |

d)

ettevaatusabinõude, eelkõige kaitsevahendite ja -riietuse kandmise ning kasutamise kohta;

| e) | asbestiga kokkupuute minimeerimiseks kavandatud spetsiaalsete ettevaatusabinõude kohta. |
| --- | --- |

e)

asbestiga kokkupuute minimeerimiseks kavandatud spetsiaalsete ettevaatusabinõude kohta.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et

| a) | ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs õhu asbestisisalduse mõõtmise tulemustele ning neile selgitatakse kõnealuste tulemuste tähendust; |
| --- | --- |

a)

ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs õhu asbestisisalduse mõõtmise tulemustele ning neile selgitatakse kõnealuste tulemuste tähendust;

| b) | kui tulemused ületavad artiklis 8 sätestatud piirväärtust, teatatakse sellest ja selle põhjustest võimalikult kiiresti ettevõtte või asutuse asjaomastele töötajatele ja nende esindajatele ning konsulteeritakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega võetavate meetmete osas või hädaolukorras teatatakse neile, millised meetmed on võetud. |
| --- | --- |

b)

kui tulemused ületavad artiklis 8 sätestatud piirväärtust, teatatakse sellest ja selle põhjustest võimalikult kiiresti ettevõtte või asutuse asjaomastele töötajatele ja nende esindajatele ning konsulteeritakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega võetavate meetmete osas või hädaolukorras teatatakse neile, millised meetmed on võetud.

Artikkel 18

1.   Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.

2.   Enne kui töökohal tekib kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, peab olemas olema hinnang iga töötaja tervisliku seisundi kohta.

See hinnang peab sisaldama rindkere eriuuringute tulemusi. I lisas on esitatud praktilised soovitused, millele liikmesriigid võivad töötajate tervise kontrollimisel toetuda; neid soovitusi kohandatakse vastavalt tehnika arengule vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 osutatud menetlusele.

Töötaja tervist tuleb uuesti hinnata vähemalt iga kolme aasta järel niikaua, kuni kestab kokkupuude.

Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale seatakse sisse iga töötaja isiklik tervisekontrolli kaart.

3.   Pärast lõike 2 teises lõigus osutatud tervisekontrolli peab arst või töötajate tervisekontrolli eest vastutav asutus siseriiklike õigusaktide kohaselt andma nõu isiklike kaitse- või ennetusmeetmete kohta või sellised meetmed määrama.

Kõnealuste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda asjaomase töötaja eemaldamine alalt, kus ta asbestiga kokku puutub.

4.   Töötajatele tuleb anda teavet ja nõu tervisekontrolli kohta, mille nad pärast kokkupuute lõppu võivad läbida.

Arst või töötajate tervisekontrolli eest vastutav asutus võib määrata, et tervisekontroll peab pärast kokkupuute lõppu kestma edasi nii kaua, kui kõnealune arst või asutus seda asjaomase isiku tervise kaitseks vajalikuks peab.

Sellist tervisekontrolli viiakse läbi kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavaga.

5.   Asjaomane töötaja või tööandja võib siseriiklike õigusaktide kohaselt taotleda lõikes 3 osutatud hinnangu läbivaatamist.

Artikkel 19

1.   Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud meetmed.

2.   Tööandja peab artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingutega tegelevad töötajad kandma registrisse, märkides ära töö laadi ja kestuse ning selle, milline on olnud nende kokkupuude. Arstil ja/või tervisekontrolli eest vastutaval asutusel on juurdepääs nimetatud registrile. Igal töötajal on registris juurdepääs teda ennast puudutavatele andmetele. Töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs registris sisalduvale anonüümsele kollektiivsele teabele.

3.   Lõikes 2 osutatud registrit ja artikli 18 lõike 2 neljandas lõigus osutatud töötaja tervisekontrolli kaarti säilitatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale vähemalt 40 aastat pärast kokkupuute lõppu.

4.   Kui ettevõte lõpetab tegevuse, tuleb lõikes 3 osutatud dokumendid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale anda vastutava asutuse käsutusse.

Artikkel 20

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 21

Liikmesriigid peavad registrit kõigi teadaolevate asbestoosi ja mesotelioomi juhtude kohta.

Artikkel 22

Iga viie aasta tagant esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva direktiivi praktilise rakendamise aruande eraldi peatükina direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud ühtses aruandes, mille alusel peab komisjon teostama hindamise kooskõlas kõnealuse artikli 17a lõikega 4.

Artikkel 23

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 24

Direktiiv 83/477/EMÜ, mida on muudetud II lisas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 25

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 26

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. november 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BUZEK

Nõukogu nimel

eesistuja

B. ASK

---

(1)  10. juuni 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25.

3

(4)  Vt II lisa A osa.

4

(5)  Chemical Abstracts Service’i (CAS) registri number.

5

(6)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20.

6

(7)  Õhus sisalduvate kiudude kontsentratsiooni määramine. Soovitatav meetod, milles kasutatakse optilist faasikontrastimikroskoopi (membraanfiltri meetod), WHO, Genf 1997 (ISBN 92 4 154496 1).

7

(8)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

8

---

I LISA

Praktilised soovitused töötajate tervisekontrolliks artikli 18 lõike 2 teise lõigu kohaselt

| 1. | Praeguste teadmiste kohaselt võib kokkupuude asbestikiududega põhjustada järgmisi haigusi:






  — | asbestoos; |
| --- | --- | --- |

1.

Praeguste teadmiste kohaselt võib kokkupuude asbestikiududega põhjustada järgmisi haigusi:

—

asbestoos;

| — | mesotelioom; |
| --- | --- |

—

mesotelioom;

| — | kopsutoruvähk; |
| --- | --- |

—

kopsutoruvähk;

| — | mao-soolestikuvähk. |
| --- | --- |

—

mao-soolestikuvähk.

| 2. | Asbestiga kokku puutuvate tööliste tervisekontrolli eest vastutav arst ja/või asutus peab iga töötaja puhul tundma tema kokkupuutetingimusi või -olusid. |
| --- | --- |

2.

Asbestiga kokku puutuvate tööliste tervisekontrolli eest vastutav arst ja/või asutus peab iga töötaja puhul tundma tema kokkupuutetingimusi või -olusid.

| 3. | Töötajate tervisekontroll peab toimuma vastavalt töötervishoiu põhimõtetele ja tavadele. See peaks sisaldama vähemalt järgmisi meetmeid:






  — | arvestuse pidamine töötaja haigusloo ja töö kohta; |
| --- | --- | --- |

3.

Töötajate tervisekontroll peab toimuma vastavalt töötervishoiu põhimõtetele ja tavadele. See peaks sisaldama vähemalt järgmisi meetmeid:

—

arvestuse pidamine töötaja haigusloo ja töö kohta;

| — | isiklik vestlus; |
| --- | --- |

—

isiklik vestlus;

| — | eelkõige rindkere kliiniline läbivaatus; |
| --- | --- |

—

eelkõige rindkere kliiniline läbivaatus;

| — | kopsude talitluse (hingamismahtude ja -kiiruse) kontrollimine. |
| --- | --- |

—

kopsude talitluse (hingamismahtude ja -kiiruse) kontrollimine.

Arst ja/või tervisekontrolli eest vastutav asutus peaks otsustama edasiste kontrollide, nagu näiteks röga tsütoloogiliste uuringute või rindkere röntgenülesvõtete või tomodensitomeetriliste uuringute vajaduse üle uusimate olemasolevate töötervishoiualaste teadmiste põhjal.

---

II LISA

A   OSA

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

(osutatud artiklis 24)

| Nõukogu direktiiv 83/477/EMÜ
  (EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25) | |
| --- | --- |
| Nõukogu direktiiv 91/382/EMÜ
  (EÜT L 206, 29.7.1991, lk 16) | |
| Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ
  (EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11) | ainult artikli 13 lõige 2 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/18/EÜ
  (ELT L 97, 15.4.2003, lk 48) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/30/EÜ
  (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21) | ainult artikli 2 lõige 1 |

Nõukogu direktiiv 83/477/EMÜ

(EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25)

Nõukogu direktiiv 91/382/EMÜ

(EÜT L 206, 29.7.1991, lk 16)

Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ

(EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11)

ainult artikli 13 lõige 2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/18/EÜ

(ELT L 97, 15.4.2003, lk 48)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/30/EÜ

(ELT L 165, 27.6.2007, lk 21)

ainult artikli 2 lõige 1

B   OSA

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

(osutatud artiklis 24)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev |
| --- | --- |
| 83/477/EMÜ | 31. detsember 1986 (1) |
| 91/382/EMÜ | 1. jaanuar 1993 (2) |
| 98/24/EÜ | 5. mai 2001 |
| 2003/18/EÜ | 14. aprill 2006 |
| 2007/30/EÜ | 31. detsember 2012 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

83/477/EMÜ

31. detsember 1986 (1)

91/382/EMÜ

1. jaanuar 1993 (2)

98/24/EÜ

5. mai 2001

2003/18/EÜ

14. aprill 2006

2007/30/EÜ

31. detsember 2012

---

(1)  Asbesti kaevandamisega seotud tegevuste puhul on tähtpäevaks märgitud 31. detsember 1989.

(2)  Kreeka Vabariigi puhul on direktiivi ülevõtmise tähtpäev 1. jaanuar 1996. Sellegipoolest peaks ülevõtmise tähtpäev tingimuste osas, mis puudutavad asbesti kaevandamist, kõigile liikmesriikidele olema 1. jaanuar 1996 ja Kreeka Vabariigile 1. jaanuar 1999.

---

III LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 83/477/EMÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | — |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 1 lõige 2 |
| Artikli 2 esimene kuni kuues taane | Artikli 2 punktid a–f |
| Artikli 3 lõiked 1–3 | Artikli 3 lõiked 1–3 |
| Artikli 3 lõige 3 bis | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 3 lõige 5 |
| Artikli 4 sissejuhatus | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 punkt 1 | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 4 punkt 2 | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 4 punkt 3 | Artikli 4 lõige 4 |
| Artikli 4 punkt 4 | Artikli 4 lõige 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikli 6 punktid 1–5 | Artikli 6 punktid a–e |
| Artiklid 7 ja 8 | Artiklid 7 ja 8 |
| Artikli 9 lõige 2 | Artikkel 9 |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 10a | Artikkel 11 |
| Artikli 11 lõiked 1 ja 2 | Artikli 12 esimene ja teine lõik |
| Artikli 12 lõige 1 | Artikli 13 lõige 1 |
| Artikli 12 lõike 2 esimene lõik | Artikli 13 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 12 lõike 2 teise lõigu esimene taane | Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt a |
| Artikli 12 lõike 2 teise lõigu teine taane | Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt b |
| Artikli 12 lõike 2 teise lõigu kolmas taane | Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt c |
| Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu esimene taane | Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt a |
| Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu teine taane | Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt b |
| Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu kolmas taane | Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt c |
| Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljas taane | Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt d |
| Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljanda taande esimene alataane | Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkti d alapunkt i |
| Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljanda taande teine alataane | Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkti d alapunkt ii |
| Artikli 12 lõige 3 | Artikli 13 lõige 3 |
| Artikkel 12a | Artikkel 14 |
| Artikkel 12b | Artikkel 15 |
| Artikli 13 lõike 1 punkt a | Artikli 16 lõike 1 punkt a |
| Artikli 13 lõike 1 punkt b | Artikli 16 lõike 1 punkt b |
| Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunktid i ja ii | Artikli 16 lõike 1 punkt c |
| Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt iii | Artikli 16 lõike 1 punkt d |
| Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt iv | Artikli 16 lõike 1 punkt e |
| Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt v | Artikli 16 lõike 1 punkt f |
| Artikli 13 lõige 2 | Artikli 16 lõige 2 |
| Artikli 14 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikli 17 lõike 1 sissejuhatav lause |
| Artikli 14 lõike 1 esimene kuni viies taane | Artikli 17 lõike 1 punktid a–e |
| Artikli 14 lõige 2 | Artikli 17 lõige 2 |
| Artikli 15 sissejuhatav lause | Artikli 18 lõige 1 |
| Artikli 15 punktid 1–4 | Artikli 18 lõiked 2–5 |
| Artikli 16 sissejuhatav lause | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 16 punktid 1–3 | Artikli 19 lõiked 2–4 |
| Artikkel 16a | Artikkel 20 |
| Artikkel 17 | Artikkel 21 |
| Artikkel 17a | Artikkel 22 |
| Artikli 18 lõige 1 | — |
| Artikli 18 lõige 2 | Artikkel 23 |
| — | Artikkel 24 |
| — | Artikkel 25 |
| Artikkel 19 | Artikkel 26 |
| II lisa | I lisa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Direktiiv 83/477/EMÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

—

Artikli 1 lõige 3

Artikli 1 lõige 2

Artikli 2 esimene kuni kuues taane

Artikli 2 punktid a–f

Artikli 3 lõiked 1–3

Artikli 3 lõiked 1–3

Artikli 3 lõige 3 bis

Artikli 3 lõige 4

Artikli 3 lõige 4

Artikli 3 lõige 5

Artikli 4 sissejuhatus

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 punkt 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 punkt 2

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 punkt 3

Artikli 4 lõige 4

Artikli 4 punkt 4

Artikli 4 lõige 5

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikli 6 punktid 1–5

Artikli 6 punktid a–e

Artiklid 7 ja 8

Artiklid 7 ja 8

Artikli 9 lõige 2

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 10a

Artikkel 11

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

Artikli 12 esimene ja teine lõik

Artikli 12 lõige 1

Artikli 13 lõige 1

Artikli 12 lõike 2 esimene lõik

Artikli 13 lõike 2 esimene lõik

Artikli 12 lõike 2 teise lõigu esimene taane

Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt a

Artikli 12 lõike 2 teise lõigu teine taane

Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt b

Artikli 12 lõike 2 teise lõigu kolmas taane

Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt c

Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu esimene taane

Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt a

Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu teine taane

Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt b

Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu kolmas taane

Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt c

Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljas taane

Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt d

Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljanda taande esimene alataane

Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkti d alapunkt i

Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljanda taande teine alataane

Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkti d alapunkt ii

Artikli 12 lõige 3

Artikli 13 lõige 3

Artikkel 12a

Artikkel 14

Artikkel 12b

Artikkel 15

Artikli 13 lõike 1 punkt a

Artikli 16 lõike 1 punkt a

Artikli 13 lõike 1 punkt b

Artikli 16 lõike 1 punkt b

Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunktid i ja ii

Artikli 16 lõike 1 punkt c

Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt iii

Artikli 16 lõike 1 punkt d

Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt iv

Artikli 16 lõike 1 punkt e

Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt v

Artikli 16 lõike 1 punkt f

Artikli 13 lõige 2

Artikli 16 lõige 2

Artikli 14 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 17 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 14 lõike 1 esimene kuni viies taane

Artikli 17 lõike 1 punktid a–e

Artikli 14 lõige 2

Artikli 17 lõige 2

Artikli 15 sissejuhatav lause

Artikli 18 lõige 1

Artikli 15 punktid 1–4

Artikli 18 lõiked 2–5

Artikli 16 sissejuhatav lause

Artikli 19 lõige 1

Artikli 16 punktid 1–3

Artikli 19 lõiked 2–4

Artikkel 16a

Artikkel 20

Artikkel 17

Artikkel 21

Artikkel 17a

Artikkel 22

Artikli 18 lõige 1

—

Artikli 18 lõige 2

Artikkel 23

—

Artikkel 24

—

Artikkel 25

Artikkel 19

Artikkel 26

II lisa

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/37

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. november 2009,

dokumentide „Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik” ja „Memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures” allakirjutamise ja sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

(2009/954/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 ning artikli 300 lõike 2 esimest lõiku ja lõike 3 esimest lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Komisjoni algatusel otsustasid G8 liikmed, Hiina, India, Lõuna-Korea ja komisjon 2008. aasta juunis luua rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC), mis peaks hõlbustama energiatõhusust suurendavate meetmete võtmist. IPEEC pakub foorumit aruteluks, konsulteerimiseks ja teabevahetuseks. IPEEC on avatud ka teistele riikidele ning valitsustevahelistele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjoni algatusel otsustasid G8 liikmed, Hiina, India, Lõuna-Korea ja komisjon 2008. aasta juunis luua rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC), mis peaks hõlbustama energiatõhusust suurendavate meetmete võtmist. IPEEC pakub foorumit aruteluks, konsulteerimiseks ja teabevahetuseks. IPEEC on avatud ka teistele riikidele ning valitsustevahelistele organisatsioonidele.

| (2) | 24. mail 2009 kirjutasid 12 riiki, sealhulgas neli Euroopa Ühenduse liikmesriiki, Roomas alla rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse pädevusraamistikule (edaspidi „pädevusraamistik”). |
| --- | --- |

(2)

24. mail 2009 kirjutasid 12 riiki, sealhulgas neli Euroopa Ühenduse liikmesriiki, Roomas alla rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse pädevusraamistikule (edaspidi „pädevusraamistik”).

| (3) | Pädevusraamistik kirjeldab IPEECi koostööd, kehtestab töökorralduse, määrab kindlaks kriteeriumid võimalikele uutele liikmetele ning sisaldab üldiseid sätteid muu hulgas partnerluse rahastamise ja intellektuaalomandi õiguste kohta. |
| --- | --- |

(3)

Pädevusraamistik kirjeldab IPEECi koostööd, kehtestab töökorralduse, määrab kindlaks kriteeriumid võimalikele uutele liikmetele ning sisaldab üldiseid sätteid muu hulgas partnerluse rahastamise ja intellektuaalomandi õiguste kohta.

| (4) | Pädevusraamistiku artiklis 4.2 nähakse ette, et IPEEC on avatud valitsustevahelistele organisatsioonidele ning nende liikmesus on seotud pädevusraamistikule alla kirjutamisega. |
| --- | --- |

(4)

Pädevusraamistiku artiklis 4.2 nähakse ette, et IPEEC on avatud valitsustevahelistele organisatsioonidele ning nende liikmesus on seotud pädevusraamistikule alla kirjutamisega.

| (5) | IPEECi haldusülesandeid saaks kõige paremini juhtida sekretariaadi loomise kaudu. Vastavalt 24. mail ja 22. juunil 2009 kirjutasid 12 riiki, sealhulgas neli Euroopa Ühenduse liikmesriiki, Roomas alla memorandumile IPEECi sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures (edaspidi „memorandum”). IEA kirjutas sellele alla 18. juunil 2009. |
| --- | --- |

(5)

IPEECi haldusülesandeid saaks kõige paremini juhtida sekretariaadi loomise kaudu. Vastavalt 24. mail ja 22. juunil 2009 kirjutasid 12 riiki, sealhulgas neli Euroopa Ühenduse liikmesriiki, Roomas alla memorandumile IPEECi sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures (edaspidi „memorandum”). IEA kirjutas sellele alla 18. juunil 2009.

| (6) | See memorandum kirjeldab sekretariaadi töökorraldust käsitlevaid üldiseid põhimõtteid ning sisaldab sätteid nii sekretariaadi personaliküsimuste ja -värbamise kui ka rahastamise ja eelarvemenetlusega seotud küsimuste kohta. |
| --- | --- |

(6)

See memorandum kirjeldab sekretariaadi töökorraldust käsitlevaid üldiseid põhimõtteid ning sisaldab sätteid nii sekretariaadi personaliküsimuste ja -värbamise kui ka rahastamise ja eelarvemenetlusega seotud küsimuste kohta.

| (7) | Memorandumi punktis 16 nähakse ette, et igal IPEECiga liituda soovival valitsustevahelisel organisatsioonil palutakse memorandumile alla kirjutada. |
| --- | --- |

(7)

Memorandumi punktis 16 nähakse ette, et igal IPEECiga liituda soovival valitsustevahelisel organisatsioonil palutakse memorandumile alla kirjutada.

| (8) | On asjakohane, et Euroopa Ühendus kirjutab pädevusraamistikule ja memorandumile alla. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane, et Euroopa Ühendus kirjutab pädevusraamistikule ja memorandumile alla.

| (9) | Euroopa Ühendus peab maksma osamakse IPEECi halduskuludeks, |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ühendus peab maksma osamakse IPEECi halduskuludeks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik, mis on lisatud käesolevale otsusele I lisana.

2.   Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures, mis on lisatud käesolevale otsusele II lisana.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama, et väljendada ühenduse nõusolekut olla seotud:

| — | rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistikuga ja |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistikuga ja

| — | memorandumiga rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures. |
| --- | --- |

—

memorandumiga rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures.

Brüssel, 30. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

S. O. LITTORIN

---

(1)  EP arvamus võeti vastu 26. novembril 2009, Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

I LISA

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

Allakirjutanud riiklikud valitsusasutused (edaspidi ühiselt „liikmed”) esitavad järgmise rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistiku, mis on energiatõhususe alase rahvusvahelise koostöö raamistik kiire ja tulemusliku rahvusvahelise koostöö toetamiseks, millega edendatakse energiatõhusust ja energiasäästlikkust. Koostööpartnerluse kaudu vahetatakse arvamusi ning otsitakse koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutustega, et saavutada koostoime ja vältida tegevuste kattumist.

1.   Koostööpartnerluse eesmärk

Koostööpartnerluse eesmärk on lihtsustada energiatõhusust suurendavate meetmete võtmist. Liikmed võivad vabatahtlikult selliseid meetmeid võtta, kui nad näevad, et sellel on nende jaoks lisaväärtus, võttes arvesse majanduslikke, tehnoloogilisi ja muid asjaolusid. Koostööpartnerlus edendab ülemaailmselt energiatõhusust, pakkudes kõrgetasemelist arutelude, konsultatsioonide ja teabevahetuse foorumit. Koostööpartnerlusega ei töötata välja ega võeta vastu standardeid ja tõhususalaseid eesmärke oma liikmete jaoks.

2.   Koostööpartnerluse koostöömeetmed

| 2.1. | Koostööpartnerlusega võib korraldada liikmetevahelist koostööd järgmistes valdkondades: |
| --- | --- |

2.1.

