# Úradný vestník L 332/2009

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2009.332.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 332 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5217. decembra 2009 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2009.332.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 332

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5217. decembra 2009

---

| Obsah | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2009/967/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 30. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá na udelenie európskej environmentálnej značky Spoločenstva textilným podlahovým krytinám
  [oznámené pod číslom K(2009) 9523]

   (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

Strana

ROZHODNUTIA

Komisia

2009/967/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 30. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá na udelenie európskej environmentálnej značky Spoločenstva textilným podlahovým krytinám
  [oznámené pod číslom K(2009) 9523]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2009) 9523]

1

1

| | | III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY VI ZMLUVY O EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady 2009/968/SVV z 30. novembra 2009, ktorým sa prijímajú pravidlá týkajúce sa utajovaných skutočností Europolu | 17 |

III   Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY VI ZMLUVY O EÚ

*

Rozhodnutie Rady 2009/968/SVV z 30. novembra 2009, ktorým sa prijímajú pravidlá týkajúce sa utajovaných skutočností Europolu

17

| | | IV   Iné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR |
| | | Spoločný výbor EHP |
| | * | Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 191/08/COL zo 17. marca 2008 o neplatenej pracovnej sile v oblasti výskumu a vývoja (Nórsko) | 23 |

IV   Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

Spoločný výbor EHP

*

Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 191/08/COL zo 17. marca 2008 o neplatenej pracovnej sile v oblasti výskumu a vývoja (Nórsko)

23

| | | V   Akty prijaté od 1. decembra 2009 na základe Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o Euratome |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE JE POVINNÉ |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1235/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 36 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1236/2009 z 10. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 732/2008, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 | 38 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1237/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Marrone di Caprese Michelangelo (CHOP)] | 46 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1238/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (CHOP)] | 48 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1239/2009 z 15. decembra 2009, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Crudo di Cuneo (CHOP)] | 50 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1240/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 428/2008 určujúce intervenčné centrá pre obilniny | 52 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1241/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa aktualizuje rozsah a pokračuje v predbežnom dohľade nad dovozom určitých železných a oceľových výrobkov s pôvodom v niektorých tretích krajinách | 54 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1242/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých systémov na skenovanie nákladného tovaru s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 60 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1243/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1231/2009, ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín od 16. decembra 2009 | 73 |
| | * | Rozhodnutie Rady 2009/969/SZBP z 15. decembra 2009, ktorým sa predlžujú reštriktívne opatrenia proti niektorým predstaviteľom Bieloruska ustanovené v spoločnej pozícii 2006/276/SZBP a ktorým sa zrušuje spoločná pozícia 2009/314/SZBP | 76 |
| | | AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE NIE JE POVINNÉ |
| | | 2009/970/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 10. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa dodatok 2A k prílohe k rozhodnutiu 2007/65/ES, pokiaľ ide o vstup zamestnancov zmluvných podnikov do budov Komisie | 77 |
| | * | Rozhodnutie predsedu Európskej Komisie z 2. decembra 2009 o podpisovaní nariadení, smerníc a rozhodnutí Komisie, ktoré neuvádzajú, komu sú určené [K(2009) 9848] | 78 |

V   Akty prijaté od 1. decembra 2009 na základe Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o Euratome

AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE JE POVINNÉ

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1235/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

36

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1236/2009 z 10. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 732/2008, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011

38

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1237/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Marrone di Caprese Michelangelo (CHOP)]

46

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1238/2009 z 11. decembra 2009, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (CHOP)]

48

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1239/2009 z 15. decembra 2009, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Crudo di Cuneo (CHOP)]

50

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1240/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 428/2008 určujúce intervenčné centrá pre obilniny

52

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1241/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa aktualizuje rozsah a pokračuje v predbežnom dohľade nad dovozom určitých železných a oceľových výrobkov s pôvodom v niektorých tretích krajinách

54

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1242/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých systémov na skenovanie nákladného tovaru s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

60

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1243/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1231/2009, ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín od 16. decembra 2009

73

*

Rozhodnutie Rady 2009/969/SZBP z 15. decembra 2009, ktorým sa predlžujú reštriktívne opatrenia proti niektorým predstaviteľom Bieloruska ustanovené v spoločnej pozícii 2006/276/SZBP a ktorým sa zrušuje spoločná pozícia 2009/314/SZBP

76

AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE NIE JE POVINNÉ

2009/970/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 10. decembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa dodatok 2A k prílohe k rozhodnutiu 2007/65/ES, pokiaľ ide o vstup zamestnancov zmluvných podnikov do budov Komisie

77

*

Rozhodnutie predsedu Európskej Komisie z 2. decembra 2009 o podpisovaní nariadení, smerníc a rozhodnutí Komisie, ktoré neuvádzajú, komu sú určené [K(2009) 9848]

[K(2009) 9848]

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 30. novembra 2009,

ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá na udelenie európskej environmentálnej značky Spoločenstva textilným podlahovým krytinám

[oznámené pod číslom K(2009) 9523]

(Text s významom pre EHP)

(2009/967/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 zo 17. júla 2000 o revidovanej metóde Spoločenstva pri udeľovaní environmentálnej značky (1), a najmä na jeho článok 6 ods. 1 druhý pododsek,

po porade s Radou pre environmentálne označovanie Európskej únie,

keďže:

| (1) | Podľa nariadenia (ES) č. 1980/2000 sa environmentálna značka Spoločenstva môže udeliť výrobku s vlastnosťami, ktoré mu umožňujú výrazne prispievať k zlepšeniu v súvislosti s kľúčovými aspektmi životného prostredia. |
| --- | --- |

(1)

Podľa nariadenia (ES) č. 1980/2000 sa environmentálna značka Spoločenstva môže udeliť výrobku s vlastnosťami, ktoré mu umožňujú výrazne prispievať k zlepšeniu v súvislosti s kľúčovými aspektmi životného prostredia.

| (2) | V nariadení (ES) č. 1980/2000 sa ustanovuje, že osobitné kritériá environmentálnej značky vypracované na základe kritérií navrhnutých Radou pre environmentálne označovanie Európskej únie sa majú ustanoviť podľa skupín výrobkov. |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (ES) č. 1980/2000 sa ustanovuje, že osobitné kritériá environmentálnej značky vypracované na základe kritérií navrhnutých Radou pre environmentálne označovanie Európskej únie sa majú ustanoviť podľa skupín výrobkov.

| (3) | Ekologické kritériá, ako aj súvisiace požiadavky na príslušné posudzovanie a overovanie by mali platiť štyri roky odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(3)

Ekologické kritériá, ako aj súvisiace požiadavky na príslušné posudzovanie a overovanie by mali platiť štyri roky odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

| (4) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného v súlade s článkom 17 nariadenia (ES) č. 1980/2000, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného v súlade s článkom 17 nariadenia (ES) č. 1980/2000,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Textilné podlahové krytiny sa vymedzujú ako podlahové krytiny zvyčajne z tkaných, viazaných alebo všívaných textílií, upevňované klincami alebo svorkami alebo lepidlami. Neupevnené rohože a behúne sú vylúčené. Vymedzenie sa nevzťahuje na textilné tapety alebo textílie určené na vonkajšie použitie.

Táto skupina výrobkov nezahŕňa textílie upravované biocídnymi výrobkami okrem tých biocídnych výrobkov, ktorých aktívna zložka je zahrnutá v prílohe IA k smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES (2) a pokiaľ je biocídny výrobok povolený na predmetné použitie podľa prílohy V k smernici 98/8/ES.

Článok 2

Aby mohla byť textilnej podlahovej krytine udelená environmentálna značka Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1980/2000, musí spadať do skupiny výrobkov „textilné podlahové krytiny“ definovanej v článku 1 tohto rozhodnutia a musí vyhovovať ekologickým kritériám stanoveným v prílohe.

Článok 3

Ekologické kritériá pre skupinu výrobkov „textilné podlahové krytiny“, ako aj súvisiace požiadavky na posudzovanie a overovanie platia štyri roky odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 4

Na administratívne účely sa skupine výrobkov „textilné podlahové krytiny“ prideľuje číselný kód „34“.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 30. novembra 2009

Za Komisiu

Stavros DIMAS

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

RÁMEC

Účel kritérií

Tieto kritériá sú zamerané najmä na podporu:

| — | zníženia vplyvov na biotopy a s nimi súvisiace zdroje, |
| --- | --- |

—

zníženia vplyvov na biotopy a s nimi súvisiace zdroje,

| — | zníženia spotreby energie, |
| --- | --- |

—

zníženia spotreby energie,

| — | zníženia vypúšťania jedovatých alebo iných znečisťujúcich látok do životného prostredia, |
| --- | --- |

—

zníženia vypúšťania jedovatých alebo iných znečisťujúcich látok do životného prostredia,

| — | zníženia používania nebezpečných látok v materiáloch a v hotových výrobkoch, |
| --- | --- |

—

zníženia používania nebezpečných látok v materiáloch a v hotových výrobkoch,

| — | bezpečnosti a absencie rizika pre zdravie v životnom prostredí, |
| --- | --- |

—

bezpečnosti a absencie rizika pre zdravie v životnom prostredí,

| — | informácií, ktoré umožnia spotrebiteľovi využívať výrobok účinným spôsobom, ktorým sa minimalizuje jeho celkový vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- |

—

informácií, ktoré umožnia spotrebiteľovi využívať výrobok účinným spôsobom, ktorým sa minimalizuje jeho celkový vplyv na životné prostredie.

Kritériá sa stanovujú tak, aby sa podporilo označovanie krytín, ktorých výroba má malý vplyv na životné prostredie.

Požiadavky na posudzovanie a overovanie

Osobitné požiadavky na posudzovanie a overovanie sa uvádzajú v rámci každého kritéria.

Táto skupina výrobkov zahŕňa skupinu kobercov vymedzenú ako „podlahové krytiny z tkaných, viazaných alebo všívaných textílií, upevňovaných klincami alebo svorkami alebo lepidlami“.

Vymedzenie sa nevzťahuje na krycie materiály na steny alebo textílie určené na vonkajšie použitie. Neupevnené rohože a behúne sú vylúčené.

Vymedzenie skupiny výrobkov textilné podlahové krytiny je v súlade s normou DIN ISO 2424.

Európsky priemysel textilných podlahových krytín určil technické zaradenie tejto skupiny v rámci Európskeho výboru pre normalizáciu CEN/TC 134.

Funkčnou jednotkou, na ktorú by sa mali vzťahovať vstupy a výstupy, je 1 m2 hotového výrobku.

V prípade potreby sa môžu použiť skúšobné metódy odlišné od tých, ktoré sa uvádzajú v každom kritériu, ak príslušný orgán posudzujúci žiadosť uzná ich rovnocennosť.

Podľa možnosti by skúšky mali vykonávať riadne akreditované laboratóriá alebo laboratóriá, ktoré spĺňajú všeobecné požiadavky uvedené v norme EN ISO 17025.

Príslušné orgány môžu v prípade potreby vyžadovať podpornú dokumentáciu a vykonať nezávislé overenia.