Koostööpartnerlusega võib korraldada liikmetevahelist koostööd järgmistes valdkondades:

| 2.1.1. | liikmete käimasoleva energiatõhusust edendava töö toetamine, sh riiklikult määratletud energiatõhususe näitajate väljatöötamine, parimate tavade koostamine ja riikide jõupingutuste toetamine andmete kogumisel; |
| --- | --- |

2.1.1.

liikmete käimasoleva energiatõhusust edendava töö toetamine, sh riiklikult määratletud energiatõhususe näitajate väljatöötamine, parimate tavade koostamine ja riikide jõupingutuste toetamine andmete kogumisel;

| 2.1.2. | teabevahetus meetmete kohta, mis võiksid oluliselt suurendada energiatõhusust valdkondlikul ja valdkonnaülesel tasandil, näiteks (loetelu ei ole lõplik): standardid/koodid/normid ja märgistused hoonete ning energiat tarbivate toodete ja teenuste jaoks, et kiirendada parimate tavade turulejõudmist, võttes arvesse iga üksiku liikme olukorda; energiamõõtmiste, energiaauditite ja -kontrollide metoodika, sertifitseerimisprotokollid ja muud vahendid, et saavutada optimaalne energiatõhusus hoonete, tööstusprotsesside, asjakohaste toodete, vahendite ja seadmete kogu kasutusaja jooksul; keskkonna ja vahendite võimaldamine energiatõhususe meetmete rahastamiseks ja energiatõhususse investeerimist soodustavate põhimõtete kehtestamine; energiatõhusate toodete, teenuste ja tehnoloogiate kasutuselevõtmist soodustav riigihankepoliitika; programmid, mis aitavad avalik-õiguslikel asutustel osta ja kasutada energiatõhusamaid hooneid, sõidukeid, tooteid ja teenuseid; meetmed selge, usaldusväärse ja kättesaadava energiatõhususalase teabe levitamise abil tarbijate ja sidusrühmade üldise teadlikkuse tõstmiseks, et neil oleks võimalik teha teadlikke valikuid; parimate tavade suunised energiatõhususe poliitika ja meetmete efektiivsuse hindamiseks; avaliku ja erasektori koostöö energiatõhusate tehnoloogiate uurimise, arendamise, turustamise ja kasutamise edendamisel, et kiirendada selliste tehnoloogiate kasutuselevõttu, levitamist ja nendele üleminekut; meetmed parimate tavade ja energiatõhusate tehnoloogiate levitamise ja nendele ülemineku kiirendamiseks ning kompetentsi loomiseks arengumaades; |
| --- | --- |

2.1.2.

teabevahetus meetmete kohta, mis võiksid oluliselt suurendada energiatõhusust valdkondlikul ja valdkonnaülesel tasandil, näiteks (loetelu ei ole lõplik): standardid/koodid/normid ja märgistused hoonete ning energiat tarbivate toodete ja teenuste jaoks, et kiirendada parimate tavade turulejõudmist, võttes arvesse iga üksiku liikme olukorda; energiamõõtmiste, energiaauditite ja -kontrollide metoodika, sertifitseerimisprotokollid ja muud vahendid, et saavutada optimaalne energiatõhusus hoonete, tööstusprotsesside, asjakohaste toodete, vahendite ja seadmete kogu kasutusaja jooksul; keskkonna ja vahendite võimaldamine energiatõhususe meetmete rahastamiseks ja energiatõhususse investeerimist soodustavate põhimõtete kehtestamine; energiatõhusate toodete, teenuste ja tehnoloogiate kasutuselevõtmist soodustav riigihankepoliitika; programmid, mis aitavad avalik-õiguslikel asutustel osta ja kasutada energiatõhusamaid hooneid, sõidukeid, tooteid ja teenuseid; meetmed selge, usaldusväärse ja kättesaadava energiatõhususalase teabe levitamise abil tarbijate ja sidusrühmade üldise teadlikkuse tõstmiseks, et neil oleks võimalik teha teadlikke valikuid; parimate tavade suunised energiatõhususe poliitika ja meetmete efektiivsuse hindamiseks; avaliku ja erasektori koostöö energiatõhusate tehnoloogiate uurimise, arendamise, turustamise ja kasutamise edendamisel, et kiirendada selliste tehnoloogiate kasutuselevõttu, levitamist ja nendele üleminekut; meetmed parimate tavade ja energiatõhusate tehnoloogiate levitamise ja nendele ülemineku kiirendamiseks ning kompetentsi loomiseks arengumaades;

| 2.1.3. | avaliku ja erasektori partnerluste arendamine energiatõhususe suurendamiseks põhiliste energiat tarbivate sektorite siseselt ja üleselt, toetudes asjakohastele algatustele; |
| --- | --- |

2.1.3.

avaliku ja erasektori partnerluste arendamine energiatõhususe suurendamiseks põhiliste energiat tarbivate sektorite siseselt ja üleselt, toetudes asjakohastele algatustele;

| 2.1.4. | oluliste energiatõhusate tehnoloogiate ühise uurimis- ja arendustegevuse võimaldamine, eelkõige nende rakendamiseks liikmete poolt; |
| --- | --- |

2.1.4.

oluliste energiatõhusate tehnoloogiate ühise uurimis- ja arendustegevuse võimaldamine, eelkõige nende rakendamiseks liikmete poolt;

| 2.1.5. | energiatõhususe suurendamisele kaasa aitavate energiaga seotud toodete ja teenuste leviku hõlbustamine; ja |
| --- | --- |

2.1.5.

energiatõhususe suurendamisele kaasa aitavate energiaga seotud toodete ja teenuste leviku hõlbustamine; ja

| 2.1.6. | muud meetmed, mis aitavad kaasa koostööpartnerluse eesmärgi saavutamisele, milles liikmed on omavahel kokku leppinud. |
| --- | --- |

2.1.6.

muud meetmed, mis aitavad kaasa koostööpartnerluse eesmärgi saavutamisele, milles liikmed on omavahel kokku leppinud.

3.   Koostööpartnerluse struktuur

| 3.1. | Käesolevaga asutavad liikmed poliitikakomitee, mis koosneb iga liikme kõrgetasemelisest esindajast, ning täidesaatva komitee, mis koosneb iga liikme kesktaseme esindajast. |
| --- | --- |

3.1.

Käesolevaga asutavad liikmed poliitikakomitee, mis koosneb iga liikme kõrgetasemelisest esindajast, ning täidesaatva komitee, mis koosneb iga liikme kesktaseme esindajast.

| 3.2. | Poliitikakomitee ülesanne on hallata koostööpartnerluse üldist raamistikku ja poliitikat, sh rahastamist, hinnata töörühmade edusamme ning täidesaatva komitee ja sekretariaadi tööd ja anda suunised täidesaatvale komiteele. Poliitikakomitee peaks kohtuma liikmete määratud ajal ja kohas vähemalt üks kord aastas. |
| --- | --- |

3.2.

Poliitikakomitee ülesanne on hallata koostööpartnerluse üldist raamistikku ja poliitikat, sh rahastamist, hinnata töörühmade edusamme ning täidesaatva komitee ja sekretariaadi tööd ja anda suunised täidesaatvale komiteele. Poliitikakomitee peaks kohtuma liikmete määratud ajal ja kohas vähemalt üks kord aastas.

| 3.3. | Täidesaatva komitee ülesanne on valvata poliitikakomitee aastakoosolekute organiseerimise järele, läbi vaadata ja vastu võtta iga-aastane tööprogramm ja eelarve, läbi vaadata liikmeksastumise taotlused, anda juhiseid sekretariaadile ja teostada järelevalvet selle töö üle ning töötada välja tegevusettepanekuid töörühmadele ja vaadata läbi nende töö. Täidesaatev komitee peaks kohtuma enda poolt määratud ajal ja kohas vähemalt kaks korda aastas. |
| --- | --- |

3.3.

Täidesaatva komitee ülesanne on valvata poliitikakomitee aastakoosolekute organiseerimise järele, läbi vaadata ja vastu võtta iga-aastane tööprogramm ja eelarve, läbi vaadata liikmeksastumise taotlused, anda juhiseid sekretariaadile ja teostada järelevalvet selle töö üle ning töötada välja tegevusettepanekuid töörühmadele ja vaadata läbi nende töö. Täidesaatev komitee peaks kohtuma enda poolt määratud ajal ja kohas vähemalt kaks korda aastas.

| 3.4. | Poliitikakomitee ja täidesaatev komitee peaksid otsuseid tegema konsensuse alusel, kui ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

3.4.

Poliitikakomitee ja täidesaatev komitee peaksid otsuseid tegema konsensuse alusel, kui ei ole sätestatud teisiti.

| 3.5. | Kui see on vajalik, võib täidesaatev komitee heaks kiita mõnede või kõikide liikmete esindajatest koosnevate töörühmade loomise üksikprojektide jaoks. |
| --- | --- |

3.5.

Kui see on vajalik, võib täidesaatev komitee heaks kiita mõnede või kõikide liikmete esindajatest koosnevate töörühmade loomise üksikprojektide jaoks.

| 3.6. | Iga töörühma poolt valitud üks esindaja peaks nõudmisel esitama täidesaatvale komiteele kirjaliku või suulise aruande projekti edusammude kohta. Töörühmad peaksid kohtuma nii tihti kui vajalik, et teha kokkuvõte sellest, millist edu on meetmetega saavutatud, määrata kindlaks tulevase töö perspektiivikad suunad ning anda täidesaatvale komiteele ja poliitikakomiteele soovitusi vajalike meetmete kohta. |
| --- | --- |

3.6.

Iga töörühma poolt valitud üks esindaja peaks nõudmisel esitama täidesaatvale komiteele kirjaliku või suulise aruande projekti edusammude kohta. Töörühmad peaksid kohtuma nii tihti kui vajalik, et teha kokkuvõte sellest, millist edu on meetmetega saavutatud, määrata kindlaks tulevase töö perspektiivikad suunad ning anda täidesaatvale komiteele ja poliitikakomiteele soovitusi vajalike meetmete kohta.

| 3.7. | Nii poliitikakomitee kui ka täidesaatev komitee peaksid oma liikmete hulgast valima kaheks aastaks esimehe ja ühe või mitu aseesimeest. |
| --- | --- |

3.7.

Nii poliitikakomitee kui ka täidesaatev komitee peaksid oma liikmete hulgast valima kaheks aastaks esimehe ja ühe või mitu aseesimeest.

| 3.8. | Vajadusel võib koostööpartnerlus korraldada ministrite kohtumisi. Ministrite kohtumistel tehakse kokkuvõte koostööpartnerluse edusammudest koostöö alal ja esitatakse tulevase töö prioriteete käsitlevad üldised suunad. |
| --- | --- |

3.8.

Vajadusel võib koostööpartnerlus korraldada ministrite kohtumisi. Ministrite kohtumistel tehakse kokkuvõte koostööpartnerluse edusammudest koostöö alal ja esitatakse tulevase töö prioriteete käsitlevad üldised suunad.

| 3.9. | Koostööpartnerluse teabevahetuse ja tegevuse põhikoordinaatoriks on tema sekretariaat. Sekretariaadi ülesanded on järgmised: 1) organiseerida poliitikakomitee ja täidesaatva komitee koosolekuid; 2) korraldada spetsiaalseid üritusi, nt videokonverentse ja seminare; 3) võtta vastu ja edastada täidesaatvale komiteele uusi liikmeksastumise taotlusi; 4) koordineerida koostööpartnerluse tegevuse ja selle olukorraga seotud teabevahetust, sh koostööpartnerluse kodulehe loomine ja haldamine; 5) toimida koostööpartnerluse teabeedastuspunktina; 6) säilitada poliitikakomitee ja täidesaatva komitee arhiivimaterjale; 7) valmistada täidesaatva komitee järelevalve all ette aastaaruanne ja 8) täita muid täidesaatva komitee antud ülesandeid. Sekretariaadi ülesanded on haldusalased. |
| --- | --- |

3.9.

Koostööpartnerluse teabevahetuse ja tegevuse põhikoordinaatoriks on tema sekretariaat. Sekretariaadi ülesanded on järgmised: 1) organiseerida poliitikakomitee ja täidesaatva komitee koosolekuid; 2) korraldada spetsiaalseid üritusi, nt videokonverentse ja seminare; 3) võtta vastu ja edastada täidesaatvale komiteele uusi liikmeksastumise taotlusi; 4) koordineerida koostööpartnerluse tegevuse ja selle olukorraga seotud teabevahetust, sh koostööpartnerluse kodulehe loomine ja haldamine; 5) toimida koostööpartnerluse teabeedastuspunktina; 6) säilitada poliitikakomitee ja täidesaatva komitee arhiivimaterjale; 7) valmistada täidesaatva komitee järelevalve all ette aastaaruanne ja 8) täita muid täidesaatva komitee antud ülesandeid. Sekretariaadi ülesanded on haldusalased.

| 3.10. | Koostööpartnerluse tegevuse jätkusuutlikkuse ja järjepidevuse tagamiseks luuakse vastav sekretariaat. Koostööpartnerluse sekretariaat asub Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) juures, nii et koostööpartnerluses saab täielikult kasutada energiaagentuuri teadmisi, kogemusi ja võimalusi. Sekretariaadi tegevuses võivad osaleda kõik koostööpartnerluse liikmed. Sekretariaat annab aru täidesaatvale komiteele ja saab sellelt oma suunised. Kõik liikmed toetavad sekretariaati vabatahtlike (rahaliste või mitterahaliste) annetustega. |
| --- | --- |

3.10.

Koostööpartnerluse tegevuse jätkusuutlikkuse ja järjepidevuse tagamiseks luuakse vastav sekretariaat. Koostööpartnerluse sekretariaat asub Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) juures, nii et koostööpartnerluses saab täielikult kasutada energiaagentuuri teadmisi, kogemusi ja võimalusi. Sekretariaadi tegevuses võivad osaleda kõik koostööpartnerluse liikmed. Sekretariaat annab aru täidesaatvale komiteele ja saab sellelt oma suunised. Kõik liikmed toetavad sekretariaati vabatahtlike (rahaliste või mitterahaliste) annetustega.

| 3.11. | Lisaks sekretariaadi personalile võib sekretariaat vastavalt täidesaatva komitee otsusele kasutada ka liikmete poolt tööle võetud ja sekretariaadi käsutusse antud töötajaid. Selliste töötajate töötasu maksavad asjaomased tööandjad ja nende suhtes kehtivad nende tööandjate personalieeskirjad. |
| --- | --- |

3.11.

Lisaks sekretariaadi personalile võib sekretariaat vastavalt täidesaatva komitee otsusele kasutada ka liikmete poolt tööle võetud ja sekretariaadi käsutusse antud töötajaid. Selliste töötajate töötasu maksavad asjaomased tööandjad ja nende suhtes kehtivad nende tööandjate personalieeskirjad.

| 3.12. | Iga liige peaks ise kindlaks määrama, mil moel ta koostööpartnerluse tegevuses osaleb. |
| --- | --- |

3.12.

Iga liige peaks ise kindlaks määrama, mil moel ta koostööpartnerluse tegevuses osaleb.

4.   Liikmed

| 4.1. | Käesoleva pädevusraamistikuga, mis on oma olemuselt haldusraamistik, ei looda mingeid liikmetevahelisi õiguslikult siduvaid kohustusi. Iga liige peaks käesolevas pädevusraamistikus kavandatud meetmeid rakendama asjakohaste eelarveassigneeringute piires vastavalt asjakohastele õigusaktidele ja rahvusvahelistele kokkulepetele, milles tema riik osaleb. |
| --- | --- |

4.1.

Käesoleva pädevusraamistikuga, mis on oma olemuselt haldusraamistik, ei looda mingeid liikmetevahelisi õiguslikult siduvaid kohustusi. Iga liige peaks käesolevas pädevusraamistikus kavandatud meetmeid rakendama asjakohaste eelarveassigneeringute piires vastavalt asjakohastele õigusaktidele ja rahvusvahelistele kokkulepetele, milles tema riik osaleb.

| 4.2. | Koostööpartnerlus on avatud teistele riiklikele valitsusasutustele ja valitsusvälistele organisatsioonidele. Nende liikmesuse üle otsustab poliitikakomitee konsensuse alusel. Koostööpartnerluse liikmesus on seotud koostööpartnerluse pädevusraamistikule allakirjutamisega. Liikmete riigid on loetletud A liites. A liidet võib muuta poliitikakomitee konsensuse alusel. |
| --- | --- |

4.2.

Koostööpartnerlus on avatud teistele riiklikele valitsusasutustele ja valitsusvälistele organisatsioonidele. Nende liikmesuse üle otsustab poliitikakomitee konsensuse alusel. Koostööpartnerluse liikmesus on seotud koostööpartnerluse pädevusraamistikule allakirjutamisega. Liikmete riigid on loetletud A liites. A liidet võib muuta poliitikakomitee konsensuse alusel.

| 4.3. | Täidesaatva komitee kutsel võivad töörühmade töös osaleda liikmete riikidest ja mujalt pärit tehnilised ja muud eksperdid. |
| --- | --- |

4.3.

Täidesaatva komitee kutsel võivad töörühmade töös osaleda liikmete riikidest ja mujalt pärit tehnilised ja muud eksperdid.

5.   Rahastamine

| 5.1. | Vastavalt punktile 3.11 võib iga liige koostööpartnerlust oma seaduste, õigusnormide ja põhimõtete kohaselt rahaliste või muude vahenditega toetada. Iga töörühma rahastavad selles töörühmas osalevad liikmed oma seaduste, õigusnormide ja põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

5.1.

Vastavalt punktile 3.11 võib iga liige koostööpartnerlust oma seaduste, õigusnormide ja põhimõtete kohaselt rahaliste või muude vahenditega toetada. Iga töörühma rahastavad selles töörühmas osalevad liikmed oma seaduste, õigusnormide ja põhimõtete kohaselt.

| 5.2. | Iga liige peab kandma järgmised kulud, mis on tekkinud seoses poliitikakomitee ning täidesaatva komitee ja selle töörühmade koosolekutega:






  — | liikmete esindajate reisi- ja elamiskulud; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Iga liige peab kandma järgmised kulud, mis on tekkinud seoses poliitikakomitee ning täidesaatva komitee ja selle töörühmade koosolekutega:

—

liikmete esindajate reisi- ja elamiskulud;

| — | liikmete esindajate majutuskulud ja |
| --- | --- |

—

liikmete esindajate majutuskulud ja

| — | muud seotud kulud. |
| --- | --- |

—

muud seotud kulud.

| 5.3. | Enne iga-aastase tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmist peaks iga liige näitama, kui suur on tema panus koostööpartnerlusse. |
| --- | --- |

5.3.

Enne iga-aastase tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmist peaks iga liige näitama, kui suur on tema panus koostööpartnerlusse.

| 5.4. | Käesoleva pädevusraamistikuga ei looda mingeid sisulisi või protseduurilisi õigusi ega hüvesid, mida võiks kohtu kaudu või õigluse põhimõttel liikmetelt, nende ametnikelt või töötajatelt või üheltki teiselt isikult sisse nõuda. Ükski liige ei tohiks nõuda teiselt liikmelt hüvitist käesoleva pädevusraamistiku alusel teostatava tegevuse eest. Käesolev pädevusraamistik on suunatud üksnes liikmetele ja seda kohaldatakse ainult nende suhtes. |
| --- | --- |

5.4.

Käesoleva pädevusraamistikuga ei looda mingeid sisulisi või protseduurilisi õigusi ega hüvesid, mida võiks kohtu kaudu või õigluse põhimõttel liikmetelt, nende ametnikelt või töötajatelt või üheltki teiselt isikult sisse nõuda. Ükski liige ei tohiks nõuda teiselt liikmelt hüvitist käesoleva pädevusraamistiku alusel teostatava tegevuse eest. Käesolev pädevusraamistik on suunatud üksnes liikmetele ja seda kohaldatakse ainult nende suhtes.

6.   Avatud uurimistöö ja intellektuaalomand

| 6.1. | Koostööpartnerluse (v.a töörühmade) loodud intellektuaalomand peaks olema avalik ja kõigile kättesaadav, kui täidesaatev komitee ei otsusta teisiti. |
| --- | --- |

6.1.

Koostööpartnerluse (v.a töörühmade) loodud intellektuaalomand peaks olema avalik ja kõigile kättesaadav, kui täidesaatev komitee ei otsusta teisiti.

| 6.2. | Töörühmade poolt projektide käigus loodud või hangitud intellektuaalomand peaks olema asjakohaselt ja tõhusalt kaitstud. Sellise intellektuaalomandi õiguste jaotamine ja ärisaladuse alla kuuluva teabe tarvitamine tuleks kindlaks määrata kahe või enama liikme vaheliste spetsiaalsete rakendusmeetmete abil. |
| --- | --- |

6.2.

Töörühmade poolt projektide käigus loodud või hangitud intellektuaalomand peaks olema asjakohaselt ja tõhusalt kaitstud. Sellise intellektuaalomandi õiguste jaotamine ja ärisaladuse alla kuuluva teabe tarvitamine tuleks kindlaks määrata kahe või enama liikme vaheliste spetsiaalsete rakendusmeetmete abil.

7.   Algus, laiendamine, muutmine, loobumine ja lõpetamine

| 7.1. | Käesolev pädevusraamistik algab 24. mail 2009 ja kestab 10 aastat, kui liikmed seda ei pikenda või ei lõpeta. |
| --- | --- |

7.1.

Käesolev pädevusraamistik algab 24. mail 2009 ja kestab 10 aastat, kui liikmed seda ei pikenda või ei lõpeta.

| 7.2. | Käesolevat pädevusraamistikku võib liikmete konsensuse alusel igal ajal kirjalikult muuta. |
| --- | --- |

7.2.

Käesolevat pädevusraamistikku võib liikmete konsensuse alusel igal ajal kirjalikult muuta.

| 7.3. | Liige võib koostööpartnerlusest loobuda. Liige peaks saatma kirjaliku teate teistele liikmesriikidele mitte vähem kui 90 päeva enne oma eeldatavat loobumist. |
| --- | --- |

7.3.

Liige võib koostööpartnerlusest loobuda. Liige peaks saatma kirjaliku teate teistele liikmesriikidele mitte vähem kui 90 päeva enne oma eeldatavat loobumist.

A liide: Brasiilia Liitvabariik, Kanada, Hiina Rahvavabariik, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Jaapan, Korea Vabariik, Mehhiko, Vene Föderatsioon, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Edison LΟΒΑΟ

Brasiilia Liitvabariigi kaevandus- ja energeetikaminister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Cassie DOYLE

Kanada loodusressursside aseminister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

XIE Ji

Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Jean-Louis BORLOO

Prantsusmaa riigiminister, ökoloogia-, energeetika-, säästva arengu ja asulaplaneerimise minister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Bernd PFAFFENBACH

Saksamaa Liitvabariigi majandus- ja tehnoloogiaminister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Claudio SCAJOLA

Itaalia majandusarengu minister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Toshihiro NIKAI

Jaapani majandus-, kaubandus- ja tööstusminister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Young Hak KIM

Korea teadmistepõhise majanduse ministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Georgina KESSEL MARTINEZ

Mehhiko energeetikaminister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Sergei SHMATKO

Vene Föderatsiooni energeetikaminister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Ed MILIBAND

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi energeetika- ja kliimamuutuste minister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

(allkiri)

Steven CHU

Ameerika Ühendriikide energeetikaminister

Kuupäev: 24. mai 2009

RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE PÄDEVUSRAAMISTIK

[Vaatleja]

(allkiri)

Andris PIEBALGS

Euroopa Komisjoni energeetikavolinik

Kuupäev: 24. mai 2009

---

II LISA

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) sekretariaat ja riikide valitsusasutused ning valitsustevahelised organisatsioonid, kes on sellele memorandumile alla kirjutanud (edaspidi ühiselt „koostööpartnerluse liikmed”); olles teadlikud, et koostööpartnerluse liikmed kirjutasid 24. mail 2009 alla rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse pädevusraamistiku (edaspidi „pädevusraamistik”); märkides, et koostööpartnerluse rahastamine ja tööprogramm on sõltumatu; tõdedes, et koostööpartnerluse haldusfunktsioonid oleksid kõige paremini juhitud sekretariaadi asutamise kaudu (edaspidi „koostööpartnerluse sekretariaat”) ja spetsiifiliste töörühmade jaoks loodud võimalike üksuste kaudu; võttes arvesse, et nii koostööpartnerluse kui ka energiaagentuuri eesmärke on võimalik paremini saavutada mitmepoolselt toimiva koostöövõrgustiku abil energiaagentuuri ja koostööpartnerluse sekretariaadi vahel; ning võttes arvesse, et selles kontekstis on vaja täpselt kindlaks määrata, kuidas koostööpartnerluse sekretariaat energiaagentuuri juures hakkab olema;

on otsustanud järgmist:

Üldpõhimõtted

| 1. | Koostööpartnerluse sekretariaadi tööks annab põhisuunised täidesaatev komitee (täidesaatva komitee mõiste on määratletud pädevusraamistikus). Koostööpartnerluse sekretariaadi tööprogrammi üle otsustab täidesaatev komitee. |
| --- | --- |

1.

Koostööpartnerluse sekretariaadi tööks annab põhisuunised täidesaatev komitee (täidesaatva komitee mõiste on määratletud pädevusraamistikus). Koostööpartnerluse sekretariaadi tööprogrammi üle otsustab täidesaatev komitee.

| 2. | Koostööpartnerluse liikmed mõistavad, et energiaagentuur ei võta rahalist vastutust kostööpartnerluse ega tema sekretariaadi suhtes. Kui koostööpartnerluse liikmed ei ole teisiti otsustanud, kaetakse kõik koostööpartnerluse sekretariaadi tegevus- ja tööjõukulud (sealhulgas ametisoleku lõpetamine), koostööpartnerluse liikmete ja/või teiste täidesaatva komitee poolt heakskiidetud asutuste vabatahtlike annetustega. |
| --- | --- |

2.

Koostööpartnerluse liikmed mõistavad, et energiaagentuur ei võta rahalist vastutust kostööpartnerluse ega tema sekretariaadi suhtes. Kui koostööpartnerluse liikmed ei ole teisiti otsustanud, kaetakse kõik koostööpartnerluse sekretariaadi tegevus- ja tööjõukulud (sealhulgas ametisoleku lõpetamine), koostööpartnerluse liikmete ja/või teiste täidesaatva komitee poolt heakskiidetud asutuste vabatahtlike annetustega.

| 3. | Sõltuvalt piisavate vabatahtlike annetuste olemasolust tuleb koostööpartnerluse sekretariaadil võtta ülesandeid, mis on talle pädevusraamistikus ette nähtud. |
| --- | --- |

3.

Sõltuvalt piisavate vabatahtlike annetuste olemasolust tuleb koostööpartnerluse sekretariaadil võtta ülesandeid, mis on talle pädevusraamistikus ette nähtud.

| 4. | Koostööpartnerluse sekretariaat või tema üksus võivad täita samasuguseid ülesandeid ka teatud töörühmade jaoks (töörühma mõiste on määratletud pädevusraamistikus), kui selles töörühmas osalevad koostööpartnerluse liikmed on selleks teinud vabatahtlikke annetusi. |
| --- | --- |

4.

Koostööpartnerluse sekretariaat või tema üksus võivad täita samasuguseid ülesandeid ka teatud töörühmade jaoks (töörühma mõiste on määratletud pädevusraamistikus), kui selles töörühmas osalevad koostööpartnerluse liikmed on selleks teinud vabatahtlikke annetusi.

Koostööpartnerluse sekretariaadi töötajad ja nende värbamine

| 5. | Täidesaatva komitee palvel ja temaga konsulteerides tuleks energiaagentuuril korraldada koostööpartnerluse sekretariaadi jaoks töötajate värbamine vastavalt energiaagentuuri jõusolevatele eeskirjadele ja menetlustele ning koostööpartnerluse liikmete riikide kandidaate võrdselt koheldes. |
| --- | --- |

5.

Täidesaatva komitee palvel ja temaga konsulteerides tuleks energiaagentuuril korraldada koostööpartnerluse sekretariaadi jaoks töötajate värbamine vastavalt energiaagentuuri jõusolevatele eeskirjadele ja menetlustele ning koostööpartnerluse liikmete riikide kandidaate võrdselt koheldes.

| 6. | Täidesaatva komitee palvel ja kooskõlas energiaagentuuri asukohariigi seadustega ning energiaagentuuri eeskirjade ja menetlustega võib koostööpartnerluse sekretariaat laenata töötajaid koostööpartnerluse liikmetelt. Iga koostööpartnerluse liige, kes laenab oma töötaja koostööpartnerluse sekretariaadile, on vastutav selle töötaja töötasu ja hüvede eest, mis muid võimalikke hüvesid nimetamata hõlmab töötaja reisi- ja ümberasumiskulusid energiaagentuuri asukohta minnes ja sealt lahkudes, kui töötaja oma ülesannete täitmist koostööpartnerluse sekretariaadis alustab ja nende täitmise lõpetab. Energiaagentuur ja teised koostööpartnerluse liikmed ei kanna selliste kulude eest mingit rahalist vastutust. |
| --- | --- |

6.

Täidesaatva komitee palvel ja kooskõlas energiaagentuuri asukohariigi seadustega ning energiaagentuuri eeskirjade ja menetlustega võib koostööpartnerluse sekretariaat laenata töötajaid koostööpartnerluse liikmetelt. Iga koostööpartnerluse liige, kes laenab oma töötaja koostööpartnerluse sekretariaadile, on vastutav selle töötaja töötasu ja hüvede eest, mis muid võimalikke hüvesid nimetamata hõlmab töötaja reisi- ja ümberasumiskulusid energiaagentuuri asukohta minnes ja sealt lahkudes, kui töötaja oma ülesannete täitmist koostööpartnerluse sekretariaadis alustab ja nende täitmise lõpetab. Energiaagentuur ja teised koostööpartnerluse liikmed ei kanna selliste kulude eest mingit rahalist vastutust.

| 7. | Kõik koostööpartnerluse töötajad ja koostööpartnerluse liikmetelt laenuks saadud töötajad töötavad üksnes koostööpartnerluse sekretariaadi heaks. Nad ei tee energiaagentuurile mingit tööd. |
| --- | --- |

7.

Kõik koostööpartnerluse töötajad ja koostööpartnerluse liikmetelt laenuks saadud töötajad töötavad üksnes koostööpartnerluse sekretariaadi heaks. Nad ei tee energiaagentuurile mingit tööd.

| 8. | Vastavalt käesoleva memorandumi tingimustele peaks energiaagentuur andma koostööpartnerluse sekretariaadile kontoriruumid, mis on varustatud vastavalt energiaagentuuri standarditele. Koostööpartnerluse sekretariaadi töötajatel peaks olema ligipääs tugiteenustele, mida energiaagentuur oma töötajatele võimaldab, sealhulgas õigusalastele, personali- ja finantsteenustele, trükistele ja meediavahenditele, infotehnoloogiale, turvateenustele, puhastus- ja hooldusteenustele, lähetusega seotud reisiteenustele ja koosolekuruumide kasutamisele, muid võimalusi nimetamata. |
| --- | --- |

8.

Vastavalt käesoleva memorandumi tingimustele peaks energiaagentuur andma koostööpartnerluse sekretariaadile kontoriruumid, mis on varustatud vastavalt energiaagentuuri standarditele. Koostööpartnerluse sekretariaadi töötajatel peaks olema ligipääs tugiteenustele, mida energiaagentuur oma töötajatele võimaldab, sealhulgas õigusalastele, personali- ja finantsteenustele, trükistele ja meediavahenditele, infotehnoloogiale, turvateenustele, puhastus- ja hooldusteenustele, lähetusega seotud reisiteenustele ja koosolekuruumide kasutamisele, muid võimalusi nimetamata.

Rahastamine ja eelarvemenetlus

| 9. | Koostööpartnerluse sekretariaati ja tema asumist energiaagentuuri juures on ette nähtud täielikult rahastada vabatahtlike annetuste abil, mida teevad koostööpartnerluse liikmed ja muud täidesaatva komitee poolt heakskiidetud asutused. Töötajate arvu määrab ja koostööpartnerluse sekretariaadi eelarve võtab vastu täidesaatev komitee koostööpartnerluse sekretariaadiga konsulteerides. |
| --- | --- |

9.

Koostööpartnerluse sekretariaati ja tema asumist energiaagentuuri juures on ette nähtud täielikult rahastada vabatahtlike annetuste abil, mida teevad koostööpartnerluse liikmed ja muud täidesaatva komitee poolt heakskiidetud asutused. Töötajate arvu määrab ja koostööpartnerluse sekretariaadi eelarve võtab vastu täidesaatev komitee koostööpartnerluse sekretariaadiga konsulteerides.

| 10. | Koostööpartnerluse liikmed määravad omavahel kindlaks summad ja ajastuse, kui nad rahalisi annetusi teevad. Nad võtavad teadmiseks, et annetused, mis toetavad koostööpartnerluse sekretariaadi asumist energiaagentuuri juures, tuleb energiaagentuurile anda kooskõlas energiaagentuuri finantseeskirjade ja menetlustega, mis käsitlevad vabatahtlikke annetusi. Koostööpartnerluse liikmetel soovitatakse kasutada vabatahtlike annetuste tegemise lihtsustamiseks energiaagentuuri vastavat näidisvormi. |
| --- | --- |

10.

Koostööpartnerluse liikmed määravad omavahel kindlaks summad ja ajastuse, kui nad rahalisi annetusi teevad. Nad võtavad teadmiseks, et annetused, mis toetavad koostööpartnerluse sekretariaadi asumist energiaagentuuri juures, tuleb energiaagentuurile anda kooskõlas energiaagentuuri finantseeskirjade ja menetlustega, mis käsitlevad vabatahtlikke annetusi. Koostööpartnerluse liikmetel soovitatakse kasutada vabatahtlike annetuste tegemise lihtsustamiseks energiaagentuuri vastavat näidisvormi.

| 11. | Kui energiaagentuuril on põhjust eeldada, et koostööpartnerluse kulud võivad ületada koostööpartnerluse liikmete poolt tehtud annetusi, peaks ta täidesaatvale komiteele märku andma, et koostööpartnerluse sekretariaadi kavandatud tööks ei paista olevat piisavalt annetusi tehtud. Täidesaatev komitee peaks energiaagentuurile andma juhiseid, kuidas vähendada koostööpartnerluse sekretariaadi kulutusi ja/või andma energiaagentuurile täiendavaid vahendeid, et koostööpartnerluse sekretariaadil oleks piisavalt vahendeid oma tegevuse jätkamiseks energiaagentuuri juures. Kui koostööpartnerluse liikmed ei anna vajalikke juhiseid ja/või piisavalt lisavahendeid, või kui energiaagentuuri arvates ei ole see piisav, võib energiaagentuur otsustada, et koostööpartnerluse sekretariaat ei saa enam tema juures asuda. |
| --- | --- |

11.

Kui energiaagentuuril on põhjust eeldada, et koostööpartnerluse kulud võivad ületada koostööpartnerluse liikmete poolt tehtud annetusi, peaks ta täidesaatvale komiteele märku andma, et koostööpartnerluse sekretariaadi kavandatud tööks ei paista olevat piisavalt annetusi tehtud. Täidesaatev komitee peaks energiaagentuurile andma juhiseid, kuidas vähendada koostööpartnerluse sekretariaadi kulutusi ja/või andma energiaagentuurile täiendavaid vahendeid, et koostööpartnerluse sekretariaadil oleks piisavalt vahendeid oma tegevuse jätkamiseks energiaagentuuri juures. Kui koostööpartnerluse liikmed ei anna vajalikke juhiseid ja/või piisavalt lisavahendeid, või kui energiaagentuuri arvates ei ole see piisav, võib energiaagentuur otsustada, et koostööpartnerluse sekretariaat ei saa enam tema juures asuda.

| 12. | Juhul kui koostööpartnerluse sekretariaadi tööks tehtud vabatahtlikud annetused jäävad antud aasta 31. detsembriks kulutamata, kantakse need automaatselt üle järgmisse aastasse vastavalt energiaagentuuri tavapärasele menetlusele tingimusel, et energiaagentuur on järgmisel aastal jätkuvalt koostööpartnerluse sekretariaadi asukohaks. |
| --- | --- |

12.

Juhul kui koostööpartnerluse sekretariaadi tööks tehtud vabatahtlikud annetused jäävad antud aasta 31. detsembriks kulutamata, kantakse need automaatselt üle järgmisse aastasse vastavalt energiaagentuuri tavapärasele menetlusele tingimusel, et energiaagentuur on järgmisel aastal jätkuvalt koostööpartnerluse sekretariaadi asukohaks.

Alguskuupäev, töö, muutmine, jätkamine ja lõpetamine

| 13. | Tegevus käesoleva memorandumi alusel peaks algama [kuupäev]. Olenemata sellest kuupäevast on koostööpartnerluse liikmed teadlikud, et koostööpartnerluse sekretariaadi tööülesannete täitmist ei või eeldada enne, kui on tagatud koostööpartnerluse liikmete vabatahtlikud annetused koostööpartnerluse sekretariaadi rahastamiseks kuni 31. detsembrini 2010, mis energiaagentuuri hinnangul on 1, 3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

13.

Tegevus käesoleva memorandumi alusel peaks algama [kuupäev]. Olenemata sellest kuupäevast on koostööpartnerluse liikmed teadlikud, et koostööpartnerluse sekretariaadi tööülesannete täitmist ei või eeldada enne, kui on tagatud koostööpartnerluse liikmete vabatahtlikud annetused koostööpartnerluse sekretariaadi rahastamiseks kuni 31. detsembrini 2010, mis energiaagentuuri hinnangul on 1, 3 miljonit eurot.

| 14. | Energiaagentuuri sekretariaat ja täidesaatev komitee peaksid vajadusel kohtuma ja arutama käesoleva memorandumi praktilise rakendamise ja tööga seotud küsimusi. |
| --- | --- |

14.

Energiaagentuuri sekretariaat ja täidesaatev komitee peaksid vajadusel kohtuma ja arutama käesoleva memorandumi praktilise rakendamise ja tööga seotud küsimusi.

| 15. | Memorandumi võib muuta energiaagentuuri ja täidesaatva komitee kirjalikul konsensusel. |
| --- | --- |

15.

Memorandumi võib muuta energiaagentuuri ja täidesaatva komitee kirjalikul konsensusel.

| 16. | Juhul kui pärast tegevuse algamist soovib mõni riigi valitsusasutus või valitsustevaheline organisatsioon saada koostööpartnerluse liikmeks, palutakse tal alla kirjutada käesolevale memorandumile ja ta määratletakse käesoleva memorandumi suhtes kui koostööpartnerluse liige. Iga uus koostööpartnerluse liige võib saata töötajaid tööle koostööpartnerluse sekretariaati vastavalt eespool esitatud punktidele 5–8. |
| --- | --- |

16.

Juhul kui pärast tegevuse algamist soovib mõni riigi valitsusasutus või valitsustevaheline organisatsioon saada koostööpartnerluse liikmeks, palutakse tal alla kirjutada käesolevale memorandumile ja ta määratletakse käesoleva memorandumi suhtes kui koostööpartnerluse liige. Iga uus koostööpartnerluse liige võib saata töötajaid tööle koostööpartnerluse sekretariaati vastavalt eespool esitatud punktidele 5–8.

| 17. | Energiaagentuur või täidesaatev komitee võib memorandumi igal ajal lõpetada. Nad peaksid sel puhul saatma üksteisele vähemalt kaksteist kuud varem kirjaliku eelteate. |
| --- | --- |

17.

Energiaagentuur või täidesaatev komitee võib memorandumi igal ajal lõpetada. Nad peaksid sel puhul saatma üksteisele vähemalt kaksteist kuud varem kirjaliku eelteate.

| 18. | Kui koostööpartnerluse liige loobub koostööpartnerlusest vastavalt pädevusraamistikule, kehtib tema poolt esitatud loobumisteade ka käesolevast memorandumist loobumise teatena. Olenemata sellest tuleks koostööpartnerluse liikmetel tagada, et koostööpartnerluse sekretariaat teavitab kohe energiaagentuuri kirjalikult sellisest loobumisteatest. Koostööpartnerluse liige, kes koostööpartnerlusest loobub, ei saa energiaagentuurilt varem tehtud vabatahtlike annetuste eest hüvitist. |
| --- | --- |

18.

Kui koostööpartnerluse liige loobub koostööpartnerlusest vastavalt pädevusraamistikule, kehtib tema poolt esitatud loobumisteade ka käesolevast memorandumist loobumise teatena. Olenemata sellest tuleks koostööpartnerluse liikmetel tagada, et koostööpartnerluse sekretariaat teavitab kohe energiaagentuuri kirjalikult sellisest loobumisteatest. Koostööpartnerluse liige, kes koostööpartnerlusest loobub, ei saa energiaagentuurilt varem tehtud vabatahtlike annetuste eest hüvitist.

| 19. | Juhul kui täidesaatev komitee ega energiaagentuur ei ole mis tahes aasta 30. juuniks otsustanud käesoleva memorandumi alusel toimuvat tegevust lõpetada, algatab energiaagentuur vajadusel täidesaatva komitee kaudu rahastamistaotluse, mis esitatakse kõikidele koostööpartnerluse liikmetele, et tagada koostööpartnerluse sekretariaadile järgmiseks kalendriaastaks piisavad rahalised vahendid. Kui energiaagentuur ei ole kõnealuse aasta 30. septembriks saanud piisavalt vahendeid, võib energiaagentuur otsustada, et koostööpartnerluse sekretariaat ei saa enam tema juures asuda. |
| --- | --- |

19.

Juhul kui täidesaatev komitee ega energiaagentuur ei ole mis tahes aasta 30. juuniks otsustanud käesoleva memorandumi alusel toimuvat tegevust lõpetada, algatab energiaagentuur vajadusel täidesaatva komitee kaudu rahastamistaotluse, mis esitatakse kõikidele koostööpartnerluse liikmetele, et tagada koostööpartnerluse sekretariaadile järgmiseks kalendriaastaks piisavad rahalised vahendid. Kui energiaagentuur ei ole kõnealuse aasta 30. septembriks saanud piisavalt vahendeid, võib energiaagentuur otsustada, et koostööpartnerluse sekretariaat ei saa enam tema juures asuda.

| 20. | Kui käesolevat memorandumi muudetakse või see lõpetatakse nii, et koostööpartnerluse sekretariaat ei asu enam energiaagentuuri juures, kannavad koostööpartnerluse liikmed ja/või muud täidesaatva komitee poolt heakskiidetud asutused täielikult kulud, mis tekkivad koostööpartnerluse sekretariaadi palgalise tööjõu eraldamisel energiaagentuurist ning muud selle kokkuleppe rahumeelse lõpetamisega seotud otsesed kulud, samuti teevad nad koostööpartnerluse sekretariaadi eelarvesse vabatahtlikke annetusi selle eesmärgi täitmiseks vajalikul määral, mille energiaagentuur ja täidesaatev komitee on mitmepoolselt kindlaks määranud; annetused tehakse koostööpartnerluse liikmete vastavate seaduste ja õigusnormide kohaselt. Juhul kui koostööpartnerluse sekretariaadi asumine energiaagentuuri juures lõpeb ja selleks ajaks on tekkinud vabatahtlike annetuste ülejääk, tagastab energiaagentuur kasutamata raha koostööpartnerluse liikmetele proportsionaalselt nende vastavatele annetustele jooksva aasta eelarvesse. Käesolev punkt kehtib kuni memorandumi lõpetamiseni. |
| --- | --- |

20.

Kui käesolevat memorandumi muudetakse või see lõpetatakse nii, et koostööpartnerluse sekretariaat ei asu enam energiaagentuuri juures, kannavad koostööpartnerluse liikmed ja/või muud täidesaatva komitee poolt heakskiidetud asutused täielikult kulud, mis tekkivad koostööpartnerluse sekretariaadi palgalise tööjõu eraldamisel energiaagentuurist ning muud selle kokkuleppe rahumeelse lõpetamisega seotud otsesed kulud, samuti teevad nad koostööpartnerluse sekretariaadi eelarvesse vabatahtlikke annetusi selle eesmärgi täitmiseks vajalikul määral, mille energiaagentuur ja täidesaatev komitee on mitmepoolselt kindlaks määranud; annetused tehakse koostööpartnerluse liikmete vastavate seaduste ja õigusnormide kohaselt. Juhul kui koostööpartnerluse sekretariaadi asumine energiaagentuuri juures lõpeb ja selleks ajaks on tekkinud vabatahtlike annetuste ülejääk, tagastab energiaagentuur kasutamata raha koostööpartnerluse liikmetele proportsionaalselt nende vastavatele annetustele jooksva aasta eelarvesse. Käesolev punkt kehtib kuni memorandumi lõpetamiseni.

| 21. | Käesoleva memorandumiga ei kehtestata ega ole kavas kehtestada koostööpartnerluse liikmetele ega energiaagentuurile mis tahes õiguslikult siduvaid kohustusi ega ülesandeid. |
| --- | --- |

21.

Käesoleva memorandumiga ei kehtestata ega ole kavas kehtestada koostööpartnerluse liikmetele ega energiaagentuurile mis tahes õiguslikult siduvaid kohustusi ega ülesandeid.

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Suursaadik Richard H. JONES

Rahvusvahelise Energiaagentuuri esindaja

Kuupäev: 18. juuni 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Andre CORREA DO LAGO

Brasiilia Liitvabariigi Välissuhete Ministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Kevin STRINGER

Kanada Loodusressursside Ministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

XIE Ji

Hiina Rahvavabariigi Riikliku Arengu- ja Reformikomisjoni esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Pierre-Marie ABADIE

Prantsusmaa Ökoloogia-, Energeetika-, Säästva Arengu ja Asulaplaneerimise Ministeeriumi esindaja

Kuupäev: 22. juuni 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Detlef DAUKE

Saksamaa Liitvabariigi Majandus- ja Tehnoloogiaministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Daniele MANCINI

Itaalia Majandusarengu Ministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Тогu ISHIDA

Jaapani Majandus-, Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Tae Hyun CHOI

Korea Teadmistepõhise Majanduse Ministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Aldo FLORES

Mehhiko Energeetikaministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Sergei MIHHAILOV

Vene Föderatsiooni Energeetikaministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

Graham WHITE

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Energeetika ja Kliimamuutuste Ministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

MEMORANDUM RAHVUSVAHELISE ENERGIATÕHUSUSALASE KOOSTÖÖPARTNERLUSE (IPEEC) SEKRETARIAADI ASUMISE KOHTA RAHVUSVAHELISE ENERGIAAGENTUURI JUURES

(allkiri)

David SANDALOW

Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi esindaja

Kuupäev: 24. mai 2009

---

V Alates 1. detsembrist 2009 Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud õigusaktid

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE ON KOHUSTUSLIK

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/48 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/48

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1227/2009,

15. detsember 2009,

millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1859/2005, millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 215 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2007. aasta ühist seisukohta 2007/734/ÜVJP Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta (1), mida on muudetud ja mille kehtivusaega on pikendatud nõukogu ühise seisukohaga 2008/843/ÜVJP (2),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 14. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1859/2005 (millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes) (3), keelatakse müüa, tarnida, anda üle või eksportida Usbekistanile varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning rahastada, anda rahalist või tehnilist abi mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 14. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1859/2005 (millega kehtestatakse teatavad piiravad meetmed Usbekistani suhtes) (3), keelatakse müüa, tarnida, anda üle või eksportida Usbekistanile varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, ning rahastada, anda rahalist või tehnilist abi mis tahes füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele Usbekistanis või kasutamiseks Usbekistanis.

| (2) | Nõukogu otsustas 27. oktoobril 2009, et ühises seisukohas 2007/734/ÜJVP, mida on muudetud ja pikendatud ühise seisukohaga 2008/843/ÜVJP, sätestatud Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kehtivuse lõppedes 13. novembril 2009 ei tuleks kehtivusaega enam pikendada. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsustas 27. oktoobril 2009, et ühises seisukohas 2007/734/ÜJVP, mida on muudetud ja pikendatud ühise seisukohaga 2008/843/ÜVJP, sätestatud Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kehtivuse lõppedes 13. novembril 2009 ei tuleks kehtivusaega enam pikendada.

| (3) | Seetõttu on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 1859/2005 kehtetuks alates ühises seisukohas 2007/734/ÜVJP sätestatud piiravate meetmete kehtivuse lõppemisest, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on asjakohane tunnistada määrus (EÜ) nr 1859/2005 kehtetuks alates ühises seisukohas 2007/734/ÜVJP sätestatud piiravate meetmete kehtivuse lõppemisest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EÜ) nr 1859/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 14. november 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  ELT L 295, 14.11.2007, lk 34.