KRITÉRIÁ PRE TEXTILNÉ PODLAHOVÉ KRYTINY

1.   SUROVINY

Všeobecné materiálové požiadavky

Suroviny používané na výrobu nesmú obsahovať žiadne látky alebo prípravky, ktoré v čase podania žiadosti sú, alebo môžu byť označené niektorou z týchto označení špecifického rizika (R-vety) (alebo ich kombináciou):

| R23 | (jedovatý pri vdýchnutí), |
| --- | --- |
| R24 | (jedovatý pri kontakte s pokožkou), |
| R25 | (jedovatý po požití), |
| R26 | (veľmi jedovatý pri vdýchnutí), |
| R27 | (veľmi jedovatý pri kontakte s pokožkou), |
| R28 | (veľmi jedovatý po požití), |
| R39 | (nebezpečenstvo veľmi vážnych ireverzibilných účinkov), |
| R40 | (možnosť karcinogénneho účinku), |
| R42 | (môže spôsobiť senzibilizáciu pri vdýchnutí), |
| R43 | (môže spôsobiť senzibilizáciu pri kontakte s pokožkou), |
| R45 | (môže spôsobiť rakovinu), |
| R46 | (môže spôsobiť dedičné genetické poškodenie), |
| R48 | (nebezpečenstvo vážneho poškodenia zdravia pri dlhodobej expozícii), |
| R49 | (môže spôsobiť rakovinu pri vdýchnutí), |
| R50 | (veľmi jedovatý pre vodné organizmy), |
| R51 | (jedovaté pre vodné organizmy), |
| R52 | (škodlivý pre vodné organizmy), |
| R53 | (môže spôsobiť dlhodobé škodlivé účinky vo vodnej zložke životného prostredia), |
| R60 | (môže poškodiť plodnosť), |
| R61 | (môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa), |
| R62 | (možné riziko poškodenia plodnosti), |
| R63 | (možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa), |
| R68 | (možné riziká ireverzibilných účinkov), |

R23

(jedovatý pri vdýchnutí),

R24

(jedovatý pri kontakte s pokožkou),

R25

(jedovatý po požití),

R26

(veľmi jedovatý pri vdýchnutí),

R27

(veľmi jedovatý pri kontakte s pokožkou),

R28

(veľmi jedovatý po požití),

R39

(nebezpečenstvo veľmi vážnych ireverzibilných účinkov),

R40

(možnosť karcinogénneho účinku),

R42

(môže spôsobiť senzibilizáciu pri vdýchnutí),

R43

(môže spôsobiť senzibilizáciu pri kontakte s pokožkou),

R45

(môže spôsobiť rakovinu),

R46

(môže spôsobiť dedičné genetické poškodenie),

R48

(nebezpečenstvo vážneho poškodenia zdravia pri dlhodobej expozícii),

R49

(môže spôsobiť rakovinu pri vdýchnutí),

R50

(veľmi jedovatý pre vodné organizmy),

R51

(jedovaté pre vodné organizmy),

R52

(škodlivý pre vodné organizmy),

R53

(môže spôsobiť dlhodobé škodlivé účinky vo vodnej zložke životného prostredia),

R60

(môže poškodiť plodnosť),

R61

(môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa),

R62

(možné riziko poškodenia plodnosti),

R63

(možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa),

R68

(možné riziká ireverzibilných účinkov),

ako sa ustanovuje v smernici Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok (1) (smernica o nebezpečných látkach), a v jej následných zmenách a doplneniach, a so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES (2) (smernica o nebezpečných prípravkoch).

Alternatívne je možné zohľadniť klasifikáciu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (3). V tomto prípade sa do surovín nesmú pridávať žiadne látky alebo prípravky, ktoré v čase podania žiadosti sú alebo môžu byť označené niektorou z týchto viet upozorňujúcich na nebezpečenstvo (alebo ich kombináciami): H300, H301, H310, H311, H317 H330, H331, H334, H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341, H370, H372.

Posudzovanie a overovanie: v súvislosti s chemickou analýzou žiadateľ predloží typológiu a zloženie materiálov spolu s vyhlásením o súlade s uvedenými kritériami.

1.1.   Textilné vlákna – chemické látky

Kritériá stanovené v tejto časti sa nevzťahujú na recyklované vlákna. S ohľadom na prítomnosť nebezpečných látok sa použijú požiadavky stanovené v kritériu 1 „Všeobecné materiálové požiadavky“.

V tejto časti sú stanovené špecifické kritériá pre vlákna z vlny, polyamidu, polyestru a polypropylénu.

Úprava vlny

| a) | Celkový obsah týchto látok nesmie prekročiť 0,5 ppm:






  Látka | č. CAS |
| --- | --- | --- |
| (1α,2α,3β,4α,5β,6β)-1,2,3,4,5,6-hexachlórcyklohexán | 319-84-6 |
| (1α,2β,3α,4β,5α,6β)-1,2,3,4,5,6-hexachlórcyklohexán | 319-85-7 |
| tetrachlórmetán | 58-89-9 |
| (1α,2α,3α,4β,5α,6β)-1,2,3,4,5,6-hexachlórcyklohexán | 319-86-8 |
| aldrín | 309-00-2 |
| dieldrín | 60-57-1 |
| endrín | 72-20-8 |
| klofenotán | 50-29-3 |
| 2,2-bis(4-chlórfenyl)-1,1-dichlóretánC14H10Cl4 | 72-54-8 |

a)

Celkový obsah týchto látok nesmie prekročiť 0,5 ppm:

Látka

č. CAS

(1α,2α,3β,4α,5β,6β)-1,2,3,4,5,6-hexachlórcyklohexán

319-84-6

(1α,2β,3α,4β,5α,6β)-1,2,3,4,5,6-hexachlórcyklohexán

319-85-7

tetrachlórmetán

58-89-9

(1α,2α,3α,4β,5α,6β)-1,2,3,4,5,6-hexachlórcyklohexán

319-86-8

aldrín

309-00-2

dieldrín

60-57-1

endrín

72-20-8

klofenotán

50-29-3

2,2-bis(4-chlórfenyl)-1,1-dichlóretánC14H10Cl4

72-54-8

| b) | Celkový obsah látok nesmie prekročiť 2 ppm:






  Látka | č. CAS |
| --- | --- | --- |
| (E)-izopropyl-3-[[(etylamino)metoxyfosforotioyl]oxy]but-2-enoát | 31218-83-4 |
| diazinón | 333-41-5 |
| dichlórfentión | 97-17-6 |
| fenchlórfos | 299-84-3 |
| chlórpyrifos | 2921-88-2 |
| chlórfenvinfos | 470-90-6 |
| etión | 563-12-2 |
| O’,O-dimetyl-O-(2-dietylamino-6-metylpyrimidín-4-yl)-fosforotioát | 29232-93-7 |

b)

Celkový obsah látok nesmie prekročiť 2 ppm:

Látka

č. CAS

(E)-izopropyl-3-[[(etylamino)metoxyfosforotioyl]oxy]but-2-enoát

31218-83-4

diazinón

333-41-5

dichlórfentión

97-17-6

fenchlórfos

299-84-3

chlórpyrifos

2921-88-2

chlórfenvinfos

470-90-6

etión

563-12-2

O’,O-dimetyl-O-(2-dietylamino-6-metylpyrimidín-4-yl)-fosforotioát

29232-93-7

| c) | Celkový obsah látok nesmie prekročiť 0,5 ppm:






  Látka | č. CAS |
| --- | --- | --- |
| [(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-3-(3,3,3-trifluór-2-chlórprop-1-én-1-yl)-2,2-dimetylcyklopropánkarboxylát | 68085-85-8 |
| (3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl-3-(2,2-dichlórvinyl)-2,2-dimetylcyklopropánkarboxylát | 52315-07-8 |
| deltametrín | 52918-63-5 |
| fenvalerát | 51630-58-1 |
| flumetrín | 69770-45-2 |

c)

Celkový obsah látok nesmie prekročiť 0,5 ppm:

Látka

č. CAS

[(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl]-3-(3,3,3-trifluór-2-chlórprop-1-én-1-yl)-2,2-dimetylcyklopropánkarboxylát

68085-85-8

(3-fenoxyfenyl)(kyano)metyl-3-(2,2-dichlórvinyl)-2,2-dimetylcyklopropánkarboxylát

52315-07-8

deltametrín

52918-63-5

fenvalerát

51630-58-1

flumetrín

69770-45-2

| d) | Celkový obsah látok nesmie prekročiť 2 ppm:






  Látka | č. CAS |
| --- | --- | --- |
| 2,6-difluór-N-[[(4-chlórfenyl)amino]karbonyl]benzamid | 35367-38-5 |
| triflumurón | 64628-44-0 |
| dicyklanil | 112636-83-6 |

d)

Celkový obsah látok nesmie prekročiť 2 ppm:

Látka

č. CAS

2,6-difluór-N-[[(4-chlórfenyl)amino]karbonyl]benzamid

35367-38-5

triflumurón

64628-44-0

dicyklanil

112636-83-6

Tieto požiadavky [uvedené v písmenách a), b), c) a d) a posudzované samostatne] sa neuplatňujú, ak je možné predložiť písomné dôkazy, ktoré určujú totožnosť farmárov vyrábajúcich najmenej 75 % príslušnej vlny alebo príslušných keratínových vlákien, spolu s vyhlásením týchto farmárov, že uvedené látky nepoužívajú na príslušných poliach alebo zvieratách.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ buď poskytne vyššie uvedenú dokumentáciu, alebo poskytne správu o skúške, pri ktorej použije túto skúšobnú metódu: návrh skúšobnej metódy IWTO 59. Ak bola textilným materiálom udelená environmentálna značka EÚ pre textilné výrobky, požiadavky sú splnené. Žiadateľ predloží len príslušnú dokumentáciu.

Polyamidové vlákna

Emisie N2O do ovzdušia počas výroby monoméru, vyjadrené ako ročný priemer, nesmú prekročiť 10 g/kg vlákien vyrobeného hotového polyamidu-6 a 50 g/kg vyrobeného polyamidu -6,6.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne podrobnú dokumentáciu a/alebo správy o skúškach preukazujúce zhodu s týmto kritériom spolu s vyhlásením o zhode. Ak bola textilným materiálom udelená environmentálna značka EÚ pre textilné výrobky, požiadavky sú splnené. Žiadateľ predloží len príslušnú dokumentáciu.

Polyester

| a) | Množstvo antimónu vo vláknach z polyesteru nesmie prekročiť 260 ppm. Ak sa nepoužíva antimón, žiadateľ môže vedľa environmentálnej značky uviesť „bez antimónu“ (alebo ekvivalentný text). |
| --- | --- |

a)

Množstvo antimónu vo vláknach z polyesteru nesmie prekročiť 260 ppm. Ak sa nepoužíva antimón, žiadateľ môže vedľa environmentálnej značky uviesť „bez antimónu“ (alebo ekvivalentný text).

| b) | Emisie VOC počas polymerizácie a výroby vlákna z polyestru merané v jednotlivých fázach procesu, v ktorých sa vyskytujú, vrátane prchavých emisií, vyjadrené ako ročný priemer nesmú prekročiť 1,2 g/kg vyrobenej polyesterovej živice. (VOC sú všetky organické zlúčeniny, ktoré pri teplote 293,15 K majú tlak nasýtených pár 0,01 kPa alebo vyšší, alebo za konkrétnych podmienok použitia majú zodpovedajúcu prchavosť). |
| --- | --- |

b)

Emisie VOC počas polymerizácie a výroby vlákna z polyestru merané v jednotlivých fázach procesu, v ktorých sa vyskytujú, vrátane prchavých emisií, vyjadrené ako ročný priemer nesmú prekročiť 1,2 g/kg vyrobenej polyesterovej živice. (VOC sú všetky organické zlúčeniny, ktoré pri teplote 293,15 K majú tlak nasýtených pár 0,01 kPa alebo vyšší, alebo za konkrétnych podmienok použitia majú zodpovedajúcu prchavosť).

Posudzovanie a overovanie: a) Žiadateľ poskytne buď vyhlásenie o nepoužití, alebo správu o skúške, pri ktorej použije túto skúšobnú metódu: priame stanovenie atómovou absorpčnou spektrometriou. Skúška sa vykoná so surovým vláknom pred akýmkoľvek spracovaním za mokra. b) Žiadateľ poskytne podrobnú dokumentáciu a/alebo správy o skúškach preukazujúce zhodu s týmto kritériom spolu s vyhlásením o zhode. Ak bola textilným materiálom udelená environmentálna značka EÚ pre textilné výrobky, požiadavky sú splnené. Žiadateľ predloží len príslušnú dokumentáciu.

Polypropylén

| a) | Pigmenty na báze olova sa nesmú používať.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití. |
| --- | --- |

a)

Pigmenty na báze olova sa nesmú používať.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití.

| b) | Emisie NOx a SO2 pri výrobe PP (výroba monoméru, polymerizácia a granulácia) nesmú prekročiť nasledujúce hodnoty: | NOx: 12 kg/t PP, |
| --- | --- | --- |

b)

Emisie NOx a SO2 pri výrobe PP (výroba monoméru, polymerizácia a granulácia) nesmú prekročiť nasledujúce hodnoty:

NOx: 12 kg/t PP,

| | SO2: 11 kg/t PP. |
| --- | --- |

SO2: 11 kg/t PP.