1

(2)  ELT L 300, 11.11.2008, lk 55.

2

(3)  ELT L 299, 16.11.2005, lk 23.

3

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/49

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1228/2009,

15. detsember 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 215 lõikeid 1 ja 2,

võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta ühist seisukohta 2007/140/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP keelatakse määrusega (EÜ) nr 423/2007 (2) lisaks ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt kindlaks määratud kaupadele eelkõige selliste kaupade ja sellise tehnoloogia tarnimist, müüki või üleandmist Iraanile, mis võivad kaasa aidata Iraani uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevusele, tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas ühise seisukohaga 2007/140/ÜVJP keelatakse määrusega (EÜ) nr 423/2007 (2) lisaks ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee poolt kindlaks määratud kaupadele eelkõige selliste kaupade ja sellise tehnoloogia tarnimist, müüki või üleandmist Iraanile, mis võivad kaasa aidata Iraani uraani rikastamise, ümbertöötamise või raske veega seotud tegevusele, tuumarelvade kandesüsteemide väljatöötamisele või muude Rahvusvahelisele Aatomienergiaagentuurile (IAEA) muret tekitavate või IAEA poolt lahendust vajavaks tunnistatud küsimustega seotud tegevusele.

| (2) | Need esemed on loetletud määruse (EÜ) nr 423/2007 IA lisas. Selle lisa teatavaid viiteid tuleb korrigeerida. |
| --- | --- |

(2)

Need esemed on loetletud määruse (EÜ) nr 423/2007 IA lisas. Selle lisa teatavaid viiteid tuleb korrigeerida.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 423/2007 piiratakse ka lisas II loetletud teatavate muude kaupade ja teatava muu tehnoloogia eksporti. Loetelu tuleb selle tõhususe säilitamise eesmärgil üle vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 423/2007 piiratakse ka lisas II loetletud teatavate muude kaupade ja teatava muu tehnoloogia eksporti. Loetelu tuleb selle tõhususe säilitamise eesmärgil üle vaadata.

| (4) | Otstarbekuse huvides tuleks komisjoni volitada pidama keelatud või kontrollitavate kaupade ja tehnoloogia loetelusid ning neid muutma kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee või liikmesriikide esitatud teabe alusel. |
| --- | --- |

(4)

Otstarbekuse huvides tuleks komisjoni volitada pidama keelatud või kontrollitavate kaupade ja tehnoloogia loetelusid ning neid muutma kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee või liikmesriikide esitatud teabe alusel.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 423/2007 tuleks seega vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 423/2007 tuleks seega vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 423/2007 muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 3 lõige 1a asendatakse järgmisega:
  „1a   Ekspordiks, mille jaoks käesoleva määruse kohaselt on vaja luba, annavad loa eksportija asukohaliikmesriigi pädevad asutused kooskõlas nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (3) artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu liidus. |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 1a asendatakse järgmisega:

„1a   Ekspordiks, mille jaoks käesoleva määruse kohaselt on vaja luba, annavad loa eksportija asukohaliikmesriigi pädevad asutused kooskõlas nõukogu 5. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 428/2009 (millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks) (3) artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu liidus.

| 2) | Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon:






  a) | muudab I lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon:

a)

muudab I lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel;

| b) | muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal IA lisa ja II lisa; |
| --- | --- |

b)

muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal IA lisa ja II lisa;

| c) | muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal III lisa; |
| --- | --- |

c)

muudab liikmesriikide esitatud teabe põhjal III lisa;

| d) | muudab IV lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel; |
| --- | --- |

d)

muudab IV lisa kas ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel;

| e) | muudab VI lisa nõukogu ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP III ja IV lisa suhtes tehtud otsuste alusel.”; |
| --- | --- |

e)

muudab VI lisa nõukogu ühise seisukoha 2007/140/ÜVJP III ja IV lisa suhtes tehtud otsuste alusel.”;

| 3) | IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

3)

IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 4) | II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

4)

II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  ELT L 61, 28.2.2007, lk 49.

1

(2)  ELT L 103, 20.4.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.”;

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 423/2007 IA lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Punkti IA.A1.009 kirjeldus asendatakse järgmisega:
  „„Kiud- või niitmaterjalid” või prepregmaterjalid:






  a. | süsinik- või aramiid-„kiud- või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | „erimoodul” on üle 10 × 106 m või |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkti IA.A1.009 kirjeldus asendatakse järgmisega:

„„Kiud- või niitmaterjalid” või prepregmaterjalid:

a.

süsinik- või aramiid-„kiud- või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:

1.

„erimoodul” on üle 10 × 106 m või

| 2. | „eritõmbetugevus” on üle 17 × 104 m; |
| --- | --- |

2.

„eritõmbetugevus” on üle 17 × 104 m;

| b. | klaas-„kiud või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | „erimoodul” on üle 3,18 × 106 m või |
| --- | --- | --- |

b.

klaas-„kiud või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:

1.

„erimoodul” on üle 3,18 × 106 m või

| 2. | „eritõmbetugevus” on üle 76,2 × 103 m; |
| --- | --- |

2.

„eritõmbetugevus” on üle 76,2 × 103 m;

| c. | temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud muudest süsinik- või klaas-„kiud- või -niitmaterjalidest”, kui punktides I.A1.010.a või b nimetatud |
| --- | --- |

c.

temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud muudest süsinik- või klaas-„kiud- või -niitmaterjalidest”, kui punktides I.A1.010.a või b nimetatud

Märkus: kõnealused punktid ei hõlma punktides 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a ja 1C210.b määratletud „kiud- või niitmaterjale”.”

| 2) | Punkti IA.A1.010 kirjeldus asendatakse järgmisega:
  „Vaigu või pigiga impregneeritud kiud (prepregmaterjalid), metalli või süsinikuga kaetud kiud (eelvormid) või „süsinikkiu eelvormid”:






  a. | mis on valmistatud eespool punktis I.A1.009 nimetatud „kiud- või niitmaterjalidest”; |
| --- | --- | --- |

2)

Punkti IA.A1.010 kirjeldus asendatakse järgmisega:

„Vaigu või pigiga impregneeritud kiud (prepregmaterjalid), metalli või süsinikuga kaetud kiud (eelvormid) või „süsinikkiu eelvormid”:

a.

mis on valmistatud eespool punktis I.A1.009 nimetatud „kiud- või niitmaterjalidest”;

| b. | epoksüvaik-„põhimassiga” eelimpregneeritud süsinik-„kiud- või -niitmaterjalid” (prepregmaterjalid), mis on nimetatud punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c õhusõidukite tarindite või laminaatide parandamiseks, eeldusel et iga üksiku lehe mõõtmed ei ületa 50 cm × 90 cm; |
| --- | --- |

b.

epoksüvaik-„põhimassiga” eelimpregneeritud süsinik-„kiud- või -niitmaterjalid” (prepregmaterjalid), mis on nimetatud punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c õhusõidukite tarindite või laminaatide parandamiseks, eeldusel et iga üksiku lehe mõõtmed ei ületa 50 cm × 90 cm;

| c. | punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c nimetatud prepregmaterjalid, mis on impregneeritud fenool- või epoksüvaikudega, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on madalam kui 433 K (160 °C) ning tahkestumistemperatuur on madalam klaasistumistemperatuurist. |
| --- | --- |

c.

punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c nimetatud prepregmaterjalid, mis on impregneeritud fenool- või epoksüvaikudega, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on madalam kui 433 K (160 °C) ning tahkestumistemperatuur on madalam klaasistumistemperatuurist.

Märkus: kõnealune punkt ei hõlma punktis 1C010.e määratletud „kiud- või niitmaterjale”.”

---

II LISA

„II LISA

Artiklis 3 osutatud kaubad ja tehnoloogia

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

| 1. | Kui ei ole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kirjeldus” kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia kirjeldustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas. |
| --- | --- |

1.

Kui ei ole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kirjeldus” kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia kirjeldustele, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas.

| 2. | Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas” olev viitenumber tähendab, et veerus „Kirjeldus” kirjeldatud toote omadused ei vasta viidatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele. |
| --- | --- |

2.

Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas” olev viitenumber tähendab, et veerus „Kirjeldus” kirjeldatud toote omadused ei vasta viidatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele.

| 3. | Ülakomadega („...”) märgitud terminite määratlused on antud vastava kauba tehnilises märkuses. |
| --- | --- |

3.

Ülakomadega („...”) märgitud terminite määratlused on antud vastava kauba tehnilises märkuses.

| 4. | Jutumärkides („...”) terminite määratlused on antud nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas. |
| --- | --- |

4.

Jutumärkides („...”) terminite määratlused on antud nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas.

ÜLDMÄRKUSED

| 1. | Käesolevas lisas käsitletava kontrollimise eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendite) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrollitavat komponenti ning mille puhul kontrollitav komponent või komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.

  NB! Otsustades, kas kontrollitavat komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid konkreetseid asjaolusid, mis võiksid tõendada, et kontrollitav komponent või komponendid on hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas käsitletava kontrollimise eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendite) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrollitavat komponenti ning mille puhul kontrollitav komponent või komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.

NB! Otsustades, kas kontrollitavat komponenti või komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid konkreetseid asjaolusid, mis võiksid tõendada, et kontrollitav komponent või komponendid on hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.

| 2. | Käesolevas lisas määratletud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas lisas määratletud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu.

ÜLDMÄRKUS TEHNOLOOGIA KOHTA (GTN)

(Lugeda koos II jao B osaga)

| 1. | Sellise „tehnoloogia” müüki, tarnimist või eksporti, mis on „vajalik” selliste kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, mille müüki, tarnimist või eksporti kontrollitakse A osa alusel (kaubad), kontrollitakse II jao B osa alusel. |
| --- | --- |

1.

Sellise „tehnoloogia” müüki, tarnimist või eksporti, mis on „vajalik” selliste kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, mille müüki, tarnimist või eksporti kontrollitakse A osa alusel (kaubad), kontrollitakse II jao B osa alusel.

| 2. | „Tehnoloogia”, mis on „vajalik” keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes. |
| --- | --- |

2.

„Tehnoloogia”, mis on „vajalik” keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes.

| 3. | Kontrollimist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mida ei kontrollita või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 lubatud. |
| --- | --- |

3.

Kontrollimist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mida ei kontrollita või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 lubatud.

| 4. | „Tehnosiirde” keelustamist ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „baasteadusuuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes. |
| --- | --- |

4.

„Tehnosiirde” keelustamist ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „baasteadusuuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes.

II.A.   KAUBAD

A0.   Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmed

| Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
| --- | --- | --- |
| II.A0.002 | Faraday isolaatorid lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm | — |
| II.A0.003 | Difraktsioonivõred lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm | — |
| II.A0.004 | Optilised kiud lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm ja mille südamiku läbimõõt on üle 0,4 mm, kuid mitte üle 2 mm | — |
| II.A0.008 | Muud kui punktis 6A005.e nimetatud laserpeeglid, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10-6K-1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid või safiir).

  Märkus: see punkt ei hõlma spetsiaalselt astronoomiliste rakenduste jaoks kavandatud optilisi süsteeme, välja arvatud ränidioksiidi sisaldavad peeglid. | 0B001.g.5, 6A005.e |
| II.A0.009 | Muud kui punktis 6A005.e.2 nimetatud laserläätsed, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10-6K-1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid). | 0B001.g, 6A005.e.2 |
| II.A0.010 | Niklist, nikliga kaetud või niklisulamist valmistatud torud, torustikud, äärikud ja tarvikud, milles on üle 40 massiprotsendi niklit, muud kui punktis 2B350.h.1 nimetatud. | 2B350 |
| II.A0.011 | Vaakumpumbad, muud kui punktis 0B002.f.2. või 2B231 nimetatud: | turbomolekulaarpumbad, mille voolukiirus on 400 l/s või enam, |

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A0.002

Faraday isolaatorid lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm

—

II.A0.003

Difraktsioonivõred lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm

—

II.A0.004

Optilised kiud lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga lainepikkuse vahemikus 500 nm – 650 nm ja mille südamiku läbimõõt on üle 0,4 mm, kuid mitte üle 2 mm

—

II.A0.008

Muud kui punktis 6A005.e nimetatud laserpeeglid, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10-6K-1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid või safiir).

Märkus: see punkt ei hõlma spetsiaalselt astronoomiliste rakenduste jaoks kavandatud optilisi süsteeme, välja arvatud ränidioksiidi sisaldavad peeglid.

0B001.g.5, 6A005.e

II.A0.009

Muud kui punktis 6A005.e.2 nimetatud laserläätsed, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10-6K-1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid).

0B001.g, 6A005.e.2

II.A0.010

Niklist, nikliga kaetud või niklisulamist valmistatud torud, torustikud, äärikud ja tarvikud, milles on üle 40 massiprotsendi niklit, muud kui punktis 2B350.h.1 nimetatud.

2B350

II.A0.011

Vaakumpumbad, muud kui punktis 0B002.f.2. või 2B231 nimetatud:

turbomolekulaarpumbad, mille voolukiirus on 400 l/s või enam,

| | roots tüüpi eelvaakumpumbad, mille mahuline jõudlus ületab 200 m3/h. |
| --- | --- |

roots tüüpi eelvaakumpumbad, mille mahuline jõudlus ületab 200 m3/h.

| | Lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga kompressor ja lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga vaakumpumbad. |
| --- | --- |

Lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga kompressor ja lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga vaakumpumbad.

0B002.f.2, 2B231

II.A0.014

Detonatsioonkambrid, mille plahvatusenergia summutusvõime on üle 2,5 kg TNT-ekvivalendi.

A1.   Materjalid, kemikaalid, „mikroorganismid” ja „toksiinid”

| Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
| --- | --- | --- |
| II.A1.003 | Rõngakujulised tihendid ja mansetid, mille sisediameeter on kuni 400mm ning mis on valmistatud järgmisest materjalist:






  a. | vinülideenfluoriidi kopolümeerid, millel on ilma venituseta rohkem kui 75 % ulatuses beetakristalliline struktuur; |

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A1.003

Rõngakujulised tihendid ja mansetid, mille sisediameeter on kuni 400mm ning mis on valmistatud järgmisest materjalist:

a.

vinülideenfluoriidi kopolümeerid, millel on ilma venituseta rohkem kui 75 % ulatuses beetakristalliline struktuur;

| b. | fluoritud polüimiidid, mis sisaldavad 10 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; |
| --- | --- |

b.

fluoritud polüimiidid, mis sisaldavad 10 massiprotsenti või rohkem seotud fluori;

| c. | fluoritud fosfatseenelastomeerid, mis sisaldavad 30 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; |
| --- | --- |

c.

fluoritud fosfatseenelastomeerid, mis sisaldavad 30 massiprotsenti või rohkem seotud fluori;

| d. | polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE, nt Kel-F ®); |
| --- | --- |

d.

polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE, nt Kel-F ®);

| e. | fluoroetüleen (nt Viton ®, Tecnoflon ®); |
| --- | --- |

e.

fluoroetüleen (nt Viton ®, Tecnoflon ®);

| f. | polütetrafluoroetüleen (PTFE). |
| --- | --- |

f.

polütetrafluoroetüleen (PTFE).

II.A1.004

Tuumamaterjalidega seotud kiirguse tuvastamiseks vajalik isiklik varustus, sealhulgas isiklikud dosimeetrid.

Märkus: Kõnealune punkt ei hõlma punktis 1A004.c määratletud tuumaohu tuvastamissüsteeme.

1A004.c

II.A1.006

Muud kui punktis I.1A.003 keelatud katalüsaatorid, mis sisaldavad plaatinat, pallaadiumi või roodiumi, mida saab kasutada vesiniku isotoopide vahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi saamiseks raskest veest või raske vee tootmiseks.

1B231, 1A225

II.A1.007

Alumiinium ja tema sulamid, töötlemata või pooltöödeldud kujul, millel on üks järgmistest omadustest, muud kui punktis 1C002b.4 või 1C202.a nimetatud:

| a. | tõmbetugevus 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C); või |
| --- | --- |

a.

tõmbetugevus 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C); või

| b. | tõmbetugevus 415 MPa või rohkem temperatuuril 298 K (25 °C). |
| --- | --- |

b.

tõmbetugevus 415 MPa või rohkem temperatuuril 298 K (25 °C).

1C002.b.4, 1C202.a

II.A1.014

Metalse koobalti, neodüümi või samaariumi pulber või nende sulamid või segud, milles on vähemalt 20 massiprotsenti koobaltit, neodüümi või samaariumi ja osakeste suurus alla 200 μm.

II.A1.015

Puhas tributüülfosfaat (TBP) [CAS nr 126-73-8] või segu, milles on üle 5 massiprotsendi TBP-d.

II.A1.016

Muu kui punktide I.1A.030, I.1A.035 või IA.A1.012 all keelatud vanandatud martensiitteras

Tehniline märkus:

Vanandatud martensiitterased on rauasulamid, mida reeglina iseloomustab kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide ja pretsipitaatide kasutamine sulami tugevdamise ja vanandamise eesmärgil.

II.A1.017

Järgmised metallid, metallipulbrid ja materjalid:

| a. | muud kui punktis I.1A.031 keelatud volfram ja volframisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit; |
| --- | --- |

a.

muud kui punktis I.1A.031 keelatud volfram ja volframisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit;

| b. | muud kui punktis I.1A.031 keelatud molübdeen ja molübeenisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti molübeeni; |
| --- | --- |

b.

muud kui punktis I.1A.031 keelatud molübdeen ja molübeenisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti molübeeni;

| c. | muud kui punktis I.1A.037 või IA.A1.013 keelatud volframmaterjalid tahkel kujul, mille materjali koostis on järgmine:






  1. | volfram ja volframisulamid, milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit; |
| --- | --- | --- |

c.

muud kui punktis I.1A.037 või IA.A1.013 keelatud volframmaterjalid tahkel kujul, mille materjali koostis on järgmine:

1.

volfram ja volframisulamid, milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit;

| 2. | vasega infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit; või |
| --- | --- |

2.

vasega infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit; või

| 3. | hõbedaga infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit. |
| --- | --- |

3.

hõbedaga infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit.

II.A1.018

Pehmed magnetsulamid, mille keemiline koostis on järgmine:

| a) | rauasisaldus 30 % ja 60 % vahel ja |
| --- | --- |

a)

rauasisaldus 30 % ja 60 % vahel ja

| b) | koobaltisisaldus 40 % ja 60 % vahel. |
| --- | --- |

b)

koobaltisisaldus 40 % ja 60 % vahel.

II.A1.019

Muud kui käesoleva määruse I lisas või IA lisas (punktides IA.A1.009 ja IA.A1.010) keelatud või määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas nimetatud „kiud või -niitmaterjalid” või prepregmaterjalid järgmiselt:

| a) | süsinik „kiud- või -niitmaterjalid”;

  Märkus: punkt II.A1.019a. ei hõlma kangast. |
| --- | --- |

a)

süsinik „kiud- või -niitmaterjalid”;

Märkus: punkt II.A1.019a. ei hõlma kangast.

| b) | süsinik-„kiud- või -niitmaterjalidest” valmistatud temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”; |
| --- | --- |

b)

süsinik-„kiud- või -niitmaterjalidest” valmistatud temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”;

| c) | polüakrüülnitriilist valmistatud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”. |
| --- | --- |

c)

polüakrüülnitriilist valmistatud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”.

A2.   Materjalide töötlemine

| Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
| --- | --- | --- |
| II.A2.002 | Lihvimispingid, mille positsioneerimistäpsus koos „kõigi olemasolevate kompensatsioonidega” on võrdne või väiksem (parem) kui 15 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikele standarditele.

  Märkus: kõnealune punkt ei hõlma punktides 2B201.b ja 2B001.c määratletud lihvimispinke. | 2B201.b, 2B001.c |
| II.A2.002a | Spetsiaalselt kavandatud komponendid ja arvjuhtimismoodulid selliste tööpinkide jaoks, mis on nimetatud punktides 2B001, 2B201 või eespool punktis II.A2.002. | |
| II.A2.003 | Järgmised balansseerpingid ja nendega seotud seadmed:






  a. | balansseerpingid, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muudeks meditsiiniseadmeteks, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg; |

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A2.002

Lihvimispingid, mille positsioneerimistäpsus koos „kõigi olemasolevate kompensatsioonidega” on võrdne või väiksem (parem) kui 15 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikele standarditele.

Märkus: kõnealune punkt ei hõlma punktides 2B201.b ja 2B001.c määratletud lihvimispinke.

2B201.b, 2B001.c

II.A2.002a

Spetsiaalselt kavandatud komponendid ja arvjuhtimismoodulid selliste tööpinkide jaoks, mis on nimetatud punktides 2B001, 2B201 või eespool punktis II.A2.002.

II.A2.003

Järgmised balansseerpingid ja nendega seotud seadmed:

a.

balansseerpingid, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muudeks meditsiiniseadmeteks, millel on kõik järgmised omadused:

1.

ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg;

| 2. | on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min; |
| --- | --- |

2.

on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min;

| 3. | on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ning |
| --- | --- |

3.

on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ning

| 4. | on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g mm kilogrammi rootori massi kohta; |
| --- | --- |

4.

on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g mm kilogrammi rootori massi kohta;

| b. | indikaatorite pead, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks eespool punktis a. nimetatud masinatel. |
| --- | --- |

b.

indikaatorite pead, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks eespool punktis a. nimetatud masinatel.

Tehniline märkus:

indikaatorite pead on mõnel juhul tuntud tasakaalustusseadmestikuna.

2B119

II.A2.005

Järgmised kontrollitava keskkonnaga kuumtöötlusahjud:

temperatuuril üle 400 °C töötavad ahjud.

2B226, 2B227

II.A2.006

Temperatuuril üle 400 °C töötavad oksüdatsiooniahjud.

Märkus: see punkt ei hõlma spetsiaalselt klaasi, keraamiliste lauanõude või konstruktsioonikeraamika tootmiseks kavandatud rullkonveieriga või vagonettidega tunnelahje, lintkonveieriga tunnelahje, tõukurtüüpi ahje või süstikahje.

2B226, 2B227

II.A2.007

„Rõhuandurid”, punktis 2B230 määratlemata, mis võimaldavad mõõta absoluutrõhku vahemikus 0 kuni 200 kPa ja millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud rõhutundlikud elemendid ja |
| --- | --- |

a.

„UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud rõhutundlikud elemendid ja

| b. | millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | täisskaala ulatus on väiksem kui 200 kPa ning täpsus on ± 1 % täisskaala ulatusest, või |
| --- | --- | --- |

b.

millel on üks järgmistest omadustest:

1.

täisskaala ulatus on väiksem kui 200 kPa ning täpsus on ± 1 % täisskaala ulatusest, või

| 2. | täisskaala ulatus on 200 kPa või rohkem ning „täpsus” on parem kui 2 kPa. |
| --- | --- |

2.

täisskaala ulatus on 200 kPa või rohkem ning „täpsus” on parem kui 2 kPa.

Tehniline märkus:

punkti 2B230 tähenduses hõlmab „täpsus” mittelineaarsust, hüstereesi ning ümbritseva keskkonna temperatuuril korratavust.