Posudzovanie a overovanie: výrobca vlákien musí zmerať alebo výpočtom stanoviť množstvá NOx a SO2 vylúčené pri výrobe PP a predložiť vyhlásenie o splnení tohto kritéria. Žiadateľ predloží len príslušnú dokumentáciu.

1.2.   Podklad

S ohľadom na prítomnosť nebezpečných látok sa uplatňujú požiadavky stanovené v kritériu 1 „Všeobecné materiálové požiadavky“.

Penová guma (prírodný a syntetický latex a polyuretán)

Poznámka: Tieto kritériá musia byť splnené iba v prípade, že latexová pena tvorí viac ako 5 % celkovej hmotnosti koberca.

| a) | Extrahovateľné ťažké kovy: koncentrácie kovov nesmú byť vyššie ako tieto hodnoty:






  Látka | Kritická hodnota
  (ppm) |
| --- | --- | --- |
| antimón | 0,5 |
| arzén | 0,5 |
| olovo | 0,5 |
| kadmium | 0,1 |
| chróm | 1,0 |
| kobalt | 0,5 |
| meď | 2,0 |
| nikel | 1,0 |
| ortuť | 0,02 |

a)

Extrahovateľné ťažké kovy: koncentrácie kovov nesmú byť vyššie ako tieto hodnoty:

Látka

Kritická hodnota

(ppm)

antimón

0,5

arzén

0,5

olovo

0,5

kadmium

0,1

chróm

1,0

kobalt

0,5

meď

2,0

nikel

1,0

ortuť

0,02

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: pomletá vzorka sa extrahuje podľa DIN 38414-S4, L/S = 10. Filtruje sa cez 0,45 μm membránový filter. Analýza pomocou atómovej emisnej spektroskopie s indukčnou spojitou plazmou (ICP-AES) alebo s hydridom, alebo technikou studených pár.

| b) | Prchavé organické zlúčeniny (4) (VOC): Koncentrácia VOC nesmie prekročiť 0,5 mg/m3.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: komorová skúška podľa DIN ISO 16000-6 pre odber vzoriek vzduchu a analýzu. |
| --- | --- |

b)

Prchavé organické zlúčeniny (4) (VOC): Koncentrácia VOC nesmie prekročiť 0,5 mg/m3.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: komorová skúška podľa DIN ISO 16000-6 pre odber vzoriek vzduchu a analýzu.

| c) | Farbivá na báze komplexných zlúčenín kovov: Nesmú sa používať farbivá na báze komplexných zlúčenín kovov s obsahom medi, olova, chrómu alebo niklu.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití. |
| --- | --- |

c)

Farbivá na báze komplexných zlúčenín kovov: Nesmú sa používať farbivá na báze komplexných zlúčenín kovov s obsahom medi, olova, chrómu alebo niklu.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití.

| d) | Chlórfenoly: Žiadne chlórfenoly (soli a estery) nesmú byť prítomné v koncentráciách vyšších ako 0,1 ppm okrem mono- a dichlórovaných fenolov (soli a estery), ktoré nesmú byť v koncentrácii vyššej ako 1 ppm.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: pomletá vzorka o hmotnosti 5 g sa extrahuje chlórfenolom alebo sodnou soľou. Analýza pomocou plynovej chromatografie (GC), detekcia hmotnostným spektrometrom alebo detektorom elektrónového záchytu (ECD). |
| --- | --- |

d)

Chlórfenoly: Žiadne chlórfenoly (soli a estery) nesmú byť prítomné v koncentráciách vyšších ako 0,1 ppm okrem mono- a dichlórovaných fenolov (soli a estery), ktoré nesmú byť v koncentrácii vyššej ako 1 ppm.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: pomletá vzorka o hmotnosti 5 g sa extrahuje chlórfenolom alebo sodnou soľou. Analýza pomocou plynovej chromatografie (GC), detekcia hmotnostným spektrometrom alebo detektorom elektrónového záchytu (ECD).

| e) | Butadién: Koncentrácia butadiénu nesmie byť vyššia ako 1 ppm.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: Vzorka sa pomelie a odváži. Odber vzoriek pomocou dávkovača headspace. Analýza plynovou chromatografiou, detekcia plameňovo-ionizačným detektorom. |
| --- | --- |

e)

Butadién: Koncentrácia butadiénu nesmie byť vyššia ako 1 ppm.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: Vzorka sa pomelie a odváži. Odber vzoriek pomocou dávkovača headspace. Analýza plynovou chromatografiou, detekcia plameňovo-ionizačným detektorom.

| f) | Nitrózoamíny: Koncentrácia N-nitrózoamínov meraná komorovou skúškou nesmie byť vyššia ako 0,001 mg/m3.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: komorová skúška podľa predpisu ZH 1/120.23 nemeckého Ústredného odborového zväzu pracovníkov v priemysle (Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften) (alebo ekvivalentného) pre odber vzoriek vzduchu a analýzu. |
| --- | --- |

f)

Nitrózoamíny: Koncentrácia N-nitrózoamínov meraná komorovou skúškou nesmie byť vyššia ako 0,001 mg/m3.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: komorová skúška podľa predpisu ZH 1/120.23 nemeckého Ústredného odborového zväzu pracovníkov v priemysle (Hauptverband der gewerblichen Berufsgenossenschaften) (alebo ekvivalentného) pre odber vzoriek vzduchu a analýzu.

Penová guma (len polyuretán)

| a) | Organický cín: Cín v organickej forme (cín viazaný na atóm uhlíka) sa nesmie použiť.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití. |
| --- | --- |

a)

Organický cín: Cín v organickej forme (cín viazaný na atóm uhlíka) sa nesmie použiť.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití.

| b) | Hnacie plyny: Hnacie plyny: CFC, HCFC, HFC alebo metylénchlorid sa nesmú používať ako hnacie plyny alebo pomocné hnacie plyny.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie, že sa tieto hnacie plyny nepoužili. |
| --- | --- |

b)

Hnacie plyny: Hnacie plyny: CFC, HCFC, HFC alebo metylénchlorid sa nesmú používať ako hnacie plyny alebo pomocné hnacie plyny.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie, že sa tieto hnacie plyny nepoužili.

Vulkanizované peny

Vulkanizované gumy sa nesmú použiť na podklad kobercov.

Posudzovanie a overovanie: žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití.

Formaldehyd

Koncentrácia formaldehydu nameraná podľa EN ISO 14184-1 nesmie byť vyššia ako 30 ppm. Alternatívne nesmie byť vyššia ako 0,01 mg/m3 nameraná komorovou skúškou.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne správu zo skúšky pri použití tejto skúšobnej metódy: EN ISO 14184-1. Vzorka o hmotnosti 1 g so 100 g vody sa zahrieva 1 hodinu pri teplote 40 °C. Formaldehyd v extrakte sa analyzuje fotometricky s acetylacetónom.

Alternatívne sa môže použiť skúška v emisnej komore: ENV 13419-1, s normami EN ISO 16000-3 alebo VDI 3484-1 pre odber vzoriek vzduchu a analýzu.

2.   VÝROBA VŠETKÝCH MATERIÁLOV

S ohľadom na prítomnosť nebezpečných látok sa použijú požiadavky stanovené v kritériu 1 „Všeobecné materiálové požiadavky“.

Žiadateľ tiež musí splniť nasledujúce špecifické požiadavky:

Spomaľovače horenia

Vo výrobku sa môžu použiť len spomaľovače horenia, ktoré sú chemicky viazané na polymérové vlákna alebo na povrch vlákna (reaktívne spomaľovače horenia). Ak sa na použité spomaľovače horenia vzťahuje ktorákoľvek z R-viet uvedených v ďalšom texte, mali by tieto reaktívne spomaľovače horenia aplikáciou zmeniť svoju chemickú povahu tak, že už nepatria do klasifikácie podľa niektorej z týchto R-viet. (Menej ako 0,1 % spomaľovača horenia na ošetrenej priadzi alebo textílií môže ostať v takej forme ako pred aplikáciou.):

| R40 | (obmedzené dôkazy karcinogénneho účinku), |
| --- | --- |
| R45 | (môže spôsobiť rakovinu), |
| R46 | (môže spôsobiť dedičné genetické poškodenie), |
| R49 | (môže spôsobiť rakovinu pri vdychovaní), |
| R50 | (veľmi jedovatý pre vodné organizmy), |
| R51 | (jedovaté pre vodné organizmy), |
| R52 | (škodlivý pre vodné organizmy), |
| R53 | (môže spôsobiť dlhodobé škodlivé účinky vo vodnej zložke životného prostredia), |
| R60 | (môže poškodiť plodnosť), |
| R61 | (môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa), |
| R62 | (možné riziko poškodenia plodnosti), |
| R63 | (možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa), |
| R68 | (možné riziká ireverzibilných účinkov), |

R40

(obmedzené dôkazy karcinogénneho účinku),

R45

(môže spôsobiť rakovinu),

R46

(môže spôsobiť dedičné genetické poškodenie),

R49

(môže spôsobiť rakovinu pri vdychovaní),

R50

(veľmi jedovatý pre vodné organizmy),

R51

(jedovaté pre vodné organizmy),

R52

(škodlivý pre vodné organizmy),

R53

(môže spôsobiť dlhodobé škodlivé účinky vo vodnej zložke životného prostredia),

R60

(môže poškodiť plodnosť),

R61

(môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa),

R62

(možné riziko poškodenia plodnosti),

R63

(možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa),

R68

(možné riziká ireverzibilných účinkov),

ako sa ustanovuje v smernici 67/548/EHS.

Alternatívne je možné zohľadniť klasifikáciu podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008. V tomto prípade sa nesmú pridávať žiadne látky alebo prípravky do surovín, ktoré v čase podania žiadosti sú alebo môžu byť označené niektorou z týchto viet upozorňujúcich na nebezpečenstvo (alebo ich kombináciami): H351, H350, H340, H350i, H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Spomaľovače horenia, ktoré sú len fyzicky zmiešané do polymérových vlákien alebo do poťahov textílií sú vylúčené (prídavné spomaľovače horenia).

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie, že neboli použité prídavné spomaľovače horenia a uvedie, ktoré prípadné reaktívne spomaľovače horenia boli použité a poskytne dokumentáciu (napríklad karty bezpečnostných údajov) a/alebo vyhlásenia, že tieto spomaľovače horenia sú v súlade s týmto kritériom.

Plastifikátory

Ak je vo výrobnom procese použitý akékoľvek plastifikátor, môžu byť použité len ftaláty, ktoré boli v čase podania žiadosti posúdené z hľadiska rizika a neboli klasifikované označeniami (alebo ich kombináciou):

| R50 | (veľmi jedovatý pre vodné organizmy), |
| --- | --- |
| R51 | (jedovaté pre vodné organizmy), |
| R52 | (škodlivý pre vodné organizmy), |
| R53 | (môže spôsobiť dlhodobé škodlivé účinky vo vodnej zložke životného prostredia), |
| R60 | (môže poškodiť plodnosť), |
| R61 | (môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa), |
| R62 | (možné riziko poškodenia plodnosti), |

R50

(veľmi jedovatý pre vodné organizmy),

R51

(jedovaté pre vodné organizmy),

R52

(škodlivý pre vodné organizmy),

R53

(môže spôsobiť dlhodobé škodlivé účinky vo vodnej zložke životného prostredia),

R60

(môže poškodiť plodnosť),

R61

(môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa),

R62

(možné riziko poškodenia plodnosti),

ako sa ustanovuje v smernici 67/548/EHS.

Alternatívne je možné zohľadniť klasifikáciu podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008. V tomto prípade sa nesmú pridávať žiadne látky alebo prípravky do surovín, ktoré v čase podania žiadosti sú alebo môžu byť označené niektorou z týchto viet upozorňujúcich na nebezpečenstvo (alebo ich kombináciami): H400, H410, H411, H412, H413, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df.

Okrem toho vo výrobku nie sú povolené DNOP (di-n-oktylftalát), DINP (di-izononylftalát), DIDP (di-izodecylftalát).

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití. Podiel ftalátov ako nečistôt textilných podlahových krytín smie dosiahnuť najviac 0,1 % hmotnosti, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/84/ES (5).