2B230

II.A2.008

Vedelik-vedelik kontaktseadmed (segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid); ja selliste seadmete jaoks ettenähtud vedelikujagajad, aurujagajad või vedelikukogujad, mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest:

| 1. | sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; |
| --- | --- |

1.

sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;

| 2. | fluoropolümeerid; |
| --- | --- |

2.

fluoropolümeerid;

| 3. | klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); |
| --- | --- |

3.

klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);

| 4. | grafiit või „süsinikgrafiit”; |
| --- | --- |

4.

grafiit või „süsinikgrafiit”;

| 5. | nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; |
| --- | --- |

5.

nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;

| 6. | tantaal või tantaalisulamid; |
| --- | --- |

6.

tantaal või tantaalisulamid;

| 7. | titaan või titaanisulamid; |
| --- | --- |

7.

titaan või titaanisulamid;

| 8. | tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; või |
| --- | --- |

8.

tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; või

| 9. | roostevaba teras. |
| --- | --- |

9.

roostevaba teras.

Tehniline märkus:

„süsinikgrafiit” on amorfse süsiniku ja grafiidi segu, milles kaaluline grafiidisisaldus on 8 % või rohkem.

2B350.e

II.A2.009

Tööstusseadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B350.d nimetatud:

Soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ja väiksem kui 30 m2; ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille vedelikuga (vedelikega) otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest:

| 1. | sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; |
| --- | --- |

1.

sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;

| 2. | fluoropolümeerid; |
| --- | --- |

2.

fluoropolümeerid;

| 3. | klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); |
| --- | --- |

3.

klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);

| 4. | grafiit või „süsinikgrafiit”; |
| --- | --- |

4.

grafiit või „süsinikgrafiit”;

| 5. | nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; |
| --- | --- |

5.

nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;

| 6. | tantaal või tantaalisulamid; |
| --- | --- |

6.

tantaal või tantaalisulamid;

| 7. | titaan või titaanisulamid; |
| --- | --- |

7.

titaan või titaanisulamid;

| 8. | tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; |
| --- | --- |

8.

tsirkoonium või tsirkooniumisulamid;

| 9. | ränikarbiid; |
| --- | --- |

9.

ränikarbiid;

| 10. | titaankarbiid; või |
| --- | --- |

10.

titaankarbiid; või

| 11. | roostevaba teras. |
| --- | --- |

11.

roostevaba teras.

Märkus: käesolev punkt ei hõlma sõidukite radiaatoreid.

Tehniline märkus:

mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra soojusvaheti kontrollimise staatust.

2B350.d

II.A2.010

Korrosiivsete vedelike jaoks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad, muud kui punktis 2B350.i nimetatud, tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 0,6 m3/h või vaakumpumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 5 m3/h (standardtingimustel: temperatuuril 273 K (0oC) ja rõhul 101,3 kPa); ja selliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest:

| 1. | sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; |
| --- | --- |

1.

sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;

| 2. | keraamika; |
| --- | --- |

2.

keraamika;

| 3. | ferrosiliitsium; |
| --- | --- |

3.

ferrosiliitsium;

| 4. | fluoropolümeerid; |
| --- | --- |

4.

fluoropolümeerid;

| 5. | klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); |
| --- | --- |

5.

klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);

| 6. | grafiit või „süsinikgrafiit”; |
| --- | --- |

6.

grafiit või „süsinikgrafiit”;

| 7. | nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; |
| --- | --- |

7.

nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;

| 8. | tantaal või tantaalisulamid; |
| --- | --- |

8.

tantaal või tantaalisulamid;

| 9. | titaan või titaanisulamid; |
| --- | --- |

9.

titaan või titaanisulamid;

| 10. | tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; |
| --- | --- |

10.

tsirkoonium või tsirkooniumisulamid;

| 11. | nioobium (kolumbium) või nioobiumisulamid; |
| --- | --- |

11.

nioobium (kolumbium) või nioobiumisulamid;

| 12. | roostevaba teras; või |
| --- | --- |

12.

roostevaba teras; või

| 13. | alumiiniumisulamid. |
| --- | --- |

13.

alumiiniumisulamid.

Tehniline märkus:

mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra pumba kontrollimise staatust.

2B350.d

II.A2.013

Muud kui punktiga 2B009 reguleeritud või punktidega I.2A.009 või I.2A.020 keelatud trugimis- ja tõukamispingid, mille valtsimisjõud on üle 60 kN, ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud komponendid.

Tehniline märkus:

Punkti II.A2.013 tähenduses käsitatakse pinke, milles trugimis- ja tõukamisfunktsioonid on kombineeritud, tõukamispinkidena.

A3.   Elektroonika

| Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
| --- | --- | --- |
| II.A3.003 | Sagedusmuundurid või generaatorid, muud kui punktis I.0A.002.b.13 või I.3A.004 nimetatud, millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud komponendid ja tarkvara:






  a. | mitmefaasiline väljund, võimaliku väljundvõimsusega 40 W või rohkem; |

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A3.003

Sagedusmuundurid või generaatorid, muud kui punktis I.0A.002.b.13 või I.3A.004 nimetatud, millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud komponendid ja tarkvara:

a.

mitmefaasiline väljund, võimaliku väljundvõimsusega 40 W või rohkem;

| b. | sagedusvahemik 600–2 000 Hz, ning |
| --- | --- |

b.

sagedusvahemik 600–2 000 Hz, ning

| c. | sageduse stabiilsus parem kui 0,1 %. |
| --- | --- |

c.

sageduse stabiilsus parem kui 0,1 %.

Tehniline märkus:

sagedusmuundureid punkti II.A3.003 tähenduses tuntakse ka konverterite või inverteritena.

II.A3.004

Spektromeetrid ja difraktomeetrid, mis on kavandatud metallide või sulamite koostiselementide või nende sisalduse määramiseks ilma materjali keemilise lagundamiseta.

A6.   Andurid ja laserid

| Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
| --- | --- | --- |
| II.A6.002 | Optilised seadmed ning komponendid, muud kui punktides 6A002 ja 6A004.b nimetatud:
  infrapuna optika lainepikkuse vahemikus 9 000 nm – 17 000 nm ja selle komponendid, sealhulgas kaadmiumtelluur (CdTe) komponendid. | 6A002, 6A004.b |
| II.A6.005 | Järgmised pooljuht„laserid” ja nende komponendid:






  a. | üksikud pooljuht„laserid” väljundvõimsusega üle 200 mW, ning mille kogus ületab sadat ühikut; |

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A6.002

Optilised seadmed ning komponendid, muud kui punktides 6A002 ja 6A004.b nimetatud:

infrapuna optika lainepikkuse vahemikus 9 000 nm – 17 000 nm ja selle komponendid, sealhulgas kaadmiumtelluur (CdTe) komponendid.

6A002, 6A004.b

II.A6.005

Järgmised pooljuht„laserid” ja nende komponendid:

a.

üksikud pooljuht„laserid” väljundvõimsusega üle 200 mW, ning mille kogus ületab sadat ühikut;

| b. | pooljuht„laserid” ühiku väljundvõimsusega üle 20 W. |
| --- | --- |

b.

pooljuht„laserid” ühiku väljundvõimsusega üle 20 W.

| 1. | pooljuht–„lasereid” nimetatakse sageli „laser”–dioodideks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.b määratletud „lasereid”. |
| --- | --- |

2.

| 3. | käesolev punkt ei hõlma „laser”-dioode lainepikkuse vahemikus 1 200 nm – 2 000 nm. |
| --- | --- |

3.

käesolev punkt ei hõlma „laser”-dioode lainepikkuse vahemikus 1 200 nm – 2 000 nm.

6A005.b

II.A6.007

Järgmised „timmitavad”„tahkislaserid”, nendele spetsiaalselt kavandatud komponendid:

| a. | titaan-safiirlaserid, |
| --- | --- |

a.

titaan-safiirlaserid,

| b. | aleksandriitlaserid. |
| --- | --- |

b.

aleksandriitlaserid.

Märkus: Käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.c.1 määratletud titaan-safiir- ja aleksandriitlasereid.

6A005.c.1

II.A6.009

Järgmised akustooptika komponendid:

| a. | kaaderpildistuslambid ja tahkis-pildistusseadmed kordumissagedusega 1 kHz või rohkem; |
| --- | --- |

a.

kaaderpildistuslambid ja tahkis-pildistusseadmed kordumissagedusega 1 kHz või rohkem;

| b. | kordumissagedusseadmed; |
| --- | --- |

b.

kordumissagedusseadmed;

| c. | Pockelsi rakud. |
| --- | --- |

c.

Pockelsi rakud.

6A203.b.4.c

A7.   Navigatsioon ja lennunduselektroonika

| Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
| --- | --- | --- |
| II.A7.001 | Inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:






  I | järgmised inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on Wassenaari kokkuleppe osalisriikide tsiviilvõimude poolt sertifitseeritud kasutamiseks „tsiviilõhusõidukitel” ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:






  a. | inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid (INS) (kardaanriputiga või tervikkinnitusega) ja inertsiaalseadmed, mis on kavandatud „õhusõidukite”, maismaasõidukite, veesõidukite (veepealsete või veealuste) või „kosmosesõidukite” asendi reguleerimiseks, juhtimiseks ja kontrolliks ning millel on järgmised omadused, ning nende jaoks spetsiaalselt ettenähtud komponendid:






  1. | navigatsiooniviga (inertsiaalselt vaba), mis allub normaali orientatsioonile 0,8 meremiili tunnis „tõenäolise vea ring” (CEP) või vähem (parem); või |

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A7.001

Inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:

I

järgmised inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on Wassenaari kokkuleppe osalisriikide tsiviilvõimude poolt sertifitseeritud kasutamiseks „tsiviilõhusõidukitel” ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:

a.

inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid (INS) (kardaanriputiga või tervikkinnitusega) ja inertsiaalseadmed, mis on kavandatud „õhusõidukite”, maismaasõidukite, veesõidukite (veepealsete või veealuste) või „kosmosesõidukite” asendi reguleerimiseks, juhtimiseks ja kontrolliks ning millel on järgmised omadused, ning nende jaoks spetsiaalselt ettenähtud komponendid:

1.

navigatsiooniviga (inertsiaalselt vaba), mis allub normaali orientatsioonile 0,8 meremiili tunnis „tõenäolise vea ring” (CEP) või vähem (parem); või

| 2. | ette nähtud kasutamiseks üle 10 g lineaarkiirenduse korral; |
| --- | --- |

2.

ette nähtud kasutamiseks üle 10 g lineaarkiirenduse korral;

| b. | Hübriidsed inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on integreeritud globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemi(de)ga (GNSS) või „andmebaasidega toetatava(te) navigatsioonisüsteemi(de)ga” („DBRN”) ruumasendi, suunamise või juhtimise jaoks, vastavalt normaali suunale, millel on INS navigatsiooni positsioonitäpsus pärast GNSS või „DBRN” kaotamist kuni neljaminutilise perioodi jooksul väiksem (parem) kui 10 meetrit „tõenäolise vea ringis” (CEP); |
| --- | --- |

b.

Hübriidsed inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on integreeritud globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemi(de)ga (GNSS) või „andmebaasidega toetatava(te) navigatsioonisüsteemi(de)ga” („DBRN”) ruumasendi, suunamise või juhtimise jaoks, vastavalt normaali suunale, millel on INS navigatsiooni positsioonitäpsus pärast GNSS või „DBRN” kaotamist kuni neljaminutilise perioodi jooksul väiksem (parem) kui 10 meetrit „tõenäolise vea ringis” (CEP);

| c. | inertsiaalsed seadmed asimuudi, suuna või põhjasuuna määramiseks, millel on mis tahes järgmine omadus, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:






  1. | ette nähtud asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures; või |
| --- | --- | --- |

c.

inertsiaalsed seadmed asimuudi, suuna või põhjasuuna määramiseks, millel on mis tahes järgmine omadus, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:

1.

ette nähtud asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures; või

| 2. | mittetöötavana ette nähtud taluma 900 g või suuremat löögikoormust 1 msec või pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

2.

mittetöötavana ette nähtud taluma 900 g või suuremat löögikoormust 1 msec või pikema aja jooksul.

Märkus: punktides I.a ja I.b esitatud parameetrid on rakendatavad koos mõnega järgnevalt esitatud keskkonnatingimustest:

| 1. | sisendi juhuslik vibratsioon, mille ruutkeskmine üldamplituud on 7,7 g testi esimese poole tunni vältel ning testi kogukestus on poolteist tundi telje kohta igal kolmest ristiasetsevast teljest, kui juhuslik vibratsioon vastab järgmistele tingimustele:








  a. | konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) on 0,04 g2/Hz sagedusvahemikus 15–1 000 Hz; ning |
| --- | --- | --- |

1.

sisendi juhuslik vibratsioon, mille ruutkeskmine üldamplituud on 7,7 g testi esimese poole tunni vältel ning testi kogukestus on poolteist tundi telje kohta igal kolmest ristiasetsevast teljest, kui juhuslik vibratsioon vastab järgmistele tingimustele:

a.

konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) on 0,04 g2/Hz sagedusvahemikus 15–1 000 Hz; ning

| b. | konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) langeb sagedusega 0,04 g2/Hz kuni 0,01 g2/Hz sagedusvahemikus 1 000–2 000 Hz; |
| --- | --- |

b.

konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) langeb sagedusega 0,04 g2/Hz kuni 0,01 g2/Hz sagedusvahemikus 1 000–2 000 Hz;

| 2. | keerlemis- ja lengerduskiirus on +2,62 rad/s (150o/s) või rohkem; või |
| --- | --- |

2.

keerlemis- ja lengerduskiirus on +2,62 rad/s (150o/s) või rohkem; või

| 3. | vastavalt siseriiklikele standarditele, mis on samaväärsed ülalolevate punktidega 1 või 2. |
| --- | --- |

3.

vastavalt siseriiklikele standarditele, mis on samaväärsed ülalolevate punktidega 1 või 2.

| 1. | punkt I.b viitab süsteemidele, milles INS ja teised sõltumatud navigatsiooni abiseadmed on koondatud üheks ühikuks (ühendatud), et saavutada parimat tulemust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Tõenäolise vea ring” (CEP) – ringikujulise normaaljaotuse korral sellise ringi raadius, mille sisse jääb 50 % üksikult tehtud mõõtmiste tulemustest, või ringi raadius, mille sees asetseb midagi 50 % tõenäosusega. |
| --- | --- |

2.

| II | Spetsiaalselt tsiviilseireotstarbeliseks kasutamiseks kavandatud inertsiaalseadmeid sisaldavad teodoliitsüsteemid, mis on konstrueeritud nii, et nende asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus oleks 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid. |
| --- | --- |

II

Spetsiaalselt tsiviilseireotstarbeliseks kasutamiseks kavandatud inertsiaalseadmeid sisaldavad teodoliitsüsteemid, mis on konstrueeritud nii, et nende asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus oleks 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.

| III | Inertsiaalsed või muud seadmed, mis kasutavad punktis 7A001 või 7A101 nimetatud kiirendusmõõtureid, kui sellised kiirendusmõõturid on spetsiaalselt projekteeritud ja kavandatud kui MWD-andurid, mida kasutatakse puuraukude teenindamisel. |
| --- | --- |

III

Inertsiaalsed või muud seadmed, mis kasutavad punktis 7A001 või 7A101 nimetatud kiirendusmõõtureid, kui sellised kiirendusmõõturid on spetsiaalselt projekteeritud ja kavandatud kui MWD-andurid, mida kasutatakse puuraukude teenindamisel.

7A003, 7A103

A9.   Kosmosesõidukid ja tõukejõud

| II.A9.001 | Püropoldid. | |
| --- | --- | --- |

II.A9.001

Püropoldid.

II.B.   TEHNOLOOGIA

| Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
| --- | --- | --- |
| II.B.001 | Eespool IIA osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia.

  Tehniline märkus:


  määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 1 punktis d esitatud mõiste „tehnoloogia” hõlmab tarkvara.” | |

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.B.001

Eespool IIA osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia.

Tehniline märkus:

määruse (EÜ) nr 423/2007 artikli 1 punktis d esitatud mõiste „tehnoloogia” hõlmab tarkvara.”

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/61

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1229/2009,

15. detsember 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. detsembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 48,0 |
| MA | 78,7 |
| TN | 111,3 |
| TR | 71,6 |
| ZZ | 77,4 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 94,2 |
| ZZ | 103,0 |
| 0709 90 70 | MA | 46,5 |
| TR | 119,6 |
| ZZ | 83,1 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 52,0 |
| TR | 69,6 |
| ZA | 62,7 |
| ZZ | 61,4 |
| 0805 20 10 | MA | 78,3 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 68,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,7 |
| IL | 65,1 |
| TR | 85,2 |
| ZZ | 63,0 |
| 0805 50 10 | TR | 72,1 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 85,4 |
| MK | 24,5 |
| US | 91,4 |
| ZZ | 69,4 |
| 0808 20 50 | CN | 73,3 |
| TR | 97,0 |
| US | 163,3 |
| ZZ | 111,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

48,0

MA

78,7

TN

111,3

TR

71,6

ZZ

77,4

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

94,2

ZZ

103,0

0709 90 70

MA

46,5

TR

119,6

ZZ

83,1

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

52,0

TR

69,6

ZA

62,7

ZZ

61,4

0805 20 10

MA

78,3

TR

58,0

ZZ

68,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,7

IL

65,1

TR

85,2

ZZ

63,0

0805 50 10

TR

72,1

ZZ

72,1

0808 10 80

CA

76,2

CN

85,4

MK

24,5

US

91,4

ZZ

69,4

0808 20 50

CN

73,3

TR

97,0

US

163,3

ZZ

111,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/63

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1230/2009,

15. detsember 2009,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/2010. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1214/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1214/2009 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/2010. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. detsembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 327, 12.12.2009, lk 38.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. detsembrist 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 40,08 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 40,08 | 2,88 |
| 1701 12 10 (1) | 40,08 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 40,08 | 2,58 |
| 1701 91 00 (2) | 44,38 | 4,16 |
| 1701 99 10 (2) | 44,38 | 1,02 |
| 1701 99 90 (2) | 44,38 | 1,02 |
| 1702 90 95 (3) | 0,44 | 0,25 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

40,08

0,00

1701 11 90 (1)

40,08

2,88

1701 12 10 (1)

40,08

0,00

1701 12 90 (1)

40,08

2,58

1701 91 00 (2)

44,38

4,16

1701 99 10 (2)

44,38

1,02

1701 99 90 (2)

44,38

1,02

1702 90 95 (3)

0,44

0,25

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/65 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/65

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1231/2009,

15. detsember 2009,

millega määratakse kindlaks alates 16. detsembrist 2009 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2009 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. detsembrist 2009 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. detsembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. detsembrist 2009

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 5,68 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 31,46 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 22,02 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 22,02 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 31,46 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

5,68

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

31,46

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

22,02

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

22,02

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

31,46

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

1.12.2009-14.12.2009

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 151,95 | 105,28 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Lahe lisatasu | — | 8,14 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 6,55 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

151,95

105,28

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Lahe lisatasu

—

8,14

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

6,55

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 23,02 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 47,30 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

23,02 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

47,30 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/68

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1232/2009,

15. detsember 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Wiśnia nadwiślanka” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Wiśnia nadwiślanka” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Poola taotlus registreerida nimetus „Wiśnia nadwiślanka” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 104, 6.5.2009, lk 21.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

POOLA

Wiśnia nadwiślanka (KPN)

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/70

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1233/2009,

15. detsember 2009,

milles sätestatakse turutoetuse erimeede piimasektoris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 186 ja artikli 188 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Piimatoodete maailmaturuhinnad on järsult langenud nõudluse vähenemise tõttu seoses finants- ja majanduskriisiga. Piimatoodete hinnad ühenduse turul on samuti märkimisväärselt langenud seoses kriisi ja pakkumise muutustega. |
| --- | --- |

(1)

Piimatoodete maailmaturuhinnad on järsult langenud nõudluse vähenemise tõttu seoses finants- ja majanduskriisiga. Piimatoodete hinnad ühenduse turul on samuti märkimisväärselt langenud seoses kriisi ja pakkumise muutustega.

| (2) | Piimatoodete hinna langus Euroopa Liidus on tugevalt mõjutanud tootjahindu. Jätkusuutlikuks taastumiseks kulub märkimisväärselt aega. Seepärast on asjakohane anda liikmesriikidele rahastamispakett selliste piimatootjate toetamiseks, kes kannatavad tõsiselt piimasektori kriisi tõttu ning peavad sellises olukorras likviidsusprobleemidele lahenduse leidma. |
| --- | --- |

(2)

Piimatoodete hinna langus Euroopa Liidus on tugevalt mõjutanud tootjahindu. Jätkusuutlikuks taastumiseks kulub märkimisväärselt aega. Seepärast on asjakohane anda liikmesriikidele rahastamispakett selliste piimatootjate toetamiseks, kes kannatavad tõsiselt piimasektori kriisi tõttu ning peavad sellises olukorras likviidsusprobleemidele lahenduse leidma.

| (3) | Iga liikmesriigi jaoks arvutatakse rahastamispakett 2008/2009. aasta piimatoodangu põhjal riiklike kvootide piires. Liikmesriigid peaksid kõnealuse saadaoleva summa jaotama objektiivsete kriteeriumide alusel ning mittediskrimineerival viisil, välistades turu- ja konkurentsimoonutused. |
| --- | --- |

(3)

Iga liikmesriigi jaoks arvutatakse rahastamispakett 2008/2009. aasta piimatoodangu põhjal riiklike kvootide piires. Liikmesriigid peaksid kõnealuse saadaoleva summa jaotama objektiivsete kriteeriumide alusel ning mittediskrimineerival viisil, välistades turu- ja konkurentsimoonutused.

| (4) | Käesoleva määruse rakendamisel tuleks arvesse võtta iga liikmesriigi konkreetset institutsioonilist korraldust. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse rakendamisel tuleks arvesse võtta iga liikmesriigi konkreetset institutsioonilist korraldust.

| (5) | Piimatootjate toetust tuleks anda sekkumismeetmena põllumajandusturgude reguleerimiseks nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Piimatootjate toetust tuleks anda sekkumismeetmena põllumajandusturgude reguleerimiseks nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| (6) | Eelarvelistel põhjustel rahastab ühendus liikmesriikide kulutusi seoses piimatootjate rahaliste toetustega ainult juhul, kui sellised maksed on tehtud teatud tähtajaks. |
| --- | --- |

(6)

Eelarvelistel põhjustel rahastab ühendus liikmesriikide kulutusi seoses piimatootjate rahaliste toetustega ainult juhul, kui sellised maksed on tehtud teatud tähtajaks.

| (7) | Riiklike rahastamispakettide läbipaistvuse ja tõhusa kontrolli ning nõuetekohase haldamise tagamiseks peaksid liikmesriigid komisjoni teavitama toetuse andmise meetodite kindlaksmääramise objektiivsetest kriteeriumidest ning turumoonutuse vältimiseks kehtestatud sätetest. |
| --- | --- |

(7)

Riiklike rahastamispakettide läbipaistvuse ja tõhusa kontrolli ning nõuetekohase haldamise tagamiseks peaksid liikmesriigid komisjoni teavitama toetuse andmise meetodite kindlaksmääramise objektiivsetest kriteeriumidest ning turumoonutuse vältimiseks kehtestatud sätetest.

| (8) | Piimatootjatele toetuse võimalikult peatseks tagamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus rakendada käesolevat määrust võimalikult kiiresti. Seepärast on vaja, et käesolev määrus jõustuks viivitamata. |
| --- | --- |

(8)

Piimatootjatele toetuse võimalikult peatseks tagamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalus rakendada käesolevat määrust võimalikult kiiresti. Seepärast on vaja, et käesolev määrus jõustuks viivitamata.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid kasutavad lisas sätestatud summasid piimasektori kriisi tõttu tõsiselt kannatavate piimatootjate toetuseks objektiivsete kriteeriumide alusel ja mittediskrimineerival viisil ning tingimusel, et need maksed ei moonuta konkurentsi.