2.1.   Chemikálie používané ako pomocné látky na ošetrovanie textilných vlákien

Alkylfenoletoxyláty (APEO), lineárne alkylbenzénsulfonáty (LAS), bis(hydrogénovaný lojový alkyl) dimetylamóniumchlorid (DTDMAC), distearyl dimetylamóniumchlorid (DSDMAC), di(stužený loj) dimetylamóniumchlorid (DHTDMAC), etyléndiamín tetraacetát (EDTA) a dietylén triamín pentaacetát (DTPA) sa nesmú používať a nesmú byť súčasťou žiadneho použitého prípravku ani receptúr.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití.

2.2.   Farbivá a pigmenty

Azofarbivá

Nesmú sa používať žiadne azofarbivá, ktoré sa môžu štiepiť na ktorýkoľvek z týchto aromatických amínov:

| | bifenyl-4-ylamín (92-67-1), |
| --- | --- |

bifenyl-4-ylamín (92-67-1),

| | benzidín (92-87-5), |
| --- | --- |

benzidín (92-87-5),

| | 4-chlór-2-metylanilín (95-69-2), |
| --- | --- |

4-chlór-2-metylanilín (95-69-2),

| | 2-naftylamín (91-59-8), |
| --- | --- |

2-naftylamín (91-59-8),

| | 2-metyl-4-(2-tolyldiazenyl)anilín (97-56-3), |
| --- | --- |

2-metyl-4-(2-tolyldiazenyl)anilín (97-56-3),

| | 2-metyl-5-nitroanilín (99-55-8), |
| --- | --- |

2-metyl-5-nitroanilín (99-55-8),

| | 4-chlóranilín (106-47-8), |
| --- | --- |

4-chlóranilín (106-47-8),

| | 4-metoxy-1,3-fenyléndiamín (615-05-4), |
| --- | --- |

4-metoxy-1,3-fenyléndiamín (615-05-4),

| | 4,4′-diaminodifenylmetán (101-77-9), |
| --- | --- |

4,4′-diaminodifenylmetán (101-77-9),

| | 3,3′-dichlórbenzidín (91-94-1), |
| --- | --- |

3,3′-dichlórbenzidín (91-94-1),

| | 3,3′-dimetoxybenzidín (119-90-4), |
| --- | --- |

3,3′-dimetoxybenzidín (119-90-4),

| | 3,3′-dimetylbenzidín (119-93-7), |
| --- | --- |

3,3′-dimetylbenzidín (119-93-7),

| | 2,2’-dimetyl-4,4’-metyléndianilín (838-88-0), |
| --- | --- |

2,2’-dimetyl-4,4’-metyléndianilín (838-88-0),

| | 2-metoxy-5-metylanilín (120-71-8), |
| --- | --- |

2-metoxy-5-metylanilín (120-71-8),

| | 4,4′-oxydianilín (101-80-4), |
| --- | --- |

4,4′-oxydianilín (101-80-4),

| | 4,4′-sulfándiylbisanilín (139-65-1), |
| --- | --- |

4,4′-sulfándiylbisanilín (139-65-1),

| | 1,2-toluidín (95-53-4), |
| --- | --- |

1,2-toluidín (95-53-4),

| | 4-metylbenzén-1,3-diamín (95-80-7), |
| --- | --- |

4-metylbenzén-1,3-diamín (95-80-7),

| | 2,4,5-trimetylanilín (137-17-7), |
| --- | --- |

2,4,5-trimetylanilín (137-17-7),

| | 4-aminofenyl(fenyl)diazén (60-09-3), |
| --- | --- |

4-aminofenyl(fenyl)diazén (60-09-3),

| | 2-metoxyanilín (90-04-0), |
| --- | --- |

2-metoxyanilín (90-04-0),

| | 2,4-dimetylanilín, |
| --- | --- |

2,4-dimetylanilín,

| | 2,6-dimetylanilín. |
| --- | --- |

2,6-dimetylanilín.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití týchto farbív. Ak toto vyhlásenie podlieha overovaniu, použije sa norma EN 14362-1 a 2. [Poznámka: vzhľadom na prítomnosť 4-aminofenyl(fenyl)diazénu existuje možnosť falošnej pozitivity nálezu; preto sa odporúča potvrdenie výsledku].

Farbivá, ktoré sú karcinogénne, mutagénne alebo poškodzujúce na reprodukciu

| a) | Nesmú sa používať tieto farbivá: | C.I. Basic Red 9, |
| --- | --- | --- |

a)

Nesmú sa používať tieto farbivá:

C.I. Basic Red 9,

| | C.I. Disperse Blue 1, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 1,

| | C.I. Acid Red 26, |
| --- | --- |

C.I. Acid Red 26,

| | C.I. Basic Violet 14, |
| --- | --- |

C.I. Basic Violet 14,

| | C.I. Disperse Orange 11, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 11,

| | C.I. Direct Black 38, |
| --- | --- |

C.I. Direct Black 38,

| | C.I. Direct Blue 6, |
| --- | --- |

C.I. Direct Blue 6,

| | C.I. Direct Red 28, |
| --- | --- |

C.I. Direct Red 28,

| | C.I. Disperse Yellow 3. |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 3.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití týchto farbív.

| b) | Nie je dovolené používať farbiace látky alebo farbiace prípravky obsahujúce viac než 0,1 % hmotnosti látok, ktoré v čase podania žiadosti sú alebo môžu byť označené niektorou z týchto rizikových viet (alebo ich kombináciami):






  R40 | (obmedzené dôkazy karcinogénneho účinku), |
| --- | --- | --- |
| R45 | (môže spôsobiť rakovinu), |
| R46 | (môže spôsobiť dedičné genetické poškodenie), |
| R49 | (môže spôsobiť rakovinu pri vdychovaní), |
| R60 | (môže poškodiť plodnosť), |
| R61 | (môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa), |
| R62 | (možné riziko poškodenia plodnosti), |
| R63 | (možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa), |
| R68 | (možné riziká ireverzibilných účinkov), |

b)

Nie je dovolené používať farbiace látky alebo farbiace prípravky obsahujúce viac než 0,1 % hmotnosti látok, ktoré v čase podania žiadosti sú alebo môžu byť označené niektorou z týchto rizikových viet (alebo ich kombináciami):

R40

(obmedzené dôkazy karcinogénneho účinku),

R45

(môže spôsobiť rakovinu),

R46

(môže spôsobiť dedičné genetické poškodenie),

R49

(môže spôsobiť rakovinu pri vdychovaní),

R60

(môže poškodiť plodnosť),

R61

(môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa),

R62

(možné riziko poškodenia plodnosti),

R63

(možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa),

R68

(možné riziká ireverzibilných účinkov),

ako sa ustanovuje v smernici 67/548/EHS.

Alternatívne sa klasifikácia môže posúdiť podľa nariadenia (ES) č. 1272/2008. V tomto prípade sa nemôžu pridať žiadne látky ani prípravky k surovinám, ktoré sú označené alebo môžu byť označené v čase podania žiadosti jedným z týchto viet upozorňujúcich na nebezpečenstvo (alebo ich kombináciou): H351, H350, H340, H350i, H360F, H360D, H361f, H361d, H360FD, H361fd, H360Fd, H360Df, H341.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití týchto farbív.

Potenciálne senzibilizujúce farbivá

Nesmú sa používať tieto farbivá:

| | C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 3 C.I. 61 505,

| | C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 7 C.I. 62 500,

| | C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 26 C.I. 63 305,

| | C.I. Disperse Blue 35, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 35,

| | C.I. Disperse Blue 102, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 102,

| | C.I. Disperse Blue 106, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 106,

| | C.I. Disperse Blue 124, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Blue 124,

| | C.I. Disperse Brown 1, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Brown 1,

| | C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 1 C.I. 11 080,

| | C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 3 C.I. 11 005,

| | C.I. Disperse Orange 37, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 37,

| | C.I. Disperse Orange 76 |
| --- | --- |

C.I. Disperse Orange 76

| | (previously designated Orange 37), |
| --- | --- |

(previously designated Orange 37),

| | C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 1 C.I. 11 110,

| | C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 11 C.I. 62 015,

| | C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Red 17 C.I. 11 210,

| | C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 1 C.I. 10 345,

| | C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 9 C.I. 10 375,

| | C.I. Disperse Yellow 39, |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 39,

| | C.I. Disperse Yellow 49. |
| --- | --- |

C.I. Disperse Yellow 49.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití týchto farbív.

Ťažké kovy

Farbivá a pigmenty obsahujúce olovo (Pb), kadmium (Cd), horčík (Hg) alebo chróm (celkový alebo CrVI) ako zložky farbiva sa nesmú použiť na farbenie materiálov:

Hraničná hodnota pre celkový obsah ťažkých kovov v celoplošnom koberci je 100 mg/kg.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o nepoužití uvedených farbív spolu s dokumentáciou dokazujúcou, že stanovený limit nebol prekročený.

Ak použité výrobky nesú označenie GUT, spĺňajú túto požiadavku a je potrebné predložiť príslušnú dokumentáciu.

2.3.   Emisie do vody

Vlna – COD

V prípade odpadovej vody z prania vypúšťanej do odpadovej kanalizácie nesmie COD prekročiť 60 g/kg surovej vlny a odpadová voda sa musí čistiť mimo závodu tak, aby bolo dosiahnuté ďalšie aspoň 75 % zníženie ukazovateľa COD vyjadrené ako ročný priemer.

V prípade odpadovej vody z prania čistenej v závode a vypúšťanej do povrchových vôd nesmie COD prekročiť 45 g/kg surovej vlny. Hodnota pH odpadovej vody vypúšťanej do povrchových vôd musí byť medzi 6 a 9 (pokiaľ nie je pH prijímajúcich vôd mimo tohto rozpätia) a teplota musí byť nižšia ako 40 °C (ak teplota prijímajúcich vôd nie je vyššia ako táto hodnota). Práčovne vlny podrobne opíšu ich postupy zaobchádzania s odpadovou vodou z prania a neustále monitorujú úrovne COD.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne príslušné údaje a správy o skúškach v súvislosti s týmto kritériom, pri ktorých použije túto skúšobnú metódu: ISO 6060.

Vypúšťanie odpadovej vody zo spracovania za mokra

| a) | Odpadová voda zo závodov so spracovaním za mokra (okrem práčovní surovej vlny a močiarní konope) musí mať pri vypúšťaní do povrchových vôd po čistení (v závode alebo mimo neho) obsah COD nižší ako 20 g/kg vyjadrený ako ročný priemer.

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne podrobnú dokumentáciu a správy o skúškach, pri ktorých použije ISO 6060, preukazujúce zhodu s týmto kritériom spolu s vyhlásením o zhode. |
| --- | --- |

a)

Odpadová voda zo závodov so spracovaním za mokra (okrem práčovní surovej vlny a močiarní konope) musí mať pri vypúšťaní do povrchových vôd po čistení (v závode alebo mimo neho) obsah COD nižší ako 20 g/kg vyjadrený ako ročný priemer.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne podrobnú dokumentáciu a správy o skúškach, pri ktorých použije ISO 6060, preukazujúce zhodu s týmto kritériom spolu s vyhlásením o zhode.

| b) | Ak sa odpadová voda čistí v závode a vypúšťa priamo do vody, musí mať takisto pH medzi 6 a 9 (pokiaľ nie je pH prijímajúcich vôd mimo tohto rozpätia) a teplotu nižšiu ako 40 °C (ak teplota prijímajúcich vôd nie je vyššia ako táto hodnota).

  Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne dokumentáciu a správy o skúškach preukazujúce zhodu s týmto kritériom spolu s vyhlásením o zhode. Ak použité výrobky nesú environmentálnu značku EÚ pre textilné výrobky, spĺňajú túto požiadavku a je potrebné predložiť príslušnú dokumentáciu. |
| --- | --- |

b)

Ak sa odpadová voda čistí v závode a vypúšťa priamo do vody, musí mať takisto pH medzi 6 a 9 (pokiaľ nie je pH prijímajúcich vôd mimo tohto rozpätia) a teplotu nižšiu ako 40 °C (ak teplota prijímajúcich vôd nie je vyššia ako táto hodnota).