Artikkel 2

1.   Käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud meetmeid käsitatakse sekkumismeetmetena põllumajandusturgude reguleerimiseks määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

2.   Liikmesriigid teevad artiklis 1 osutatud toetusega seotud maksed hiljemalt 30. juuniks 2010.

Artikkel 3

Seoses artiklis 1 sätestatud toetusega teatavad liikmesriigid komisjonile

| a) | viivitamata ja hiljemalt 31. märtsil 2010 toetuse andmise meetodite kindlaksmääramise objektiivsed kriteeriumid ning turumoonutuse vältimiseks kehtestatud sätted; |
| --- | --- |

a)

viivitamata ja hiljemalt 31. märtsil 2010 toetuse andmise meetodite kindlaksmääramise objektiivsed kriteeriumid ning turumoonutuse vältimiseks kehtestatud sätted;

| b) | makstud toetuste kogusumma ning toetusesaajate arvu ja liigi hiljemalt 30. augustiks 2010. |
| --- | --- |

b)

makstud toetuste kogusumma ning toetusesaajate arvu ja liigi hiljemalt 30. augustiks 2010.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

2

---

LISA (1)

| miljonites eurodes |
| --- |
| BE | 7,212824 |
| BG | 1,842622 |
| CZ | 5,792943 |
| DK | 9,859564 |
| DE | 61,203560 |
| EE | 1,302069 |
| IE | 11,502500 |
| EL | 1,581891 |
| ES | 12,792178 |
| FR | 51,127334 |
| IT | 23,031475 |
| CY | 0,316812 |
| LV | 1,445181 |
| LT | 3,099461 |
| LU | 0,597066 |
| HU | 3,565265 |
| MT | 0,084511 |
| NL | 24,586045 |
| AT | 6,052604 |
| PL | 20,211209 |
| PT | 4,084693 |
| RO | 5,010401 |
| SI | 1,143094 |
| SK | 2,034727 |
| FI | 4,831752 |
| SE | 6,427521 |
| UK | 29,260698 |
| EL 27 | 300,000000 |

miljonites eurodes

BE

7,212824

BG

1,842622

CZ

5,792943

DK

9,859564

DE

61,203560

EE

1,302069

IE

11,502500

EL

1,581891

ES

12,792178

FR

51,127334

IT

23,031475

CY

0,316812

LV

1,445181

LT

3,099461

LU

0,597066

HU

3,565265

MT

0,084511

NL

24,586045

AT

6,052604

PL

20,211209

PT

4,084693

RO

5,010401

SI

1,143094

SK

2,034727

FI

4,831752

SE

6,427521

UK

29,260698

EL 27

300,000000

---

(1)  2008/2009. aasta piimatoodangu alusel riiklike kvootide piires.

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/73

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 1234/2009,

15. detsember 2009,

millega avatakse ühenduse 2010. aasta tariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid, (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 ja artiklit 148 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuleks avada ühenduse 2010. aasta tariifikvoodid lamba- ja kitseliha suhtes. Tollimaksud ja kogused tuleks kindlaks määrata kooskõlas asjaomaste 2010. aastal kehtivate rahvusvaheliste kokkulepetega. |
| --- | --- |

(1)

Tuleks avada ühenduse 2010. aasta tariifikvoodid lamba- ja kitseliha suhtes. Tollimaksud ja kogused tuleks kindlaks määrata kooskõlas asjaomaste 2010. aastal kehtivate rahvusvaheliste kokkulepetega.

| (2) | Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 312/2003, millega rakendatakse ühenduse tariife käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsiatsioonilepingus, (2) on sätestatud, et 1. veebruarist 2003 avatakse tootekoodile 0204 täiendav kahepoolne tariifikvoot 2 000 tonni, mida suurendatakse igal aastal 10 % võrra esialgsest kogusest. Tšiili GATTi/WTO kvoodile lisatakse seepärast veel 200 tonni ja mõlema kvoodi haldamist tuleks 2010. aasta jooksul jätkata samal viisil. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 312/2003, millega rakendatakse ühenduse tariife käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsiatsioonilepingus, (2) on sätestatud, et 1. veebruarist 2003 avatakse tootekoodile 0204 täiendav kahepoolne tariifikvoot 2 000 tonni, mida suurendatakse igal aastal 10 % võrra esialgsest kogusest. Tšiili GATTi/WTO kvoodile lisatakse seepärast veel 200 tonni ja mõlema kvoodi haldamist tuleks 2010. aasta jooksul jätkata samal viisil.

| (3) | Teatavad kvoodid on määratud ajavahemikuks, mis kestab asjaomase aasta 1. juulist järgneva aasta 30. juunini. Kuna käesoleva määruse kohast importi tuleks hallata kalendriaasta alusel, moodustavad vastavalt asjaomaste kvootide suhtes kalendriaastaks 2010 kindlaks määratud kogused poole ajavahemikuks 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 määratud kogusest ning poole ajavahemikuks 1. juulist 201030. juunini 2011 määratud kogusest. |
| --- | --- |

(3)

Teatavad kvoodid on määratud ajavahemikuks, mis kestab asjaomase aasta 1. juulist järgneva aasta 30. juunini. Kuna käesoleva määruse kohast importi tuleks hallata kalendriaasta alusel, moodustavad vastavalt asjaomaste kvootide suhtes kalendriaastaks 2010 kindlaks määratud kogused poole ajavahemikuks 1. juulist 2009 kuni 30. juunini 2010 määratud kogusest ning poole ajavahemikuks 1. juulist 201030. juunini 2011 määratud kogusest.

| (4) | Selleks, et tagada ühenduse tariifikvootide nõuetekohane toimimine, tuleb kindlaks määrata rümba massi ekvivalent. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et tagada ühenduse tariifikvootide nõuetekohane toimimine, tuleb kindlaks määrata rümba massi ekvivalent.

| (5) | Seetõttu tuleks lamba- ja kitselihatoodete kvoote erandina komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrusest (EÜ) nr 1439/95, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3013/89 üksikasjalikud rakenduseeskirjad lamba- ja kitselihasektori toodete impordi ja ekspordi osas, (3) hallata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 144 lõike 2 punktiga a. Seda tuleks teha kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artiklitega 308a, 308b ja artikli 308c lõikega 1. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks lamba- ja kitselihatoodete kvoote erandina komisjoni 26. juuni 1995. aasta määrusest (EÜ) nr 1439/95, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3013/89 üksikasjalikud rakenduseeskirjad lamba- ja kitselihasektori toodete impordi ja ekspordi osas, (3) hallata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 144 lõike 2 punktiga a. Seda tuleks teha kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (4) artiklitega 308a, 308b ja artikli 308c lõikega 1.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote, kui neid hallatakse põhimõttel „kes ees, see mees”, ei tuleks esialgu käsitada kriitilistena määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308c tähenduses. Seepärast tuleks tolliasutustele anda luba loobuda tagatisenõudest kaupade puhul, mis imporditi esialgu nende kvootide alusel kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308c lõikega 1 ja artikli 248 lõikega 4. Ühest haldussüsteemist teise siirdumisega seonduvate eripärade tõttu ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 308c lõikeid 2 ja 3. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud tariifikvoote, kui neid hallatakse põhimõttel „kes ees, see mees”, ei tuleks esialgu käsitada kriitilistena määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308c tähenduses. Seepärast tuleks tolliasutustele anda luba loobuda tagatisenõudest kaupade puhul, mis imporditi esialgu nende kvootide alusel kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 308c lõikega 1 ja artikli 248 lõikega 4. Ühest haldussüsteemist teise siirdumisega seonduvate eripärade tõttu ei kohaldata kõnealuse määruse artikli 308c lõikeid 2 ja 3.

| (7) | Tuleks selgitada, millised toodete päritolu tõendavad tõendid tuleb ettevõtjatel esitada, et kasutada tariifikvoote põhimõttel „kes ees, see mees”. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks selgitada, millised toodete päritolu tõendavad tõendid tuleb ettevõtjatel esitada, et kasutada tariifikvoote põhimõttel „kes ees, see mees”.

| (8) | Kui ettevõtjad esitavad impordiks ette nähtud lambalihatooted tolliasutustele, on tolliasutustel raske kindlaks teha, kas tegemist on kodulamba või muude lammaste lihaga, kuigi nende suhtes tuleb kohaldada eri tollimaksumäära. Seepärast on asjakohane ette näha, et päritolutõend sisaldaks vastavat selgitust. |
| --- | --- |

(8)

Kui ettevõtjad esitavad impordiks ette nähtud lambalihatooted tolliasutustele, on tolliasutustel raske kindlaks teha, kas tegemist on kodulamba või muude lammaste lihaga, kuigi nende suhtes tuleb kohaldada eri tollimaksumäära. Seepärast on asjakohane ette näha, et päritolutõend sisaldaks vastavat selgitust.

| (9) | Komisjoni 19. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1150/2008, millega avatakse ühenduse 2009. aasta tariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes, (5) aegub 2009. aasta lõpus. Seepärast tuleks kõnealune määrus kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 19. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1150/2008, millega avatakse ühenduse 2009. aasta tariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes, (5) aegub 2009. aasta lõpus. Seepärast tuleks kõnealune määrus kehtetuks tunnistada.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega avatakse ühenduse imporditariifikvoodid lammaste, kitsede, lamba- ja kitseliha suhtes ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010.

Artikkel 2

Tollimaksumäärad, mida kohaldatakse selliste toodete suhtes, mille suhtes kehtivad artiklis 1 osutatud kvoodid, CN-koodid, riikide rühma alusel loetletud päritolumaad ja järjekorranumbrid, on sätestatud lisas.

Artikkel 3

1.   Rümba massi ekvivalendina väljendatud toodete kogused, mille impordi suhtes kehtivad artiklis 1 osutatud kvoodid, on sätestatud lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud rümba massi ekvivalendi arvutamiseks korrutatakse lamba- ja kitselihatoodete netomass järgmiste koefitsientidega:

| a) | elusloomad: 0,47; |
| --- | --- |

a)

elusloomad: 0,47;

| b) | kondita lamba- ja kitsetalleliha: 1,67; |
| --- | --- |

b)

kondita lamba- ja kitsetalleliha: 1,67;

| c) | kondita lamba- ja kitseliha, v.a talleliha, ja nende segud: 1,81; |
| --- | --- |

c)

kondita lamba- ja kitseliha, v.a talleliha, ja nende segud: 1,81;

| d) | kondiga tooted: 1,00. |
| --- | --- |

d)

kondiga tooted: 1,00.

Kitsetall on kuni üheaastane kits.

Artikkel 4

Erandina määruse (EÜ) nr 1439/95 II jaotise A ja B osast hallatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tariifikvoote põhimõttel „kes ees, see mees” kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitega 308a ja 308b ning artikli 308c lõikega 1 alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010. Kõnealuse määruse artikli 308c lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata. Impordilitsentse ei nõuta.

Artikkel 5

1.   Lisas kindlaks määratud tariifikvootide kasutusõiguse saamiseks tuleb ühenduse tolliasutustele esitada asjaomase kolmanda riigi pädevate asutuste välja antud kehtiv päritolutõend ja asjaomaste kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon.

Selliste toodete päritolu, mille suhtes kohaldatakse muid kui sooduslepingust tulenevaid tariifikvoote, määratakse kindlaks kooskõlas ühenduses kehtivate sätetega.

2.   Lõikes 1 osutatud päritolutõend on järgmine:

| a) | sooduslepingu alla kuuluva tariifikvoodi puhul kõnealuses lepingus sätestatud päritolutõend; |
| --- | --- |

a)

sooduslepingu alla kuuluva tariifikvoodi puhul kõnealuses lepingus sätestatud päritolutõend;

| b) | muude tariifikvootide puhul kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 47 kehtestatud tõend, mis sisaldab lisaks kõnealuses artiklis sätestatud teabele järgmisi andmeid:






  — | CN-kood (vähemalt neli esimest numbrit); |
| --- | --- | --- |

b)

muude tariifikvootide puhul kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikliga 47 kehtestatud tõend, mis sisaldab lisaks kõnealuses artiklis sätestatud teabele järgmisi andmeid:

—

CN-kood (vähemalt neli esimest numbrit);

| — | asjaomase tariifikvoodi järjekorranumber või järjekorranumbrid; |
| --- | --- |

—

asjaomase tariifikvoodi järjekorranumber või järjekorranumbrid;

| — | kogu netomass iga käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 täpsustatud koefitsiendikategooria puhul; |
| --- | --- |

—

kogu netomass iga käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 täpsustatud koefitsiendikategooria puhul;

| c) | riigi puhul, mille kvoodid kuuluvad nii punkti a kui ka punkti b alla ja need ühendatakse, punktis a osutatud tõend. |
| --- | --- |

c)

riigi puhul, mille kvoodid kuuluvad nii punkti a kui ka punkti b alla ja need ühendatakse, punktis a osutatud tõend.

Kui punktis b osutatud päritolutõend esitatakse lisadokumendina üksnes ühe vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni puhul, võib see sisaldada mitut järjekorranumbrit. Kõikidel muudel juhtudel võib see sisaldada ainult üht järjekorranumbrit.

Artikkel 6

Määrus (EÜ) nr 1150/2008 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel,

presidendi eest

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 46, 20.2.2003, lk 1.

2

(3)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 7.

3

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

4

(5)  ELT L 309, 20.11.2008, lk 5.

5

---

LISA

LAMBA- JA KITSELIHA (rümba massi ekvivalendina tonnides (t)) ÜHENDUSE 2010. AASTA TARIIFIKVOODID

| Riikide rühma nr | CN-koodid | Väärtuseline tollimaks
  (%) | Koguseline tollimaks
  (EUR/100 kg kohta) | Järjekorranumber süsteemi „kes ees, see mees” alusel | Päritolu | Aastane kogus tonnides rümba massi ekvivalendi alusel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elusloomad
  (koefitsient = 0,47) | Kondita lambatalleliha (1)

  (koefitsient = 1,67) | Kondita lambaliha (2)

  (koefitsient = 1,81) | Kondiga liha ja rümbad
  (koefitsient = 1,00) |
| 1 | 0204 | Null | Null | — | 09.2101 | 09.2102 | 09.2011 | Argentina | 23 000 |
| — | 09.2105 | 09.2106 | 09.2012 | Austraalia | 18 786 |
| — | 09.2109 | 09.2110 | 09.2013 | Uus-Meremaa | 227 854 |
| — | 09.2111 | 09.2112 | 09.2014 | Uruguay | 5 800 |
| — | 09.2115 | 09.2116 | 09.1922 | Tšiili | 6 400 |
| — | 09.2121 | 09.2122 | 09.0781 | Norra | 300 |
| — | 09.2125 | 09.2126 | 09.0693 | Gröönimaa | 100 |
| — | 09.2129 | 09.2130 | 09.0690 | Fääri saared | 20 |
| — | 09.2131 | 09.2132 | 09.0227 | Türgi | 200 |
| — | 09.2171 | 09.2175 | 09.2015 | Muu (3) | 200 |
| 2 | 0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60 | Null | Null | — | 09.2119 | 09.2120 | 09.0790 | Island | 1 850 |
| 3 | 0104 10 30,
  0104 10 80,
  0104 20 90 | 10 % | Null | 09.2181 | — | — | 09.2019 | Erga omnes
   (4) | 92 |

Riikide rühma nr

CN-koodid

Väärtuseline tollimaks

(%)

Koguseline tollimaks

(EUR/100 kg kohta)

Järjekorranumber süsteemi „kes ees, see mees” alusel

Päritolu

Aastane kogus tonnides rümba massi ekvivalendi alusel

Elusloomad

(koefitsient = 0,47)

Kondita lambatalleliha (1)

(koefitsient = 1,67)

Kondita lambaliha (2)

(koefitsient = 1,81)

Kondiga liha ja rümbad

(koefitsient = 1,00)

1

0204

Null

Null

—

09.2101

09.2102

09.2011

Argentina

23 000

—

09.2105

09.2106

09.2012

Austraalia

18 786

—

09.2109

09.2110

09.2013

Uus-Meremaa

227 854

—

09.2111

09.2112

09.2014

Uruguay

5 800

—

09.2115

09.2116

09.1922

Tšiili

6 400

—

09.2121

09.2122

09.0781

Norra

300

—

09.2125

09.2126

09.0693

Gröönimaa

100

—

09.2129

09.2130

09.0690

Fääri saared

20

—

09.2131

09.2132

09.0227

Türgi

200

—

09.2171

09.2175

09.2015

Muu (3)

200

2

0204, 0210 99 21, 0210 99 29, 0210 99 60

Null

Null

—

09.2119

09.2120

09.0790

Island

1 850

3

0104 10 30,

0104 10 80,

0104 20 90

10 %

Null

09.2181

—

—

09.2019

Erga omnes
   (4)

92

---

(1)  Ja kitsetalleliha.

(2)  Ja muu kitseliha peale talleliha.

(3)  „Muud” viitab päritolule mis tahes riigist, välja arvatud käesolevas tabelis loetletud riigid.

(4)  Erga omnes viitab päritolule mis tahes riigist, sealhulgas käesolevas tabelis loetletud riigid.

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/76

---

NÕUKOGU OTSUS 2009/955/ÜVJP,

15. detsember 2009,

millega muudetakse ühismeedet 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28 ja artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (1) (EUPOL COPPS) kehtivusajaga kolm aastat. EUPOL COPPSi täitmisetapp algas 1. jaanuaril 2006. Ühismeedet 2005/797/ÜVJP pikendati ühismeetmega 2008/958/ÜVJP (2)31. detsembrini 2010. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (1) (EUPOL COPPS) kehtivusajaga kolm aastat. EUPOL COPPSi täitmisetapp algas 1. jaanuaril 2006. Ühismeedet 2005/797/ÜVJP pikendati ühismeetmega 2008/958/ÜVJP (2)31. detsembrini 2010.

| (2) | On vajalik kehtestada EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010. |
| --- | --- |

(2)

On vajalik kehtestada EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010.

| (3) | On vajalik täpsustada tingimused, mille kohaselt võib EUPOL COPPS lepingulisel alusel tööle võtta isikkoosseisu liikmeid. |
| --- | --- |

(3)

On vajalik täpsustada tingimused, mille kohaselt võib EUPOL COPPS lepingulisel alusel tööle võtta isikkoosseisu liikmeid.

| (4) | EUPOL COPPSil peaks projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks olema projektiüksus. |
| --- | --- |

(4)

EUPOL COPPSil peaks projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks olema projektiüksus.

| (5) | Ühismeedet 2005/797/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Ühismeedet 2005/797/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2005/797/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse uus punkt:






  „d) | Missioonil on projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks projektiüksus. Missiooniga seotud valdkondades ja oma eesmärkide toetamiseks kooskõlastab ja hõlbustab missioon vajadusel liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt nende vastutusel läbiviidavaid projekte ja annab nendega seoses nõu.” |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse uus punkt:

„d)

Missioonil on projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks projektiüksus. Missiooniga seotud valdkondades ja oma eesmärkide toetamiseks kooskõlastab ja hõlbustab missioon vajadusel liikmesriikide ja kolmandate riikide poolt nende vastutusel läbiviidavaid projekte ja annab nendega seoses nõu.”

| 2) | Artiklis 8






  a) | asendatakse lõige 3 järgmisega:
  „3.   EUPOL COPPS võtab vajaduse korral lepingulisel alusel tööle liikmesriikide kodanikke, kui liikmesriikide lähetatud isikkoosseisu liikmed ei taga nõutavate ülesannete täitmist. Erandkorras ja piisavalt põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikidest ei ole kvalifitseeritud kandidaate, võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka osalevate kolmandate riikide kodanikke.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklis 8

a)

asendatakse lõige 3 järgmisega:

„3.   EUPOL COPPS võtab vajaduse korral lepingulisel alusel tööle liikmesriikide kodanikke, kui liikmesriikide lähetatud isikkoosseisu liikmed ei taga nõutavate ülesannete täitmist. Erandkorras ja piisavalt põhjendatud juhtudel, kui liikmesriikidest ei ole kvalifitseeritud kandidaate, võib vajaduse korral lepingulisel alusel tööle võtta ka osalevate kolmandate riikide kodanikke.”;

| b) | lisatakse uus lõige 4:
  „4.   EUPOL COPPS võtab vajaduse korral lepingulistel alustel tööle kohalikke isikkoosseisu liikmeid.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse uus lõige 4:

„4.   EUPOL COPPS võtab vajaduse korral lepingulistel alustel tööle kohalikke isikkoosseisu liikmeid.”

ning ülejäänud lõiked nummerdatakse ümber.

Artikkel 2

EUPOL COPPSi tegevusega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 6 650 000 eurot.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  ELT L 300, 17.11.2005, lk. 65.

1

(2)  ELT L 338, 17.12.2008, lk. 75.

2

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/77

---

NÕUKOGU OTSUS 2009/956/ÜVJP,

15. detsember 2009,

millega muudetakse ühismeedet 2009/131/ÜVJP, millega pikendatakse Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artikli 33 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. septembril 2008. aastal vastu ühismeetme 2008/760/ÜVJP (1), millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Gruusia kriisi jaoks kuni 28. veebruarini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. septembril 2008. aastal vastu ühismeetme 2008/760/ÜVJP (1), millega nimetati Pierre MOREL Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Gruusia kriisi jaoks kuni 28. veebruarini 2009.

| (2) | Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009. aastal vastu ühismeetme 2009/131/ÜVJP (2), millega pikendati ELi eriesindaja volitusi 31. augustini 2009 ja nõukogu võttis 27. juulil 2009. aastal vastu ühismeetme 2009/571/ÜVJP (3), millega pikendati täiendavalt ELi eriesindaja volitusi 28. veebruarini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009. aastal vastu ühismeetme 2009/131/ÜVJP (2), millega pikendati ELi eriesindaja volitusi 31. augustini 2009 ja nõukogu võttis 27. juulil 2009. aastal vastu ühismeetme 2009/571/ÜVJP (3), millega pikendati täiendavalt ELi eriesindaja volitusi 28. veebruarini 2010.

| (3) | Tuleks ette näha uus lähtesumma ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks 28. veebruarini 2010. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks ette näha uus lähtesumma ELi eriesindaja volitustega seotud kulude katmiseks 28. veebruarini 2010.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2009/131/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul alates 1. märtsist 2009 kuni 28. veebruarini 2010 ettenähtud lähtesumma on 517 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 15. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

E. ERLANDSSON

---

(1)  ELT L 259, 27.9.2008, lk 16.

1

(2)  ELT L 46, 17.2.2009, lk 47.

2

(3)  ELT L 197, 29.7.2009, lk 109.