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne dokumentáciu a správy o skúškach preukazujúce zhodu s týmto kritériom spolu s vyhlásením o zhode. Ak použité výrobky nesú environmentálnu značku EÚ pre textilné výrobky, spĺňajú túto požiadavku a je potrebné predložiť príslušnú dokumentáciu.

Detergenty, zmäkčovače textílií a komplexotvorné činidlá

V každom závode na spracovanie za mokra musí byť najmenej 95 % hmotnosti použitých detergentov, najmenej 95 % hmotnosti použitých zmäkčovačov textílií a najmenej 95 % hmotnosti použitých komplexotvorných činidiel dostatočne biologicky odbúrateľných alebo odstrániteľných v čistiarňach odpadových vôd. V každom závode na spracovanie za mokra musia detergenty (ktoré obsahujú povrchovo aktívne látky) spĺňať nasledujúce kritériá: povrchovo aktívne látky spĺňajú kritériá na konečnú aeróbnu biologickú odbúrateľnosť. Najmenej 95 % hmotnosti ostatných zložiek musí byť dostatočne biologicky odbúrateľných alebo odstrániteľných v čistiarňach odpadových vôd.

Posudzovanie a overovanie:„dostatočne biologicky odbúrateľných“ znamená:

| — | ak pri skúšaní jednou z metód OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B alebo ISO 9888 preukáže percentuálne odbúranie najmenej 70 % počas 28 dní, |
| --- | --- |

—

ak pri skúšaní jednou z metód OECD 301 A, OECD 301 E, ISO 7827, OECD 302 A, ISO 9887, OECD 302 B alebo ISO 9888 preukáže percentuálne odbúranie najmenej 70 % počas 28 dní,

| — | alebo ak pri skúšaní jednou z metód OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 alebo ISO 14593 preukáže percentuálne odbúranie najmenej 60 % počas 28 dní, |
| --- | --- |

—

alebo ak pri skúšaní jednou z metód OECD 301 B, ISO 9439, OECD 301 C, OECD 302 C, OECD 301 D, ISO 10707, OECD 301 F, ISO 9408, ISO 10708 alebo ISO 14593 preukáže percentuálne odbúranie najmenej 60 % počas 28 dní,

| — | alebo ak pri skúšaní jednou z metód OECD 303 alebo ISO 11733 preukáže percentuálne odbúranie najmenej 80 % počas 28 dní, |
| --- | --- |

—

alebo ak pri skúšaní jednou z metód OECD 303 alebo ISO 11733 preukáže percentuálne odbúranie najmenej 80 % počas 28 dní,

| — | alebo ak v prípade látok, na ktoré tieto skúšobné metódy nie sú použiteľné, existuje dôkaz o ekvivalentnej úrovni biologického rozkladu. |
| --- | --- |

—

alebo ak v prípade látok, na ktoré tieto skúšobné metódy nie sú použiteľné, existuje dôkaz o ekvivalentnej úrovni biologického rozkladu.

Žiadateľ poskytne príslušnú dokumentáciu, karty bezpečnostných údajov, správy o skúškach a/alebo vyhlásenia s uvedením skúšobných metód a výsledkov spomenuté vyššie, preukazujúce zhodu s týmto kritériom v prípade všetkých použitých detergentov, zmäkčovačov textílií a komplexotvorných činidiel.

Farbivá na báze komplexných kovov

| a) | Ak sú v prípade farbenia celulózy farbivá na báze komplexných kovov súčasťou receptúry farbiva, najviac 20 % každého z týchto použitých komplexných farbív na báze kovov (zavedených do procesu) sa smie vypustiť do čistiarne odpadových vôd (v závode alebo mimo neho).
  Ak sú v prípade všetkých ostatných procesov farbenia komplexné kovové farbivá súčasťou receptúry farbiva, menej ako 7 % každého z týchto použitých komplexných kovových farbív (zavedených do procesu) sa vypustí do čistiarne odpadových vôd (v závode alebo mimo neho). |
| --- | --- |

a)

Ak sú v prípade farbenia celulózy farbivá na báze komplexných kovov súčasťou receptúry farbiva, najviac 20 % každého z týchto použitých komplexných farbív na báze kovov (zavedených do procesu) sa smie vypustiť do čistiarne odpadových vôd (v závode alebo mimo neho).

Ak sú v prípade všetkých ostatných procesov farbenia komplexné kovové farbivá súčasťou receptúry farbiva, menej ako 7 % každého z týchto použitých komplexných kovových farbív (zavedených do procesu) sa vypustí do čistiarne odpadových vôd (v závode alebo mimo neho).

| b) | Emisie do vody po čistení nesmú prekročiť tieto hodnoty: Cu 75 mg/kg (vlákno, priadza alebo tkanina), Cr 50 mg/kg, Ni 75 mg/kg. |
| --- | --- |

b)

Emisie do vody po čistení nesmú prekročiť tieto hodnoty: Cu 75 mg/kg (vlákno, priadza alebo tkanina), Cr 50 mg/kg, Ni 75 mg/kg.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ buď poskytne vyhlásenie o nepoužití, alebo dokumentáciu a správy o skúškach, pričom použije tieto skúšobné metódy: ISO 8288 na Cu a Ni, EN 1233 na Cr.

2.4.   Spotreba energie

Spotreba energie sa vypočíta ako energia použitá na proces výroby podlahových krytín.

Energia použitá na proces, vypočítaná ako sa uvádza v technickom dodatku, musí prekročiť nasledujúce hodnoty (P = bod hodnotenia):

| Skupina výrobkov | Limitná hodnota
  (P) |
| --- | --- |
| syntetické koberce | 8 |

Skupina výrobkov

Limitná hodnota

(P)

syntetické koberce

8

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ vypočíta spotrebu energie pri výrobnom procese podľa pokynov v technickom dodatku. Žiadateľ predloží príslušné výsledky a podpornú dokumentáciu.

3.   FÁZA POUŽÍVANIA

3.1.   Uvoľňovanie nebezpečných látok

Nesmú sa presiahnuť tieto limitné hodnoty emisií:

| Látka | Požiadavka
  (po 3 dňoch) |
| --- | --- |
| organické zlúčeniny spolu v rámci retenčného rozsahu
  C6 – C16 (TVOC) | 0,25 mg/m3 vzduchu |
| organické zlúčeniny spolu v rámci retenčného rozsahu
  > C16 – C22 (TSVOC) | 0,03 mg/m3 vzduchu |
| celkový objem prchavých organických zlúčenín bez LCI (6) | 0,05 mg/m3 vzduchu |

Látka

Požiadavka

(po 3 dňoch)

organické zlúčeniny spolu v rámci retenčného rozsahu

C6 – C16 (TVOC)

0,25 mg/m3 vzduchu

organické zlúčeniny spolu v rámci retenčného rozsahu

> C16 – C22 (TSVOC)

0,03 mg/m3 vzduchu

celkový objem prchavých organických zlúčenín bez LCI (6)

0,05 mg/m3 vzduchu

Posudzovanie a overovanie: žiadateľ predloží certifikát potvrdzujúci vykonanie emisných skúšok podľa prEN 15052 alebo DIN ISO 16000-9.

4.   POUŽITEĽNOSŤ

Výrobok je spôsobilý na používanie. Toto je možné preukázať údajmi z príslušných ISO, CEN alebo ekvivalentných skúšobných metód, ako sú národné skúšobné postupy.

Posudzovanie a overovanie: Predložia sa podrobnosti a výsledky skúšobných postupov spolu s vyhlásením, že výrobok je spôsobilý na používanie na základe všetkých ostatných informácií o najlepšom spôsobe používania výrobku konečným používateľom. Podľa smernice Rady 89/106/EHS (7) sa výrobok pokladá za spôsobilý na používanie, ak sa zhoduje s harmonizovanou normou, európskym technickým schválením alebo neharmonizovanou technickou špecifikáciou uznanou na úrovni Spoločenstva. Označenie zhody Európskeho spoločenstva „CE“ pre stavebné výrobky poskytuje výrobcom ľahko rozpoznateľné potvrdenie o zhode a v tejto súvislosti sa môže považovať za dostatočné. Okrem toho môže byť použitá norma CEN/TS 14472-2 na preukázanie zhody s týmto kritériom.

5.   INFORMÁCIE PRE SPOTREBITEĽA

Výrobok sa predáva s príslušným návodom na požitie, v ktorom sa poskytujú informácie o správnom a najlepšom všeobecnom a technickom použití výrobku, ako aj o jeho údržbe. Na obale a/alebo na sprievodných dokumentoch sa uvádzajú tieto informácie:

| a) | informácia, že výrobku bola udelená environmentálna značka EÚ spolu so stručným, ale presným vysvetlením jej významu, ktoré doplní všeobecné informácie v kolónke 2 loga; |
| --- | --- |

a)

informácia, že výrobku bola udelená environmentálna značka EÚ spolu so stručným, ale presným vysvetlením jej významu, ktoré doplní všeobecné informácie v kolónke 2 loga;

| b) | odporúčané použitie a údržbu výrobku. Táto informácia by mala zdôrazniť všetky príslušné inštrukcie týkajúce sa hlavne údržby a použitia výrobkov. V prípade potreby by sa mali uviesť vlastnosti výrobku pri používaní v náročných klimatických alebo iných podmienkach, napríklad odolnosť voči mrazu/absorpcia vody, odolnosť voči škvrnám, odolnosť voči chemikáliám, potrebná príprava podkladového povrchu, návod na čistenie a odporúčané druhy čistiacich prostriedkov, ako aj odporúčané intervaly čistenia. Informácie by mali obsahovať aj všetky možné údaje o potenciálnej technickej životnosti výrobku uvedené buď ako priemerná hodnota, alebo ako interval životnosti; |
| --- | --- |

b)

odporúčané použitie a údržbu výrobku. Táto informácia by mala zdôrazniť všetky príslušné inštrukcie týkajúce sa hlavne údržby a použitia výrobkov. V prípade potreby by sa mali uviesť vlastnosti výrobku pri používaní v náročných klimatických alebo iných podmienkach, napríklad odolnosť voči mrazu/absorpcia vody, odolnosť voči škvrnám, odolnosť voči chemikáliám, potrebná príprava podkladového povrchu, návod na čistenie a odporúčané druhy čistiacich prostriedkov, ako aj odporúčané intervaly čistenia. Informácie by mali obsahovať aj všetky možné údaje o potenciálnej technickej životnosti výrobku uvedené buď ako priemerná hodnota, alebo ako interval životnosti;

| c) | údaj o spôsobe recyklácie alebo zneškodnenia (vysvetlenie pre spotrebiteľa o čo najlepšej úžitkovosti); |
| --- | --- |

c)

údaj o spôsobe recyklácie alebo zneškodnenia (vysvetlenie pre spotrebiteľa o čo najlepšej úžitkovosti);

| d) | informácie o environmentálnej značke EÚ a príslušných skupinách výrobkov vrátane tohto (alebo ekvivalentného) textu: „Viac informácií možno získať na internetovej adrese EÚ pre environmentálne značky: http://www.ecolabel.eu“. |
| --- | --- |

d)

informácie o environmentálnej značke EÚ a príslušných skupinách výrobkov vrátane tohto (alebo ekvivalentného) textu: „Viac informácií možno získať na internetovej adrese EÚ pre environmentálne značky: http://www.ecolabel.eu“.

Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ predloží vzorku obalu a/alebo priložené texty tiež podľa normy ISO 6347: Textilné podlahové krytiny – Informácie pre spotrebiteľov.

6.   INFORMÁCIE UVÁDZANÉ NA ENVIRONMENTÁLNEJ ZNAČKE

Kolónka 2 na environmentálnej značke obsahuje tento text:

| — | obmedzený obsah nebezpečných a jedovatých látok, |
| --- | --- |

—

obmedzený obsah nebezpečných a jedovatých látok,

| — | úspora energie vo výrobných procesoch, |
| --- | --- |

—

úspora energie vo výrobných procesoch,

| — | obmedzenie vypúšťania znečisťujúcich látok do vody, |
| --- | --- |

—

obmedzenie vypúšťania znečisťujúcich látok do vody,

| — | nižšie riziko pre zdravie v životnom prostredí. |
| --- | --- |

—

nižšie riziko pre zdravie v životnom prostredí.