3

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/78

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUPOL COPPS/2/2009

15. detsembri 2009,

Palestiina aladel läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni juhi ametisse nimetamise kohta

(2009/957/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse 14. novembri 2005. aasta ühismeedet 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (1) (EUPOL COPPS), eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Poliitika- ja julgeolekukomiteed on ühismeetme 2005/797/ÜVJP artikli 11 lõike 1 kohaselt volitatud tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 EUPOL COPPSi missiooni poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid ning eelkõige võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Poliitika- ja julgeolekukomiteed on ühismeetme 2005/797/ÜVJP artikli 11 lõike 1 kohaselt volitatud tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 EUPOL COPPSi missiooni poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid ning eelkõige võtma vastu otsuse missiooni juhi ametisse nimetamise kohta.

| (2) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada Henrik MALMQUIST EUPOL COPPSi missiooni juhiks, |
| --- | --- |

(2)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegi ettepaneku nimetada Henrik MALMQUIST EUPOL COPPSi missiooni juhiks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Henrik MALMQUIST nimetatakse Palestiina aladel läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPOL COPPS) juhiks ajavahemikuks 1. jaanuar 2010 kuni 31. detsember 2010.

Artikkel 2

Käesolev otsus tehakse teatavaks Henrik MALMQUISTile.

Käesolev otsus jõustub selle teatavaks tegemise päeval.

Brüssel, 15. detsembri 2009

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

O. SKOOG

---

(1)  ELT L 300, 17.11.2005, lk 65.

1

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/79

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS EUPM/1/2009,

15. detsember 2009,

millega pikendatakse Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) juhi volitusi

(2009/958/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2009. aasta otsust 2009/906/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni (EUPM) kohta Bosnias ja Hertsegoviinas (1), eriti selle artikli 10 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2009/906/ÜVJP artikli 10 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomitee kooskõlas aluslepingu artikliga 38 volitatud tegema asjakohaseid otsuseid missiooni EUPM poliitilise kontrollimise ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2009/906/ÜVJP artikli 10 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomitee kooskõlas aluslepingu artikliga 38 volitatud tegema asjakohaseid otsuseid missiooni EUPM poliitilise kontrollimise ja strateegilise juhtimise kohta, sealhulgas nimetama ametisse missiooni juhi.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas 24. oktoobril 2008 oma otsusega 2008/835/ÜVJP (2) Stefan FELLERI peasekretäri / kõrge esindaja ettepanekul kuni 31. detsembrini 2009 missiooni EUPM juhiks. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimetas 24. oktoobril 2008 oma otsusega 2008/835/ÜVJP (2) Stefan FELLERI peasekretäri / kõrge esindaja ettepanekul kuni 31. detsembrini 2009 missiooni EUPM juhiks.

| (3) | Peasekretär / kõrge esindaja tegi 13. novembril 2009 poliitika- ja julgeolekukomiteele ettepaneku pikendada Stefan FELLERI volitusi EUPM missiooni juhina veel üheks aastaks, kuni 31. detsembrini 2010, |
| --- | --- |

(3)

Peasekretär / kõrge esindaja tegi 13. novembril 2009 poliitika- ja julgeolekukomiteele ettepaneku pikendada Stefan FELLERI volitusi EUPM missiooni juhina veel üheks aastaks, kuni 31. detsembrini 2010,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Stefan FELLERI volitusi Bosnias ja Hertsegoviinas läbiviidava Euroopa Liidu politseimissiooni juhina pikendatakse kuni 31. detsembrini 2010.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2010.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. detsember 2009

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

O. SKOOG

---

(1)  ELT L 322, 9.12.2009, lk 22.

1

(2)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 30.

2

---

ÕIGUSAKTID, MILLE AVALDAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/80

---

KOMISJONI OTSUS,

14. detsember 2009,

millega muudetakse otsust 2007/230/EÜ vormi kohta, mida kasutatakse autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9895 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/959/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teedel korraldatavate kontrollide puhul on peamiseks teabeallikaks sõidumeerikute salvestised. Salvestiste puudumine peaks olema põhjendatav üksnes siis, kui sõidumeeriku andmed, sealhulgas käsitsi tehtavad sissekanded, puuduvad objektiivsetel põhjustel. Sel juhul tuleks kehtestada tõend, millega kinnitatakse, et sellised põhjused on olemas. |
| --- | --- |

(1)

Teedel korraldatavate kontrollide puhul on peamiseks teabeallikaks sõidumeerikute salvestised. Salvestiste puudumine peaks olema põhjendatav üksnes siis, kui sõidumeeriku andmed, sealhulgas käsitsi tehtavad sissekanded, puuduvad objektiivsetel põhjustel. Sel juhul tuleks kehtestada tõend, millega kinnitatakse, et sellised põhjused on olemas.

| (2) | Komisjoni otsuse 2007/230/EÜ (2) lisas esitatud tõendi vorm ei hõlmanud piisavalt kõiki selliseid juhtumeid, mille puhul oli salvestusvahenditega tehniliselt võimatu juhi tegevust salvestada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuse 2007/230/EÜ (2) lisas esitatud tõendi vorm ei hõlmanud piisavalt kõiki selliseid juhtumeid, mille puhul oli salvestusvahenditega tehniliselt võimatu juhi tegevust salvestada.

| (3) | Selleks et liikmesriigid saaksid tulemuslikumalt ja tõhusamalt kontrollida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85) (3) sätete täitmist, tuleks kõnealust vormi muuta, lisades sellele lisaks direktiivi 2006/22/EÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud punktidele täiendavaid punkte. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et liikmesriigid saaksid tulemuslikumalt ja tõhusamalt kontrollida Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85) (3) sätete täitmist, tuleks kõnealust vormi muuta, lisades sellele lisaks direktiivi 2006/22/EÜ artikli 11 lõikes 3 sätestatud punktidele täiendavaid punkte.

| (4) | Tõendi vormi tuleks kasutada üksnes siis, kui sõidumeeriku andmed ei näita objektiivsetel tehnilistel põhjustel, et määruse (EÜ) nr 561/2006 sätteid on järgitud. |
| --- | --- |

(4)

Tõendi vormi tuleks kasutada üksnes siis, kui sõidumeeriku andmed ei näita objektiivsetel tehnilistel põhjustel, et määruse (EÜ) nr 561/2006 sätteid on järgitud.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (4) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (4) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/230/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. detsember 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.

1

(2)  ELT L 99, 14.4.2007, lk 14.

2

(3)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

3

(4)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

4

---

LISA

Image

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/82

---

KOMISJONI OTSUS,

14. detsember 2009,

millega muudetakse komisjoni otsust 2004/407/EÜ seoses fotograafilise želatiini Tšehhi Vabariiki importimise lubamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9899 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, prantsus-, saksa- ja tšehhikeelne tekst on autentsed)

(2009/960/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4 ja artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1774/2002 on keelatud loomsete kõrvalsaaduste ja töödeldud toodete import liitu ja transiit läbi liidu, välja arvatud juhul, kui see toimub nimetatud määruse kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1774/2002 on keelatud loomsete kõrvalsaaduste ja töödeldud toodete import liitu ja transiit läbi liidu, välja arvatud juhul, kui see toimub nimetatud määruse kohaselt.

| (2) | Komisjoni 26. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/407/EÜ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaste üleminekuaja sanitaar- ja sertifitseerimiseeskirjade kohta seoses fotograafilise želatiini impordiga teatavatest kolmandatest riikidest) (2) on sätestatud, et Belgia, Luksemburg, Madalamaad ja Ühendkuningriik võivad lubada importida teatavat üksnes fototööstuses kasutamiseks ettenähtud želatiini (fotograafiline želatiin) kooskõlas selles otsuses sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/407/EÜ (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002 kohaste üleminekuaja sanitaar- ja sertifitseerimiseeskirjade kohta seoses fotograafilise želatiini impordiga teatavatest kolmandatest riikidest) (2) on sätestatud, et Belgia, Luksemburg, Madalamaad ja Ühendkuningriik võivad lubada importida teatavat üksnes fototööstuses kasutamiseks ettenähtud želatiini (fotograafiline želatiin) kooskõlas selles otsuses sätestatud tingimustega.

| (3) | Otsuses 2004/407/EÜ on sätestatud, et fotograafilist želatiini lubatakse importida vaid kõnealuses otsuse lisas loetletud kolmandatest riikidest, nimelt Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest. Selle otsuse kohaselt tuleb selleks, et vältida ohtu inimeste ja loomade tervisele, täita impordisaadetiste veol sihtettevõttesse rangeid edasitoimetamistingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Otsuses 2004/407/EÜ on sätestatud, et fotograafilist želatiini lubatakse importida vaid kõnealuses otsuse lisas loetletud kolmandatest riikidest, nimelt Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest. Selle otsuse kohaselt tuleb selleks, et vältida ohtu inimeste ja loomade tervisele, täita impordisaadetiste veol sihtettevõttesse rangeid edasitoimetamistingimusi.

| (4) | Tšehhi Vabariik on esitanud taotluse fotograafilise želatiini impordi lubamiseks nimetatud riikidest tema territooriumil asuvasse ettevõttesse. Tšehhi Vabariik on kinnitanud, et saadetiste veol täidetakse otsuse 2004/407/EÜ kohaseid rangeid edasitoimetamistingimusi, tagamaks inimeste ja loomade tervise ohutust. |
| --- | --- |

(4)

Tšehhi Vabariik on esitanud taotluse fotograafilise želatiini impordi lubamiseks nimetatud riikidest tema territooriumil asuvasse ettevõttesse. Tšehhi Vabariik on kinnitanud, et saadetiste veol täidetakse otsuse 2004/407/EÜ kohaseid rangeid edasitoimetamistingimusi, tagamaks inimeste ja loomade tervise ohutust.

| (5) | Seepärast ning kuni loomsete kõrvalsaaduste importi käsitlevate tehniliste nõuete läbivaatamiseni (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu loomsete kõrvalsaaduste määruse (EÜ) nr 1069/2009 alusel) (3) peaks Tšehhi Vabariigil lubama importida fotograafilist želatiini tingimusel, et täidetakse otsuses 2004/407/EÜ sätestatud nõudeid. Siiski võib kõnealune import geograafilistel põhjustel toimuda Saksamaa kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast ning kuni loomsete kõrvalsaaduste importi käsitlevate tehniliste nõuete läbivaatamiseni (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu loomsete kõrvalsaaduste määruse (EÜ) nr 1069/2009 alusel) (3) peaks Tšehhi Vabariigil lubama importida fotograafilist želatiini tingimusel, et täidetakse otsuses 2004/407/EÜ sätestatud nõudeid. Siiski võib kõnealune import geograafilistel põhjustel toimuda Saksamaa kaudu.

| (6) | Otsust 2004/407/EÜ tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2004/407/EÜ tuleks vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/407/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Fotograafilise želatiini importimisega seotud erand
  Erandina määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 29 lõikest 1 lubavad Belgia, Luksemburg, Madalmaad, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik importida kõnealuse määruse kohaselt 1. kategooria materjaliks liigitatud veiste selgroogu sisaldavast materjalist toodetud ja üksnes fototööstuses kasutamiseks ettenähtud želatiini (fotograafiline želatiin) vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele.”; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Fotograafilise želatiini importimisega seotud erand

Erandina määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 29 lõikest 1 lubavad Belgia, Luksemburg, Madalmaad, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik importida kõnealuse määruse kohaselt 1. kategooria materjaliks liigitatud veiste selgroogu sisaldavast materjalist toodetud ja üksnes fototööstuses kasutamiseks ettenähtud želatiini (fotograafiline želatiin) vastavalt käesolevas otsuses sätestatud tingimustele.”;

| 2) | artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Adressaadid
  Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Madalmaade Kuningriigile, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile ning Tšehhi Vabariigile.”; |
| --- | --- |

2)

artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Madalmaade Kuningriigile, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile ning Tšehhi Vabariigile.”;

| 3) | I ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

3)

I ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Madalmaade Kuningriigile, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile ning Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 14. detsember 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 151, 30.4.2004, lk 11.

2

(3)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 1.

3

---

LISA

I ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa asendatakse järgmisega:

  „I LISA

  Kolmandad riigid ja päritoluettevõtted, sihtliikmesriigid, liitu esimese sisenemise piiripunktid ja heakskiidetud fotograafiaettevõtted










  Kolmas päritoluriik | Päritoluettevõte | Sihtliikmesriik | Liitu esimese sisenemise piiripunktid | Heakskiidetud fotograafiaettevõtted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jaapan | Nitta Gelatin Inc. |
| 2-22 Futamata |
| Yao-City, Osaka |
| 581 – 0024 Jaapan |

1.

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

Kolmandad riigid ja päritoluettevõtted, sihtliikmesriigid, liitu esimese sisenemise piiripunktid ja heakskiidetud fotograafiaettevõtted

Kolmas päritoluriik

Päritoluettevõte

Sihtliikmesriik

Liitu esimese sisenemise piiripunktid

Heakskiidetud fotograafiaettevõtted

Jaapan

Nitta Gelatin Inc.

2-22 Futamata

Yao-City, Osaka

581 – 0024 Jaapan

| Jellie Co. ltd. |
| --- |
| 7-1, Wakabayashi 2-Chome, |
| Wakabayashi-ku, |
| Sendai-city, Miyagi, |
| 982 Jaapan |

Jellie Co. ltd.

7-1, Wakabayashi 2-Chome,

Wakabayashi-ku,

Sendai-city, Miyagi,

982 Jaapan

| NIPPI Inc. Gelatin Division |
| --- |
| 1 Yumizawa-Cho |
| Fujinomiya City Shizuoka |
| 418 – 0073 Jaapan |

NIPPI Inc. Gelatin Division

1 Yumizawa-Cho

Fujinomiya City Shizuoka

418 – 0073 Jaapan

Madalmaad

Rotterdam

| FUJIFILM Europe B.V., |
| --- |
| Oudenstaart 1 |
| 5047 TK Tilburg, |
| Madalmaad |

FUJIFILM Europe B.V.,

Oudenstaart 1

5047 TK Tilburg,

Madalmaad

| Nitta Gelatin Inc. |
| --- |
| 2-22 Futamata |
| Yao-City, Osaka |
| 581 – 0024, Jaapan |

Nitta Gelatin Inc.

2-22 Futamata

Yao-City, Osaka

581 – 0024, Jaapan

Ühendkuningriik

Liverpool Felixstowe

| Kodak Ltd Headstone Drive, Harrow, MIDDX |
| --- |
| HA4 4TY, |
| Ühendkuningriik |

Kodak Ltd Headstone Drive, Harrow, MIDDX

HA4 4TY,

Ühendkuningriik

Tšehhi Vabariik

Hamburg

| FOMA BOHEMIA spol. s r.o. |
| --- |
| Jana Krušinky 1604 |
| 501 04 Hradec Králove, |
| Tšehhi Vabariik |

FOMA BOHEMIA spol. s r.o.

Jana Krušinky 1604

501 04 Hradec Králove,

Tšehhi Vabariik

Ameerika Ühendriigid

| Eastman Gelatine Corporation, |
| --- |
| 227 Washington Street, |
| Peabody, MA, 01960 Ameerika Ühendriigid |

Eastman Gelatine Corporation,

227 Washington Street,

Peabody, MA, 01960 Ameerika Ühendriigid

| Gelita North America, |
| --- |
| 2445 Port Neal Industrial Road Sergeant Bluff, Iowa, 51054 Ameerika Ühendriigid |

Gelita North America,

2445 Port Neal Industrial Road Sergeant Bluff, Iowa, 51054 Ameerika Ühendriigid

Luksemburg

Antwerp

Zaventem

Luxembourg

| DuPont Teijin |
| --- |
| Luxembourg SA |
| PO Box 1681 |
| L-1016 |
| Luksemburg |

DuPont Teijin

Luxembourg SA

PO Box 1681

L-1016

Luksemburg

Ühendkuningriik

Liverpool

Felixstowe

| Kodak Ltd |
| --- |
| Headstone Drive, |
| Harrow, MIDDX HA4 4TY, |
| Ühendkuningriik |

Kodak Ltd

Headstone Drive,

Harrow, MIDDX HA4 4TY,

Ühendkuningriik

| Eastman Gelatine Corporation, 227 Washington Street, |
| --- |
| Peabody, MA, 01960 Ameerika Ühendriigid |

Eastman Gelatine Corporation, 227 Washington Street,

Peabody, MA, 01960 Ameerika Ühendriigid

Tšehhi Vabariik

Hamburg

| FOMA BOHEMIA spol. s r.o. |
| --- |
| Jana Krušinky 1604 |
| 501 04 Hradec Králove, |
| Tšehhi Vabariik” |

FOMA BOHEMIA spol. s r.o.

Jana Krušinky 1604

501 04 Hradec Králove,

Tšehhi Vabariik”

| 2. | III lisa asendatakse järgmisega:

  „III LISA

  VETERINAARSERTIFIKAADI NÄIDIS FOTOGRAAFIATÖÖSTUSES KASUTAMISEKS ETTENÄHTUD TEHNILISE ŽELATIINI IMPORTIMISEKS KOLMANDATEST RIIKIDEST


  Märkused







  a) | Veterinaarsertifikaadi fotograafiatööstuses kasutamiseks ettenähtud tehnilise želatiini impordiks koostab ekspordiriik käesolevas III lisas esitatud näidise põhjal. Veterinaarsertifikaadid sisaldavad kinnitusi, mida nõutakse kõikide kolmandate riikide puhul, ja vajaduse korral täiendavaid tagatisi, mida nõutakse eksportiva kolmanda riigi või selle osa puhul. |
| --- | --- | --- |

2.

III lisa asendatakse järgmisega:

„III LISA

VETERINAARSERTIFIKAADI NÄIDIS FOTOGRAAFIATÖÖSTUSES KASUTAMISEKS ETTENÄHTUD TEHNILISE ŽELATIINI IMPORTIMISEKS KOLMANDATEST RIIKIDEST

Märkused

a)

Veterinaarsertifikaadi fotograafiatööstuses kasutamiseks ettenähtud tehnilise želatiini impordiks koostab ekspordiriik käesolevas III lisas esitatud näidise põhjal. Veterinaarsertifikaadid sisaldavad kinnitusi, mida nõutakse kõikide kolmandate riikide puhul, ja vajaduse korral täiendavaid tagatisi, mida nõutakse eksportiva kolmanda riigi või selle osa puhul.

| b) | Iga sertifikaadi originaal koosneb ühest lehest, mis on kahepoolne, või kui vaja läheb enam kui ühte lehte, siis on sertifikaat sellisel kujul, et kõik lehed moodustavad osa ühtsest tervikust ja on jagamatud. |
| --- | --- |

b)

Iga sertifikaadi originaal koosneb ühest lehest, mis on kahepoolne, või kui vaja läheb enam kui ühte lehte, siis on sertifikaat sellisel kujul, et kõik lehed moodustavad osa ühtsest tervikust ja on jagamatud.

| c) | Sertifikaat koostatakse vähemalt ühes ELi selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunktis toimub kontroll, ning vähemalt ühes sihtkohaks oleva ELi liikmesriigi ametlikus keeles. Kõnealused liikmesriigid võivad lubada vajaduse korral muude liidu keelte kasutamist, millele tuleb lisada ametlik tõlge. |
| --- | --- |

c)

Sertifikaat koostatakse vähemalt ühes ELi selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunktis toimub kontroll, ning vähemalt ühes sihtkohaks oleva ELi liikmesriigi ametlikus keeles. Kõnealused liikmesriigid võivad lubada vajaduse korral muude liidu keelte kasutamist, millele tuleb lisada ametlik tõlge.

| d) | Kui sertifikaadile lisatakse lisalehti saadetise osade identifitseerimiseks, käsitatakse kõnealuseid lisalehti samuti sertifikaadi originaali osadena ning igale lehele kantakse sertifikaati väljastava ametliku veterinaararsti allkiri ja pitser. |
| --- | --- |

d)

Kui sertifikaadile lisatakse lisalehti saadetise osade identifitseerimiseks, käsitatakse kõnealuseid lisalehti samuti sertifikaadi originaali osadena ning igale lehele kantakse sertifikaati väljastava ametliku veterinaararsti allkiri ja pitser.

| e) | Kui sertifikaat koos punktis d osutatud lisalehtedega koosneb rohkem kui ühest lehest, märgitakse iga lehe alaossa leheküljenumber (leheküljenumber / lehtede koguarv) ja ülaossa sertifikaadi koodnumber, mille on määranud pädev asutus. |
| --- | --- |

e)

Kui sertifikaat koos punktis d osutatud lisalehtedega koosneb rohkem kui ühest lehest, märgitakse iga lehe alaossa leheküljenumber (leheküljenumber / lehtede koguarv) ja ülaossa sertifikaadi koodnumber, mille on määranud pädev asutus.

| f) | Sertifikaadi originaali peab täitma ja allkirjastama riiklik veterinaararst. Ekspordiriigi pädevad asutused tagavad, et järgitakse nõukogu direktiivis 96/93/EÜ kehtestatud põhimõtetele vastavaid sertifikaadi väljaandmise põhimõtteid. |
| --- | --- |

f)

Sertifikaadi originaali peab täitma ja allkirjastama riiklik veterinaararst. Ekspordiriigi pädevad asutused tagavad, et järgitakse nõukogu direktiivis 96/93/EÜ kehtestatud põhimõtetele vastavaid sertifikaadi väljaandmise põhimõtteid.

| g) | Allkirja värv peab erinema teksti värvist. Sama reegel kehtib ka pitserite kohta, kuid mitte reljeefpitserite ja vesimärkide kohta. |
| --- | --- |

g)

Allkirja värv peab erinema teksti värvist. Sama reegel kehtib ka pitserite kohta, kuid mitte reljeefpitserite ja vesimärkide kohta.

| h) | Sertifikaadi originaal peab olema partiiga kaasas ELi piiripunktist kuni sihtkohaks olevasse fotograafiaettevõttesse jõudmiseni. |
| --- | --- |

h)

Sertifikaadi originaal peab olema partiiga kaasas ELi piiripunktist kuni sihtkohaks olevasse fotograafiaettevõttesse jõudmiseni.