---

(1)  Ú. v. ES 196, 16.8.1967, s. 1.

(2)  Ú. v. ES L 200, 30.7.1999, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1.

(4)  VOC sú všetky organické zlúčeniny, ktoré pri teplote 293,15 K majú tlak nasýtených pár 0,01 kPa alebo vyšší, alebo za konkrétnych podmienok použitia majú zodpovedajúcu prchavosť.

(5)  Ú. v. EÚ L 344, 27.12.2005, s. 40.

LCI= najnižšia požadovaná koncentrácia.

(7)  Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, s. 12.

Technický dodatok pre textilné podlahové krytiny

VÝPOČET SPOTREBY ENERGIE

Spotreba energie je vypočítaná ako ročný priemer energie spotrebovanej pri výrobnom procese (mimo vykurovania priestorov) od surovín po hotové podlahové krytiny.

V prípade syntetických (neobnoviteľných) surovín začína výpočet od výroby použitého výrobku. Výpočet nebude zahŕňať objem energie obsiahnutý v surovine (t. j. energia vstupného výrobku).

Výpočet energie zahŕňa najmenej 95 % energie potrebnej na výrobu surovín. Energia potrebná na výrobu lepidiel sa do výpočtu nezahrnie.

Jednotkou zvolenou pre výpočty je MJ/m2.

Uvedie sa energetický obsah rôznych palív.

Spotreba elektrickej energie znamená elektrickú energiu zakúpenú od vonkajšieho dodávateľa.

Ak má výrobca nadbytok energií, ktorý sa predá ako elektrina, para alebo teplo, je možné predaný objem odpočítať od spotreby energie. Len palivá, ktoré sa skutočne použijú na výrobu podlahových krytín sa zahrnú do výpočtov.

Environmentálne parametre

| A | = | podiel obnoviteľných surovín a recyklovaných neobnoviteľných surovín (%) (1) |
| --- | --- | --- |
| B | = | podiel obnoviteľných palív (%) |
| C | = | spotreba elektrickej energie (MJ/m2) |
| D | = | spotreba paliva (MJ/m2) |

A

=

podiel obnoviteľných surovín a recyklovaných neobnoviteľných surovín (%) (1)

B

=

podiel obnoviteľných palív (%)

C

=

spotreba elektrickej energie (MJ/m2)

D

=

spotreba paliva (MJ/m2)

Formula

Energetický obsah rôznych palív je uvedený v nasledujúcej tabuľke.

Tabuľka na výpočet spotreby paliva

Výrobné obdobie – rok:

Dni:

Od:

Do:

| Palivo | Množstvo | Jednotky | Prevodný faktor | Energia
  (MJ) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| slama (15 % W) | | kg | 14,5 | |
| pelety (7 % W) | | kg | 17,5 | |
| odpadové drevo (20 % W) | | kg | 14,7 | |
| drevené triesky (45 % W) | | kg | 9,4 | |
| rašelina | | kg | 20 | |
| zemný plyn | | kg | 54,1 | |
| zemný plyn | | Nm3 | 38,8 | |
| bután | | kg | 49,3 | |
| kerozín | | kg | 46,5 | |
| benzín | | kg | 52,7 | |
| motorová nafta | | kg | 44,6 | |
| plynový olej | | kg | 45,2 | |
| ťažký vykurovací olej | | kg | 42,7 | |
| suché koksové uhlie | | kg | 30,6 | |
| antracit | | kg | 29,7 | |
| drevné uhlie | | kg | 33,7 | |
| priemyselný koks | | kg | 27,9 | |
| elektrická energia (zo siete) | | kWh | 3,6 | |
| celková energia (MJ) | |

Palivo

Množstvo

Jednotky

Prevodný faktor

Energia

(MJ)

slama (15 % W)

kg

14,5

pelety (7 % W)

kg

17,5

odpadové drevo (20 % W)

kg

14,7

drevené triesky (45 % W)

kg

9,4

rašelina

kg

20

zemný plyn

kg

54,1

zemný plyn

Nm3

38,8

bután

kg

49,3

kerozín

kg

46,5

benzín

kg

52,7

motorová nafta

kg

44,6

plynový olej

kg

45,2

ťažký vykurovací olej

kg

42,7

suché koksové uhlie

kg

30,6

antracit

kg

29,7

drevné uhlie

kg

33,7

priemyselný koks

kg

27,9

elektrická energia (zo siete)

kWh

3,6

celková energia (MJ)

---

(1)  Použitie „obnoviteľných surovín“ a/alebo „recyklovaných neobnoviteľných surovín“ je dobrovoľné.

---

III Akty prijaté podľa Zmluvy o EÚ

AKTY PRIJATÉ PODĽA HLAVY VI ZMLUVY O EÚ

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/17

---

ROZHODNUTIE RADY 2009/968/SVV

z 30. novembra 2009,

ktorým sa prijímajú pravidlá týkajúce sa utajovaných skutočností Europolu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (1) (ďalej len „rozhodnutie o Europole“), a najmä na jeho článok 40,

so zreteľom na návrh pravidiel, ktoré predložila správna rada,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,

keďže v súlade s rozhodnutím o Europole vykonávacie predpisy týkajúce sa utajovaných skutočností, ktoré Europol získava alebo si vymieňa, prijíma Rada, uznášajúca sa kvalifikovanou väčšinou po porade s Európskym parlamentom (ďalej len „pravidlá“),

ROZHODLA TAKTO:

KAPITOLA I

VYMEDZENIE POJMOV A ROZSAH PÔSOBNOSTI

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely týchto pravidiel:

| a) | „spracúvanie informácií“alebo „spracúvanie“ je akákoľvek operácia alebo súbor operácií, ktoré sa vykonávajú s osobnými alebo neosobnými údajmi automatizovanými alebo inými prostriedkami, ako napr. zhromažďovanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo upravovanie, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, poskytovanie prenosom, šírenie alebo sprístupňovanie iným spôsobom, spájanie alebo kombinovanie, blokovanie, vymazávanie alebo zničenie; |
| --- | --- |

a)

„spracúvanie informácií“alebo „spracúvanie“ je akákoľvek operácia alebo súbor operácií, ktoré sa vykonávajú s osobnými alebo neosobnými údajmi automatizovanými alebo inými prostriedkami, ako napr. zhromažďovanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo upravovanie, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, poskytovanie prenosom, šírenie alebo sprístupňovanie iným spôsobom, spájanie alebo kombinovanie, blokovanie, vymazávanie alebo zničenie;

| b) | „tretia strana“ sú subjekty uvedené v článkoch 22 ods. 1 a 23 ods. 1 rozhodnutia o Europole; |
| --- | --- |

b)

„tretia strana“ sú subjekty uvedené v článkoch 22 ods. 1 a 23 ods. 1 rozhodnutia o Europole;

| c) | „bezpečnostný výbor“ je výbor tvorený zástupcami členských štátov a Europolu, ako sa opisuje v článku 4; |
| --- | --- |

c)

„bezpečnostný výbor“ je výbor tvorený zástupcami členských štátov a Europolu, ako sa opisuje v článku 4;

| d) | „bezpečnostný koordinátor“ je zástupca riaditeľa, ktorému riaditeľ v súlade s článkom 38 ods. 2 rozhodnutia o Europole popri ostatných úlohách pridelí aj funkciu koordinácie a kontroly v otázkach bezpečnosti; |
| --- | --- |

d)

„bezpečnostný koordinátor“ je zástupca riaditeľa, ktorému riaditeľ v súlade s článkom 38 ods. 2 rozhodnutia o Europole popri ostatných úlohách pridelí aj funkciu koordinácie a kontroly v otázkach bezpečnosti;

| e) | „bezpečnostní pracovníci“ sú zamestnanci Europolu vymenovaní riaditeľom Europolu, ktorí sú zodpovední za bezpečnostné otázky v súlade s článkom 6; |
| --- | --- |

e)

„bezpečnostní pracovníci“ sú zamestnanci Europolu vymenovaní riaditeľom Europolu, ktorí sú zodpovední za bezpečnostné otázky v súlade s článkom 6;

| f) | „bezpečnostná príručka“ je príručka, ktorá sa má vypracovať v súlade s článkom 7 a ktorou sa vykonávajú tieto pravidlá; |
| --- | --- |

f)

„bezpečnostná príručka“ je príručka, ktorá sa má vypracovať v súlade s článkom 7 a ktorou sa vykonávajú tieto pravidlá;

| g) | „stupeň utajenia“ je ochranné označenie priradené dokumentu spracúvanému Europolom alebo prostredníctvom Europolu, ako je uvedené v článku 10; |
| --- | --- |

g)

„stupeň utajenia“ je ochranné označenie priradené dokumentu spracúvanému Europolom alebo prostredníctvom Europolu, ako je uvedené v článku 10;

| h) | „bezpečnostný balík“ je konkrétna kombinácia bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú uplatňovať na informácie, na ktoré sa vzťahuje stupeň utajenia Europolu, ako je uvedené v článku 10; |
| --- | --- |

h)

„bezpečnostný balík“ je konkrétna kombinácia bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú uplatňovať na informácie, na ktoré sa vzťahuje stupeň utajenia Europolu, ako je uvedené v článku 10;

| i) | „základný stupeň ochrany“ je úroveň ochrany, ktorá sa bude uplatňovať na všetky informácie spracúvané Europolom alebo jeho prostredníctvom s výnimkou informácií, ktoré sú výslovne označené alebo jasne rozpoznateľné ako verejné informácie, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1; |
| --- | --- |

i)

„základný stupeň ochrany“ je úroveň ochrany, ktorá sa bude uplatňovať na všetky informácie spracúvané Europolom alebo jeho prostredníctvom s výnimkou informácií, ktoré sú výslovne označené alebo jasne rozpoznateľné ako verejné informácie, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1;

| j) | „zamestnanci“ sú dočasní a zmluvní zamestnanci, ako sa vymedzujú v článku 39 ods. 4 rozhodnutia o Europole; |
| --- | --- |

j)

„zamestnanci“ sú dočasní a zmluvní zamestnanci, ako sa vymedzujú v článku 39 ods. 4 rozhodnutia o Europole;

| k) | „utajované skutočnosti Europolu“ sú akékoľvek informácie a veci v akejkoľvek forme, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť rôzne stupne poškodenia základných záujmov Europolu alebo jedného alebo viacerých členských štátov a ktoré si vyžadujú uplatňovanie primeraných bezpečnostných opatrení, ako sa vymedzujú v článku 7 ods. 2 písm. b). |
| --- | --- |

k)

„utajované skutočnosti Europolu“ sú akékoľvek informácie a veci v akejkoľvek forme, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť rôzne stupne poškodenia základných záujmov Europolu alebo jedného alebo viacerých členských štátov a ktoré si vyžadujú uplatňovanie primeraných bezpečnostných opatrení, ako sa vymedzujú v článku 7 ods. 2 písm. b).

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1.   Týmito pravidlami sa zavádzajú bezpečnostné opatrenia, ktoré sa majú uplatňovať na všetky informácie spracúvané Europolom alebo jeho prostredníctvom.

2.   Komunikačné kanály medzi Europolom a národnými jednotkami členských štátov uvedené v článku 8 rozhodnutia o Europole poskytujú rovnakú úroveň ochrany, ako je úroveň ochrany, ktorú zabezpečujú tieto opatrenia. Bežnú formu týchto komunikačných kanálov schvaľuje bezpečnostný výbor.

3.   V prílohe k tomuto dokumentu sa ustanovuje prehľad stupňov utajenia využívaných Europolom, ako sa uvádza v článku 10, a ekvivalentné označenia, ktoré členské štáty v súčasnosti uplatňujú pre informácie, na ktoré sa vzťahujú tieto stupne utajenia. Ak členský štát oznámi ostatným členským štátom a Europolu akékoľvek zmeny v jeho vnútroštátnych ustanoveniach týkajúcich sa stupňov utajenia alebo ekvivalentných označení, vypracuje Europol revidovanú verziu prehľadu uvedenú v prílohe. Bezpečnostný výbor minimálne raz ročne preverí, či je tento prehľad aktuálny.