Image

Image

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/88

---

KOMISJONI OTSUS,

14. detsember 2009,

liidu finantsabi kohta teatavate ühenduse referentlaborite tegevuseks loomatervise ja elusloomade valdkonnas 2010. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9965 all)

(Ainult taani-, inglis-, prantsus-, saksa-, hispaania- ja rootsikeelne tekst on autentne)

(2009/961/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks, (2) eriti selle artikli 32 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 31 lõikele 1 võib liidu loomatervise ja elusloomade valdkonna referentlaboritele anda ühenduse abi. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 31 lõikele 1 võib liidu loomatervise ja elusloomade valdkonna referentlaboritele anda ühenduse abi.

| (2) | Komisjoni 28. novembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1754/2006, millega kehtestatakse ühenduse sööda- ja toidualastele tugilaboritele ja loomatervishoiusektorile antava finantsabi üksikasjalikud eeskirjad, (3) on sätestatud, et liidu finantsabi antakse tingimusel, et heakskiidetud tööprogrammid on tõhusalt ellu viidud ja abisaajad esitavad kogu vajaliku teabe teatava ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 28. novembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1754/2006, millega kehtestatakse ühenduse sööda- ja toidualastele tugilaboritele ja loomatervishoiusektorile antava finantsabi üksikasjalikud eeskirjad, (3) on sätestatud, et liidu finantsabi antakse tingimusel, et heakskiidetud tööprogrammid on tõhusalt ellu viidud ja abisaajad esitavad kogu vajaliku teabe teatava ajavahemiku jooksul.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1754/2006 artiklile 2 sätestatakse komisjoni ja tugilaborite suhted partnerluslepinguga, millele lisatakse mitmeaastane töökava. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1754/2006 artiklile 2 sätestatakse komisjoni ja tugilaborite suhted partnerluslepinguga, millele lisatakse mitmeaastane töökava.

| (4) | Komisjon on andnud hinnangu töökavadele ja asjaomastele eelarveprojektidele, mis ühenduse referentlaborid on 2010. aastaks esitanud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on andnud hinnangu töökavadele ja asjaomastele eelarveprojektidele, mis ühenduse referentlaborid on 2010. aastaks esitanud.

| (5) | Sellest tulenevalt tuleks liidu finantsabi anda ühenduse referentlaboritele, kes on määratud täitma ülesandeid ja kohustusi, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides:






  — | nõukogu 29. aprilli 1992. aasta direktiiv 92/35/EMÜ, milles sätestatakse hobuste aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed (4); |
| --- | --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt tuleks liidu finantsabi anda ühenduse referentlaboritele, kes on määratud täitma ülesandeid ja kohustusi, mis on sätestatud järgmistes õigusaktides:

—

nõukogu 29. aprilli 1992. aasta direktiiv 92/35/EMÜ, milles sätestatakse hobuste aafrika katku kontrollieeskirjad ja tõrjemeetmed (4);

| — | nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiiv 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle’i haiguse tõrjeks (5); |
| --- | --- |

—

nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiiv 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle’i haiguse tõrjeks (5);

| — | nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega (6);

| — | nõukogu 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu 24. juuni 1993. aasta direktiiv 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks (7);

| — | nõukogu 22. detsembri 1995. aasta direktiiv 95/70/EÜ, millega sätestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kahepoolmelisi limuseid mõjutavate haiguste tõrjeks (8); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. detsembri 1995. aasta direktiiv 95/70/EÜ, millega sätestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kahepoolmelisi limuseid mõjutavate haiguste tõrjeks (8);

| — | nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsus 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest (9); |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsus 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest (9);

| — | nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks (10); |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks (10);

| — | nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/89/EÜ liidu meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (11); |
| --- | --- |

—

nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/89/EÜ liidu meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks (11);

| — | nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (12); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga (12);

| — | nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ (13); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ (13);

| — | nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus 96/463/EÜ, millega määratakse asutus, mis vastutab koostöö eest tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamise eest (14); |
| --- | --- |

—

nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus 96/463/EÜ, millega määratakse asutus, mis vastutab koostöö eest tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamise eest (14);

| — | määrus (EÜ) nr 882/2004 brutselloosi kohta; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 882/2004 brutselloosi kohta;

| — | nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (15); |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiiv 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (15);

| — | nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (16); |
| --- | --- |

—

nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiiv 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta (16);

| — | komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 180/2008, milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (17); |
| --- | --- |

—

komisjoni 28. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 180/2008, milles käsitletakse ühenduse referentlaboreid muude hobuslaste haiguste jaoks kui hobuste aafrika katk ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (17);

| — | komisjoni 28. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 737/2008, millega määratakse ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid, sätestatakse marutaudi ja veiste tuberkuloosi ühenduse referentlaborite täiendav vastutus ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (18). |
| --- | --- |

—

komisjoni 28. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 737/2008, millega määratakse ühenduse koorikloomade haiguste, marutaudi ja veiste tuberkuloosi referentlaborid, sätestatakse marutaudi ja veiste tuberkuloosi ühenduse referentlaborite täiendav vastutus ja ülesanded ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 VII lisa (18).

| (6) | Ühenduse referentlaborite tegevuseks ja seminaride korraldamiseks antav finantsabi peaks samuti olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1754/2006 sätestatud abikõlblikkuse eeskirjadega. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduse referentlaborite tegevuseks ja seminaride korraldamiseks antav finantsabi peaks samuti olema kooskõlas määruses (EÜ) nr 1754/2006 sätestatud abikõlblikkuse eeskirjadega.

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 1754/2006 on kehtestatud ühenduse tugilaborite poolt organiseeritud seminaride abikõlblikkuse eeskirjad. Samuti nähakse määrusega ette, et rahalist toetust antakse mitte enam kui 32 osalejaga seminaridele. Nimetatud piirangust tuleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1754/2006 artikli 13 lõikega 3 teha erandeid mõnedele ühenduse tugilaboritele, kellel on vaja rahalist toetust selleks, et seminaride parimate tulemuste nimel saaks neil osaleda rohkem kui 32 osavõtjat. Erandeid võib teha juhul, kui ühenduse tugilabor seminari korraldades seda juhib ja selle eest vastutab koos mõne teise ühenduse tugilaboriga. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 1754/2006 on kehtestatud ühenduse tugilaborite poolt organiseeritud seminaride abikõlblikkuse eeskirjad. Samuti nähakse määrusega ette, et rahalist toetust antakse mitte enam kui 32 osalejaga seminaridele. Nimetatud piirangust tuleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1754/2006 artikli 13 lõikega 3 teha erandeid mõnedele ühenduse tugilaboritele, kellel on vaja rahalist toetust selleks, et seminaride parimate tulemuste nimel saaks neil osaleda rohkem kui 32 osavõtjat. Erandeid võib teha juhul, kui ühenduse tugilabor seminari korraldades seda juhib ja selle eest vastutab koos mõne teise ühenduse tugilaboriga.

| (8) | Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (19) artikli 3 lõike 2 punktile a ja artiklile 13 rahastatakse loomahaiguste tõrje ja järelevalve programme (veterinaarmeetmed) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF). Lisaks on kõnealuse määruse artikli 13 teise lõiguga ette nähtud, et nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel rahastatakse fondist otsusega 2009/470/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) hõlmatud meetmete ja programmide puhul liikmesriikide ja EAGFi toetuse saajate haldus- ja personalikulud. Finantskontrolli valdkonnas tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikleid 9, 36 ja 37. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (19) artikli 3 lõike 2 punktile a ja artiklile 13 rahastatakse loomahaiguste tõrje ja järelevalve programme (veterinaarmeetmed) Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF). Lisaks on kõnealuse määruse artikli 13 teise lõiguga ette nähtud, et nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel rahastatakse fondist otsusega 2009/470/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) hõlmatud meetmete ja programmide puhul liikmesriikide ja EAGFi toetuse saajate haldus- ja personalikulud. Finantskontrolli valdkonnas tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikleid 9, 36 ja 37.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hobuste aafrika katku tõrjeks annab liit finantsabi Hispaanias (Madrid, Algete) asuvale laborile Laboratorio Central de Sanidad Animal de Algete direktiivi 92/35/EMÜ III lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 150 000 eurot, millest kuni 50 000 eurot võib kulutada hobuste aafrika katku käsitleva tehnilise seminari korraldamiseks.

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1754/2006 artikli 13 lõikega 3 on esimeses lõigus osutatud laboril õigus taotleda finantsabi kuni 50 inimese osavõtuks ühest käesoleva artikli teises lõigus osutatud seminarist, kui labor korraldab ühisseminari.

Artikkel 2

Newcastle’i haiguse tõrjeks annab liit finantsabi Ühendkuningriigis (New Haw, Weybridge) asuvale laborile Veterinary Laboratories Agency direktiivi 92/66/EMÜ V lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 88 000 eurot.

Artikkel 3

Sigade vesikulaarhaiguse tõrjeks annab liit finantsabi Ühendkuningriigis (Pirbright) asuvale laborile AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory direktiivi 92/119/EMÜ III lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 120 000 eurot.

Artikkel 4

Kalahaiguste tõrjeks annab liit finantsabi Taanis (Århus) asuvale teadusasutusele Danmarks Tekniske Universitet, Veterinærinstituttet, Afdeling for Fjerkræ, Fisk og Pelsdyr direktiivi 2006/88/EMÜ VI lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 255 000 eurot.

Artikkel 5

Kahepoolsete molluskite haiguste tõrjeks annab liit finantsabi Prantsusmaal (La Tremblade) asuvale IFREMER laborile direktiivi 2006/88/EÜ VI lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 105 000 eurot.

Artikkel 6

Marutaudiga seotud seroloogiliste uuringute jaoks annab liit finantsabi Prantsusmaal (Nancy) asuvale AFSSA laborile Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages direktiivi 2000/258/EÜ II lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 140 000 eurot.

Artikkel 7

Lammaste katarraalse palaviku tõrjeks annab liit finantsabi Ühendkuningriigis (Pirbright) asuvale laborile AFRC Institute for Animal Health (Pirbright Laboratory) direktiivi 2000/75/EÜ II lisa B osas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 280 000 eurot.

Artikkel 8

Sigade klassikalise katku tõrjeks annab liit finantsabi Saksamaal (Hannover) asuvale instituudile Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule direktiivi 2001/89/EÜ IV lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune instituut kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 385 000 eurot, millest maksimaalselt 25 000 eurot võib kulutada sigade klassikalise katku diagnostikameetodeid käsitleva tehnilise seminari korraldamiseks.

Artikkel 9

Sigade aafrika katku tõrjeks annab liit finantsabi Hispaanias (Madrid, Valdeolmos) asuvale uurimiskeskusele Centro de Investigación en Sanidad Animal direktiivi 2002/60/EÜ V lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune uurimiskeskus kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 140 000 eurot.

Artikkel 10

Suu- ja sõrataudi tõrjeks annab liit finantsabi Ühendkuningriigis (Pirbright) asuvale laborile Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory of the Biotechnology and Biological Sciences Research Council (BBSRC) direktiivi 2003/85/EÜ XVI lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 350 000 eurot.

Artikkel 11

Koostöö edendamiseks tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamisel annab liit finantsabi Rootsis (Uppsalas) asuvale teadusasutusele Interbull Centre (Institutionen för husdjursgenetik, Sveriges lantbruksuniversitet) otsuse 96/463/EÜ II lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune teadusasutus kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 150 000 eurot.

Artikkel 12

Brutselloosi tõrjeks annab liit finantsabi Prantsusmaal (Maisons-Alfort) asuvale AFSSA laborile Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 32 lõikes 2 osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 240 000 eurot.

Artikkel 13

Linnugripi tõrjeks annab liit finantsabi Ühendkuningriigis (New Haw, Weybridge) asuvale teadusasutusele Veterinary Laboratories Agency direktiivi 2005/94/EÜ VII lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 380 000 eurot.

Artikkel 14

Koorikloomade haiguste tõrjeks annab liit finantsabi Ühendkuningriigis asuvale laborile Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas; Weymouth Laboratory) direktiivi 2006/88/EÜ VI lisa I osas sätestatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 140 000 eurot, millest kuni 30 000 eurot võib kulutada koorikloomade haigusi käsitleva tehnilise seminari korraldamiseks.

Artikkel 15

Muude hobuslaste haiguste tõrjeks kui hobuste aafrika katk annab liit finantsabi Prantsusmaal asuvale AFSSA laborile Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses/Laboratoire d’études et de recherche en pathologie equine määruse (EÜ) nr 180/2008 lisas sätestatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 530 000 eurot, millest kuni 30 000 eurot võib kulutada hobuslaste haigusi käsitleva tehnilise seminari korraldamiseks.

Artikkel 16

Marutaudi tõrjeks annab liit finantsabi Prantsusmaal (Nancy) asuvale AFSSA laborile Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages määruse (EÜ) nr 737/2008 I lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 275 000 eurot, millest kuni 25 000 eurot võib kulutada marutaudi käsitleva tehnilise seminari korraldamiseks.

Artikkel 17

Tuberkuloosi tõrjeks annab liit finantsabi Hispaanias (Madrid) asuvale laborile Laboratorio de Vigilancia Veterinaria (VISAVET) (Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid) määruse (EÜ) nr 737/2008 II lisas osutatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks.

Liidu finantsabi määr on 100 % määruses (EÜ) nr 1754/2006 määratletud abikõlblikest kuludest, mida kõnealune labor kannab töökava elluviimisel, ning selle maksimumsumma ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2010 on 150 000 eurot.

Artikkel 18

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele asutustele:

| — | Hobuste aafrika katku puhul: Laboratorio Central de Sanidad Animal, Ministerio de Agricultura, PESCA y Alimentación, Ctra. De Algete km 8, Valdeolmos, 28110, Algete (Madrid), Hispaania; |
| --- | --- |

—

Hobuste aafrika katku puhul: Laboratorio Central de Sanidad Animal, Ministerio de Agricultura, PESCA y Alimentación, Ctra. De Algete km 8, Valdeolmos, 28110, Algete (Madrid), Hispaania;

| — | Newcastle’i haiguse puhul: Veterinary Laboratories Agency, Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Newcastle’i haiguse puhul: Veterinary Laboratories Agency, Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, Ühendkuningriik;

| — | Sigade vesikulaarhaiguse puhul: AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Sigade vesikulaarhaiguse puhul: AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Ühendkuningriik;

| — | Kalahaiguste puhul: the Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Hangøvej 2, 8200 Århus, Taani; |
| --- | --- |

—

Kalahaiguste puhul: the Technical University of Denmark, National Veterinary Institute, Department of Poultry, Fish and Fur Animals, Hangøvej 2, 8200 Århus, Taani;

| — | Kahepoolmeliste molluskite haiguste puhul: IFREMER, B.P. 133, 17390 La Tremblade, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Kahepoolmeliste molluskite haiguste puhul: IFREMER, B.P. 133, 17390 La Tremblade, Prantsusmaa;

| — | Marutaudi seroloogia puhul: AFSSA, Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, site de Nancy, Domaine de Pixérécourt, BP 9, F-54220 Malzéville, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Marutaudi seroloogia puhul: AFSSA, Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, site de Nancy, Domaine de Pixérécourt, BP 9, F-54220 Malzéville, Prantsusmaa;

| — | Lammaste katarraalse palaviku puhul: AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Lammaste katarraalse palaviku puhul: AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Ühendkuningriik;

| — | Sigade klassikalise katku puhul: Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Bischofscholer Damm 15 D-3000, Hannover, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Sigade klassikalise katku puhul: Institut für Virologie der Tierärztlichen Hochschule, Bischofscholer Damm 15 D-3000, Hannover, Saksamaa;

| — | Sigade aafrika katku puhul: Centro de Investigación en Sanidad Animal, Ctra. De Algete a El Casar, Valdeolmos 28130, Madrid, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Sigade aafrika katku puhul: Centro de Investigación en Sanidad Animal, Ctra. De Algete a El Casar, Valdeolmos 28130, Madrid, Hispaania;

| — | Suu- ja sõrataudi puhul: AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Suu- ja sõrataudi puhul: AFRC Institute for Animal Health, Pirbright Laboratory, Pirbright, Woking, Surrey GU24 ONF, Ühendkuningriik;

| — | INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics SLU, Swedish University of Agricultural Sciences, Box: 7023; S-750 07 Uppsala, Rootsi; |
| --- | --- |

—

INTERBULL Centre, Department of Animal Breeding and Genetics SLU, Swedish University of Agricultural Sciences, Box: 7023; S-750 07 Uppsala, Rootsi;

| — | Brutselloosi puhul: AFSSA, Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, 23 avenue du Général de Gaulle 94706 Maisons-Alfort, Cedex, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Brutselloosi puhul: AFSSA, Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, 23 avenue du Général de Gaulle 94706 Maisons-Alfort, Cedex, Prantsusmaa;

| — | Lindude gripi puhul: Veterinary Laboratories Agency, Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Lindude gripi puhul: Veterinary Laboratories Agency, Weybridge, New Haw, Addelstone Surrey KT15 3NB, Ühendkuningriik;

| — | Koorikloomade haiguste puhul: Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory, The Nothe, Barrack Road, Weymouth, Dorset DT4 8UB, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Koorikloomade haiguste puhul: Centre for Environment, Fisheries & Aquaculture Science (Cefas), Weymouth Laboratory, The Nothe, Barrack Road, Weymouth, Dorset DT4 8UB, Ühendkuningriik;

| — | Hobuslaste haiguste puhul: AFSSA, Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, 23 avenue du Général de Gaulle 94706 Maisons-Alfort, Cedex, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Hobuslaste haiguste puhul: AFSSA, Laboratoire d’études et de recherches en pathologie animale et zoonoses, 23 avenue du Général de Gaulle 94706 Maisons-Alfort, Cedex, Prantsusmaa;

| — | Marutaudi puhul: AFSSA, Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, site de Nancy, Domaine de Pixérécourt, BP 9, F-54220 Malzéville, Prantsusmaa; |
| --- | --- |

—

Marutaudi puhul: AFSSA, Laboratoire d’études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages, site de Nancy, Domaine de Pixérécourt, BP 9, F-54220 Malzéville, Prantsusmaa;

| — | Tuberkuloosi puhul: VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria, 28040. Madrid, Hispaania. |
| --- | --- |

—

Tuberkuloosi puhul: VISAVET – Laboratorio de vigilancia veterinaria, Facultad de Veterinaria, Universidad Complutense de Madrid, Avda. Puerta de Hierro, s/n. Ciudad Universitaria, 28040. Madrid, Hispaania.

Brüssel, 14. detsember 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 331, 29.11.2006, lk 8.

3

(4)  EÜT L 157, 10.6.1992, lk 19.

4

(5)  EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1.

5

(6)  EÜLT L 62, 15.3.1993, lk 69.

6

(7)  EÜT L 175, 19.7.1993, lk 23.

7

(8)  EÜT L 332, 30.12.1995, lk 33.

8

(9)  EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40.

9

(10)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

10

(11)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk 5.

11

(12)  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27.

12

(13)  ELT L 306, 22.11.2003, lk 1.

13

(14)  EÜT L 192, 2.8.1996, lk 19.

14

(15)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

15

(16)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

16

(17)  ELT L 56, 29.2.2008, lk 4.

17

(18)  ELT L 201, 30.7.2008, lk 29.

18

(19)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

19

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/93 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/93

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2009,

millega muudetakse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VI lisa liidet seoses teatavate Bulgaaria piimatöötlemisettevõtetega

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 9976 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/962/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle VI lisa 4. peatüki B osa lõike f esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisaktis on Bulgaariale võimaldatud üleminekuperiood, et viia teatavad piimatöötlemisettevõtted vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (1). |
| --- | --- |

(1)

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisaktis on Bulgaariale võimaldatud üleminekuperiood, et viia teatavad piimatöötlemisettevõtted vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (1).

| (2) | Bulgaaria on esitanud tõendid, et 21 piimatöötlemisettevõtet on ajakohastamise lõpetanud ja vastavad nüüd täielikult liidu õigusaktidele. Kõnealustest ettevõtetest kolmeteistkümnel lubatakse nõuetele vastavat ja nõuetele mittevastavat toorpiima ilma eraldamata vastu võtta ja töödelda. Üks nendest kolmeteistkümnest ettevõttest on juba lisatud VI lisa liite I peatüki loetelusse. Seepärast tuleks kaksteist ettevõtet lisada VI lisa liite I peatüki loetelusse. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaaria on esitanud tõendid, et 21 piimatöötlemisettevõtet on ajakohastamise lõpetanud ja vastavad nüüd täielikult liidu õigusaktidele. Kõnealustest ettevõtetest kolmeteistkümnel lubatakse nõuetele vastavat ja nõuetele mittevastavat toorpiima ilma eraldamata vastu võtta ja töödelda. Üks nendest kolmeteistkümnest ettevõttest on juba lisatud VI lisa liite I peatüki loetelusse. Seepärast tuleks kaksteist ettevõtet lisada VI lisa liite I peatüki loetelusse.

| (3) | Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VI lisa liidet tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VI lisa liidet tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VI lisa liidet muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. detsember 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

---

LISA

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti VI lisa liite I peatükki lisatakse järgmised kanded:

| nr | Veterinaarloa number | Ettevõtte nimetus | Linn/tänav või küla/piirkond |
| --- | --- | --- | --- |
| „65. | BG 2412037 | „Stelimeks” EOOD | s. Asen |
| 66. | 0912015 | „Anmar” OOD | s. Padina
  obsht. Ardino |
| 67. | 0912016 | OOD „Persenski” | s. Zhaltusha
  obsht. Ardino |
| 68. | 1012014 | ET „Georgi Gushterov DR” | s. Yahinovo |
| 69. | 1012018 | „Evro miyt end milk” EOOD | gr. Kocherinovo
  obsht. Kocherinovo |
| 70. | 1112017 | ET „Rima-Rumen Borisov” | s. Vrabevo |
| 71. | 1312023 | „Inter-D” OOD | s. Kozarsko |
| 72. | 1612049 | „Alpina-Milk” EOOD | s.Zhelyazno |
| 73. | 1612064 | OOD „Ikay” | s. Zhitnitsa
  obsht. Kaloyanovo |
| 74. | 2112008 | MK „Rodopa milk” | s. Smilyan
  obsht. Smolyan |
| 75. | 2412039 | „Penchev” EOOD | gr.Chirpan
  ul. „Septemvriytsi” 58 |
| 76. | 2512021 | „Keya-Komers-03” EOOD | s. Svetlen” |

nr

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimetus

Linn/tänav või küla/piirkond

„65.

BG 2412037

„Stelimeks” EOOD

s. Asen

66.

0912015

„Anmar” OOD

s. Padina

obsht. Ardino

67.

0912016

OOD „Persenski”

s. Zhaltusha

obsht. Ardino

68.

1012014

ET „Georgi Gushterov DR”

s. Yahinovo

69.

1012018

„Evro miyt end milk” EOOD

gr. Kocherinovo

obsht. Kocherinovo

70.

1112017

ET „Rima-Rumen Borisov”

s. Vrabevo

71.

1312023

„Inter-D” OOD

s. Kozarsko

72.

1612049

„Alpina-Milk” EOOD

s.Zhelyazno

73.

1612064

OOD „Ikay”

s. Zhitnitsa

obsht. Kaloyanovo

74.

2112008

MK „Rodopa milk”

s. Smilyan

obsht. Smolyan

75.

2412039

„Penchev” EOOD

gr.Chirpan

ul. „Septemvriytsi” 58

76.

2512021

„Keya-Komers-03” EOOD

s. Svetlen”

---

| 16.12.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 330/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 330/95

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

10. detsember 2009,

millega muudetakse suunist EKP/2008/18 tagatiskõlblikkuse reeglite ajutise muutmise kohta

(EKP/2009/24)

(2009/963/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 12.1 ja 14.3 koosmõjus artikli 3.1 esimese taandega, artikliga 18.2 ja artikli 20 esimese lõiguga,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu otsustas jätkata 21. novembri 2008. aasta suunises EKP/2008/18 (tagatiskõlblikkuse reeglite ajutise muutmise kohta) (1) sätestatud teatavate tagatise kõlblikkuskriteeriumide laiendamist. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu otsustas jätkata 21. novembri 2008. aasta suunises EKP/2008/18 (tagatiskõlblikkuse reeglite ajutise muutmise kohta) (1) sätestatud teatavate tagatise kõlblikkuskriteeriumide laiendamist.

| (2) | Seetõttu tuleb suunist EKP/2008/18 muuta, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleb suunist EKP/2008/18 muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2008/18 muudetakse järgmiselt:

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„Käesolevat suunist kohaldatakse alates 1. detsembrist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 või viimase 31. detsembril 2010 väljakuulutatud 12kuulise refinantseerimistehingu tähtaja lõppemiseni, olenevalt sellest, kumb lõpeb hiljem.”

Artikkel 2

Jõustumine

1.   Käesolev suunis jõustub teisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

2.   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Artikkel 3

Adressaadid ja rakendusmeetmed

1.   Käesolev suunis on adresseeritud osalevate liikmesriikide keskpankadele (RKPd).

2.   RKPd peavad teatama EKPle käesoleva suunise järgimiseks kavandatud meetmetest.

Frankfurt Maini ääres, 10. detsember 2009

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 314, 25.11.2008, lk 14.

1

---