KAPITOLA II

BEZPEČNOSTNÁ ZODPOVEDNOSŤ

Článok 3

Zodpovednosť členských štátov

1.   Členské štáty sa zaväzujú zabezpečiť, aby sa na ich území informáciám Europolu poskytovala rovnaká úroveň ochrany, ako je úroveň ochrany, ktorú poskytujú bezpečnostné opatrenia zavedené podľa týchto pravidiel.

2.   Členské štáty sa zaväzujú informovať bezpečnostného koordinátora o všetkých narušeniach bezpečnosti, ktoré by mohli ohroziť záujmy Europolu alebo členského štátu. V prípade ohrozenia záujmov členského štátu je dotknutý členský štát informovaný aj priamo prostredníctvom národnej jednotky.

Článok 4

Bezpečnostný výbor

1.   Zriadi sa bezpečnostný výbor, ktorý pozostáva zo zástupcov členských štátov a Europolu a zasadá najmenej dvakrát ročne.

2.   Úlohou bezpečnostného výboru je poskytovať poradenstvo správnej rade a riaditeľovi Europolu v otázkach, ktoré sa týkajú bezpečnostnej politiky, vrátane uplatňovania bezpečnostnej príručky.

3.   Bezpečnostný výbor prijme svoj rokovací poriadok. Zasadnutiam bezpečnostného výboru predsedá bezpečnostný koordinátor.

Článok 5

Bezpečnostný koordinátor

1.   Bezpečnostný koordinátor nesie všeobecnú zodpovednosť za všetky záležitosti, ktoré sa týkajú bezpečnosti vrátane bezpečnostných opatrení ustanovených v týchto pravidlách a v bezpečnostnej príručke. Bezpečnostný koordinátor monitoruje presadzovanie bezpečnostných ustanovení a o všetkých narušeniach bezpečnosti informuje riaditeľa. Riaditeľ v závažných prípadoch informuje správnu radu. Ak by takéto narušenie obsahovalo riziko ohrozenia záujmov určitého členského štátu, postúpi sa informácia aj tomuto členskému štátu.

2.   Bezpečnostný koordinátor sa zodpovedá priamo riaditeľovi Europolu.

3.   Bezpečnostný koordinátor má bezpečnostnú previerku pre najvyšší stupeň v súlade so zákonmi a právnymi predpismi, ktoré sú uplatniteľné v členskom štáte, ktorého je bezpečnostný koordinátor štátnym príslušníkom.

Článok 6

Bezpečnostní pracovníci

1.   Bezpečnostní pracovníci poskytujú pomoc riaditeľovi pri vykonávaní bezpečnostných opatrení ustanovených v týchto pravidlách a v bezpečnostnej príručke. Bezpečnostní pracovníci sa zodpovedajú priamo bezpečnostnému koordinátorovi. Bezpečnostní pracovníci plnia tieto konkrétne úlohy:

| a) | všetkým osobám v Europole, ako aj všetkým ďalším osobám, ktoré sú zapojené do činností týkajúcich sa Europolu, na ktoré sa vzťahuje konkrétny záväzok zachovávať mlčanlivosť alebo dôvernosť, dávajú pokyny, poskytujú pomoc a poradenstvo v súvislosti s ich povinnosťami vyplývajúcimi z týchto pravidiel a bezpečnostnej príručky; |
| --- | --- |

a)

všetkým osobám v Europole, ako aj všetkým ďalším osobám, ktoré sú zapojené do činností týkajúcich sa Europolu, na ktoré sa vzťahuje konkrétny záväzok zachovávať mlčanlivosť alebo dôvernosť, dávajú pokyny, poskytujú pomoc a poradenstvo v súvislosti s ich povinnosťami vyplývajúcimi z týchto pravidiel a bezpečnostnej príručky;

| b) | presadzujú bezpečnostné ustanovenia, vyšetrujú ich porušenia a bezodkladne o nich podávajú správy bezpečnostnému koordinátorovi; |
| --- | --- |

b)

presadzujú bezpečnostné ustanovenia, vyšetrujú ich porušenia a bezodkladne o nich podávajú správy bezpečnostnému koordinátorovi;

| c) | na základe posúdenia rizika pravidelne prehodnocujú primeranosť bezpečnostných opatrení; na tento účel bezpečnostnému koordinátorovi podávajú správu spravidla najmenej raz mesačne – a vo výnimočných prípadoch kedykoľvek uznajú za potrebné – a vydávajú primerané odporúčania a poskytujú poradenstvo; |
| --- | --- |

c)

na základe posúdenia rizika pravidelne prehodnocujú primeranosť bezpečnostných opatrení; na tento účel bezpečnostnému koordinátorovi podávajú správu spravidla najmenej raz mesačne – a vo výnimočných prípadoch kedykoľvek uznajú za potrebné – a vydávajú primerané odporúčania a poskytujú poradenstvo;

| d) | plnia úlohy, ktoré sú im pridelené na základe týchto pravidiel alebo na základe bezpečnostnej príručky; |
| --- | --- |

d)

plnia úlohy, ktoré sú im pridelené na základe týchto pravidiel alebo na základe bezpečnostnej príručky;

| e) | plnia akékoľvek ďalšie úlohy, ktoré im pridelil bezpečnostný koordinátor. |
| --- | --- |

e)

plnia akékoľvek ďalšie úlohy, ktoré im pridelil bezpečnostný koordinátor.

2.   Bezpečnostní pracovníci majú bezpečnostnú previerku pre stupeň, ktorý zodpovedá ich povinnostiam a je v súlade so zákonmi a právnymi predpismi, ktoré sú uplatniteľné v členských štátoch, ktorých sú štátnymi príslušníkmi.

Článok 7

Bezpečnostná príručka, postupy a obsah

1.   Bezpečnostnú príručku prijíma správna rada po porade s bezpečnostným výborom.

2.   Bezpečnostná príručka poskytuje usmernenie v otázkach správy a bezpečnostnú podporu v súlade s prevádzkovými požiadavkami a uvádza sa v nej organizačný prístup Europolu k riadeniu bezpečnosti. Bezpečnostná príručka obsahuje:

| a) | podrobné pravidlá týkajúce sa bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú uplatňovať v rámci Europolu s cieľom poskytovať základný stupeň ochrany, ako je uvedené v článku 10 ods. 1 týchto pravidiel, ako sú napr. opatrenia založené na článku 35 a článku 41 ods. 2 rozhodnutia o Europole, a zohľadňujúce článok 40 ods. 3 rozhodnutia o Europole a |
| --- | --- |

a)

podrobné pravidlá týkajúce sa bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú uplatňovať v rámci Europolu s cieľom poskytovať základný stupeň ochrany, ako je uvedené v článku 10 ods. 1 týchto pravidiel, ako sú napr. opatrenia založené na článku 35 a článku 41 ods. 2 rozhodnutia o Europole, a zohľadňujúce článok 40 ods. 3 rozhodnutia o Europole a

| b) | podrobné pravidlá týkajúce sa bezpečnostných opatrení spojených s rozličnými stupňami utajenia, ktoré používa Europol, zodpovedajúce bezpečnostným balíkom uvedeným v článku 10 ods. 2 a 3; bezpečnostná príručka tiež zohľadňuje článok 46 rozhodnutia o Europole. |
| --- | --- |

b)

podrobné pravidlá týkajúce sa bezpečnostných opatrení spojených s rozličnými stupňami utajenia, ktoré používa Europol, zodpovedajúce bezpečnostným balíkom uvedeným v článku 10 ods. 2 a 3; bezpečnostná príručka tiež zohľadňuje článok 46 rozhodnutia o Europole.

3.   Bezpečnostná príručka sa prehodnocuje v pravidelných intervaloch alebo v prípade, že dôjde k významným zmenám, s cieľom zabezpečiť jej trvalú použiteľnosť, primeranosť a efektívnosť.

4.   Zmeny a doplnenia bezpečnostnej príručky sa prijímajú v súlade s postupmi ustanovenými v odseku 1.

Článok 8

Bezpečnostná certifikácia systémov

1.   Všetky systémy, ktoré Europol využíva na spracúvanie utajovaných skutočností, certifikuje správna rada po porade s bezpečnostným výborom a potom, ako získa ubezpečenie o účinnom vykonávaní požadovaných bezpečnostných opatrení, ktoré vyplývajú z bezpečnostných požiadaviek špecifických pre systém (SSSR), registra informačných rizík a akýchkoľvek ďalších relevantných dokumentov. Podsystémy a dislokované terminály alebo pracovné stanice sa certifikujú ako súčasť všetkých systémov, s ktorými sú spojené.

2.   SSSR prijíma a mení a dopĺňa správna rada po porade s bezpečnostným výborom. SSSR sú v súlade s príslušnými ustanoveniami bezpečnostnej príručky.

Článok 9

Dodržiavanie opatrení

1.   Bezpečnostné opatrenia ustanovené v týchto pravidlách a v bezpečnostnej príručke dodržiavajú všetky osoby v Europole, ako aj všetky osoby zapojené do činností súvisiacich s Europolom na základe konkrétneho záväzku zachovávať mlčanlivosť alebo dôvernosť.

2.   Za zabezpečenie dodržiavania týchto pravidiel a bezpečnostnej príručky v súlade s odsekom 1 zodpovedá riaditeľ, styčné úrady a národné jednotky Europolu.

KAPITOLA III

VŠEOBECNÉ ZÁSADY

Článok 10

Základný stupeň ochrany, stupne utajenia a bezpečnostné balíky

1.   Všetky informácie spracúvané Europolom alebo jeho prostredníctvom s výnimkou informácií, ktoré sú výslovne označené alebo jasne rozpoznateľné ako verejné informácie, podliehajú základnému stupňu ochrany v rámci Europolu a v členských štátoch.

2.   Členské štáty v súlade s článkom 3 zabezpečujú uplatňovanie základného stupňa ochrany uvedeným v odseku 1, a to pomocou rozličných opatrení prijatých v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vrátane povinnosti zachovávať mlčanlivosť a dôvernosť, obmedzenia prístupu k informáciám len na oprávnených zamestnancov, požiadaviek ochrany údajov v súvislosti s osobnými údajmi a všeobecných technických a procedurálnych opatrení na zaistenie bezpečnosti informácií, zohľadňujúc článok 41 ods. 2 rozhodnutia o Europole.

3.   Informácie, ktoré si vyžadujú ďalšie bezpečnostné opatrenia, podliehajú stupňu utajenia Europolu, ktorý sa uvedie prostredníctvom špecifického označenia. Na informácie sa vzťahuje úroveň ochrany, len ak je to nevyhnutne potrebné a len počas nevyhnutného obdobia.

4.   Používajú sa tieto stupne utajenia Europolu:

a)   „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“: tento stupeň utajenia sa vzťahuje na informácie a veci, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo byť nevýhodné pre záujmy Europolu, EÚ alebo jedného alebo niekoľkých členských štátov;

b)   „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“: tento stupeň utajenia sa vzťahuje na informácie a veci, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo poškodiť základné záujmy Europolu, EÚ alebo jedného alebo niekoľkých členských štátov;

c)   „SECRET UE/EU SECRET“: tento stupeň utajenia sa vzťahuje na informácie a veci, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo vážne poškodiť základné záujmy Europolu, EÚ alebo jedného alebo niekoľkých členských štátov;

d)   „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“: tento stupeň utajenia sa vzťahuje na informácie a veci, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo mimoriadne vážne poškodiť základné záujmy Europolu, EÚ alebo jedného alebo niekoľkých členských štátov.

Takéto utajované informácie a veci ponesú pod označením utajenia dodatočné označenie („EUROPOL“), aby sa tak určil ich pôvod v Europole.

Každý stupeň utajenia Europolu súvisí so špecifickým bezpečnostným balíkom, ktorý sa má uplatniť v rámci Europolu. Bezpečnostné balíky poskytujú rozdielne úrovne ochrany v závislosti od obsahu informácií a s ohľadom na škodlivý účinok, ktorý by neoprávnené sprístupnenie, šírenie alebo použitie informácií mohlo mať na záujmy Europolu alebo členských štátov.

Pri zhromažďovaní informácií s rozličným stupňom utajenia sa používa stupeň utajenia, ktorý je najmenej taký vysoký ako stupeň utajenia uplatňovaný na informácie s najvyššou úrovňou ochrany. V každom prípade je možné skupine informácií priradiť vyššiu úroveň ochrany, ako je úroveň ochrany každej jej časti.

Prekladu utajovaných dokumentov sa priraďuje rovnaký stupeň utajenia ako originálu a vzťahuje sa naň taká istá úroveň ochrany ako na dokument v originálnom znení.

5.   Na špecifikovanie ďalších podmienok, ako je napr. obmedzenie šírenia informácií na konkrétne kanály výmeny informácií, embargo a osobitný prípad šírenia informácií na základe „potreby poznať“, sa môžu používať upozorňujúce označenia. Takéto upozorňujúce označenia sa vymedzujú v bezpečnostnej príručke.

6.   Bezpečnostné balíky pozostávajú z rôznych opatrení fyzického, technického, organizačného alebo administratívneho charakteru, ako sa ustanovuje v bezpečnostnej príručke.

Článok 11

Výber stupňa utajenia

1.   Členský štát, ktorý Europolu poskytuje informáciu, zodpovedá za to, aby sa takejto informácii priradil primeraný stupeň utajenia v súlade s článkom 10. Členské štáty podľa potreby označia informáciu, ktorú poskytujú Europolu, stupňom utajenia Europolu, ako sa uvádza v článku 10 ods. 4.

2.   Pri výbere stupňa utajenia členské štáty vezmú do úvahy utajovanie skutočností podľa ich vnútroštátnych právnych predpisov, potrebu operatívnej flexibility požadovanej na primerané fungovanie Europolu a požiadavku, aby utajovanie skutočností, ktoré sa týkajú presadzovania práva, tvorilo výnimku a ak majú byť takéto skutočnosti utajené, aby sa im priradil čo najnižší možný stupeň utajenia.

3.   Ak Europol na základe informácií, ktoré už má k dispozícii, dospeje k záveru, že je potrebné zmeniť zvolený stupeň utajenia (napríklad znížiť alebo zvýšiť stupeň utajenia alebo zvýšiť stupeň utajenia dokumentu, na ktorý sa predtým vzťahoval základný stupeň ochrany), informuje o tom dotknutý členský štát a snaží sa s ním dohodnúť primeraný stupeň utajenia. Bez takejto dohody Europol stupeň utajenia nekonkretizuje, nemení, nezvyšuje ani neznižuje.

4.   Ak sa informácie, ktorých pôvodcom je Europol, zakladajú na informáciách poskytnutých členským štátom alebo obsahujú informácie poskytnuté členským štátom, určí Europol po dohode s členským štátom, či je postačujúci základný stupeň ochrany alebo či je potrebné použiť stupeň utajovania Europolu.

5.   Ak je pôvodcom informácií Europol, pričom sa tieto informácie nezakladajú na informáciách poskytnutých členským štátom, ani neobsahujú informácie poskytnuté členským štátom, určí Europol sám primeraný stupeň utajenia takýchto informácií na základe kritérií stanovených bezpečnostným výborom. Europol v prípade potreby informácie primeraným spôsobom označí.

6.   Ak sa informácie týkajú aj základných záujmov iného členského štátu, členské štáty a Europol sa s týmto členským štátom poradia o tom, či by sa mal na túto informáciu uplatniť nejaký stupeň utajenia, a ak áno, ktorý stupeň utajenia by sa mal použiť.

Článok 12

Zmena stupňa utajenia

1.   Členský štát, ktorý poskytol informácie Europolu, môže kedykoľvek požadovať zmenu zvoleného stupňa utajenia, ako aj prípadné zníženie alebo zvýšenie stupňa utajenia. Europol je povinný zmeniť, zvýšiť alebo znížiť stupeň utajenia v súlade so želaním dotknutého členského štátu.

2.   Hneď ako to okolnosti umožnia, požiada dotknutý členský štát, aby sa príslušný stupeň utajenia znížil alebo úplne zrušil.

3.   Členský štát, ktorý Europolu informáciu poskytuje, môže uviesť obdobie, počas ktorého sa bude zvolený stupeň utajenia uplatňovať, ako aj možné zmeny stupňa utajenia po uplynutí tohto obdobia.

4.   Ak základný stupeň ochrany alebo stupeň utajenia určil Europol v súlade s článkom 11 ods. 4, môže zmenu základnej ochrany alebo stupňa utajenia uskutočniť len Europol po dohode s dotknutými členskými štátmi.

5.   Ak stupeň utajenia určil Europol v súlade s článkom 11 ods. 5, môže sám podľa svojho uváženia kedykoľvek stupeň utajenia zmeniť alebo zrušiť.

6.   Ak sa informácia, ktorej stupeň utajenia sa mení v súlade s týmto článkom, poskytla už aj iným členským štátom, Europol je povinný informovať príjemcov o zmene stupňa utajenia.

Článok 13

Spracúvanie, prístup a bezpečnostná previerka

1.   Prístup k informáciám a disponovanie informáciami sa v rámci organizácie Europolu obmedzujú na tie osoby, ktoré sa vzhľadom na svoje funkcie alebo úlohy potrebujú s týmito informáciami oboznámiť alebo potrebujú s nimi manipulovať. Osoby, ktoré boli poverené spracúvaním informácií, musia mať primerané osvedčenie o bezpečnostnej previerke a poskytuje sa im ďalšia osobitná odborná príprava.

2.   Všetky osoby, ktoré môžu mať prístup k informáciám podliehajúcim určitému stupňu utajenia, ktoré spracúva Europol, sa musia podrobiť bezpečnostnej previerke v súlade s článkom 40 ods. 2 rozhodnutia o Europole a s bezpečnostnou príručkou. Bezpečnostný koordinátor na základe výsledkov bezpečnostnej previerky a s výhradou ustanovení bezpečnostnej príručky oprávni tie osoby preverené na príslušnej vnútroštátnej úrovni, ktoré sa vzhľadom na svoje funkcie alebo úlohy potrebujú oboznámiť s informáciami podliehajúcimi stupňu utajenia Europolu. Poverenie podlieha pravidelnému preskúmaniu zo strany bezpečnostného koordinátora. Bezpečnostný koordinátor môže bezodkladne poverenie zrušiť, ak na to existujú opodstatnené dôvody. Bezpečnostný koordinátor zodpovedá tiež za zabezpečenie vykonávania odseku 3.

3.   K informáciám, ktorým bol priradený určitý stupeň utajenia, nemá prístup žiadna osoba bez toho, aby mala osvedčenie o bezpečnostnej previerke primeraného stupňa. Bezpečnostný koordinátor však po konzultácii s bezpečnostným pracovníkom výnimočne môže:

| a) | dať konkrétne a obmedzené poverenie osobám prevereným na stupni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ na prístup ku konkrétnym utajovaným skutočnostiam do stupňa utajenia „SECRET UE/EU SECRET“, ak sa vzhľadom na svoje funkcie alebo úlohy v konkrétnom prípade potrebujú oboznámiť s informáciami podliehajúcimi vyššiemu stupňu utajenia Europolu; alebo |
| --- | --- |

a)

dať konkrétne a obmedzené poverenie osobám prevereným na stupni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ na prístup ku konkrétnym utajovaným skutočnostiam do stupňa utajenia „SECRET UE/EU SECRET“, ak sa vzhľadom na svoje funkcie alebo úlohy v konkrétnom prípade potrebujú oboznámiť s informáciami podliehajúcimi vyššiemu stupňu utajenia Europolu; alebo

| b) | dať dočasné poverenie na prístup k utajovaným skutočnostiam na obdobie kratšie ako šesť mesiacov, kým sa neukončí bezpečnostná previerka uvedená v odseku 2, v záujme Europolu po oboznámení príslušných vnútroštátnych orgánov a pod podmienkou, že do troch mesiacov od nich nedostanú odpoveď; bezpečnostný koordinátor informuje dotknuté príslušné vnútroštátne orgány o takomto dočasnom poverení. Takýmto dočasným poverením sa neposkytuje prístup k utajovaným skutočnostiam so stupňom utajenia „SECRET UE/EU SECRET“ a vyšším. |
| --- | --- |

b)

dať dočasné poverenie na prístup k utajovaným skutočnostiam na obdobie kratšie ako šesť mesiacov, kým sa neukončí bezpečnostná previerka uvedená v odseku 2, v záujme Europolu po oboznámení príslušných vnútroštátnych orgánov a pod podmienkou, že do troch mesiacov od nich nedostanú odpoveď; bezpečnostný koordinátor informuje dotknuté príslušné vnútroštátne orgány o takomto dočasnom poverení. Takýmto dočasným poverením sa neposkytuje prístup k utajovaným skutočnostiam so stupňom utajenia „SECRET UE/EU SECRET“ a vyšším.

4.   Takéto poverenie sa neudeľuje, ak členský štát poskytujúci dané informácie uviedol, že vo vzťahu k tejto informácii sa neuplatňuje právomoc udelená bezpečnostnému koordinátorovi podľa odseku 3.

Článok 14

Tretie strany

Pri uzavieraní dohôd o ochrane utajovaných skutočností s tretími stranami alebo pri uzavieraní dohôd v súlade s článkom 22 ods. 4 a článkom 23 ods. 7 rozhodnutia o Europole, Europol zohľadní zásady stanovené v týchto pravidlách a v bezpečnostnej príručke, ktoré by sa mali primerane uplatňovať na informácie vymieňané s takýmito tretími stranami.

KAPITOLA IV

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 15

Preskúmanie pravidiel

Akékoľvek návrhy na zmenu a doplnenie týchto pravidiel zváži správna rada na účely ich prijatia Radou v súlade s postupom ustanoveným v článku 40 ods. 1 rozhodnutia o Europole.

Článok 16

Nadobudnutie účinnosti

Tieto pravidlá nadobúdajú účinnosť 1. januára 2010.

V Bruseli 30. novembra 2009

Za Radu

predsedníčka

B. ASK

---

(1)  Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 37.

1

---

PRÍLOHA

EKVIVALENČNÁ TABUĽKA STUPŇOV UTAJENIA

| Ekvivalencia stupňov utajenia |
| --- |
| Europol (1) | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| Belgicko | Très Secret
  Zeer Geheim | Secret
  Geheim | Confidentiel
  Vertrouwelijk | Diffusion restreinte
  Beperkte verspreiding |
| Bulharsko | СТРОГО СЕКРЕТНО | СЕКРЕТНО | ПОВЕРИТЕЛНО | ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ |
| Česká republika | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Dánsko | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Nemecko | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Estónsko | Täiesti Salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Írsko | Top Secret | Secret | Confidential | Confidential |
| Grécko | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Španielsko | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Francúzsko | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Taliansko | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Cyprus | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Lotyšsko | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxembursko | Très secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Maďarsko | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Holandsko | BE Zeer geheim | STG Zeer geheim | STG Confidentieel | Vertrouwelijk |
| Rakúsko | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Poľsko | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugalsko | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Rumunsko | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Slovinsko | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Slovensko | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Fínsko | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen | Viranomaiskäyttö |
| Švédsko | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Spojené kráľovstvo | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |

Ekvivalencia stupňov utajenia

Europol (1)

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

Belgicko

Très Secret

Zeer Geheim

Secret

Geheim

Confidentiel

Vertrouwelijk

Diffusion restreinte

Beperkte verspreiding

Bulharsko

СТРОГО СЕКРЕТНО

СЕКРЕТНО

ПОВЕРИТЕЛНО

ЗА СЛУЖЕБНО ПОЛЗВАНЕ

Česká republika

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Dánsko

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Nemecko

Streng geheim

Geheim

VS — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Estónsko

Täiesti Salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Írsko

Top Secret

Secret

Confidential

Confidential

Grécko

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Španielsko

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Francúzsko

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

Taliansko

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Cyprus

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Lotyšsko

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litva

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxembursko

Très secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Maďarsko

Szigorúan titkos!

Titkos!

Bizalmas!

Korlátozott terjesztésű!

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Holandsko

BE Zeer geheim

STG Zeer geheim

STG Confidentieel

Vertrouwelijk

Rakúsko

Streng geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Poľsko

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugalsko

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Rumunsko

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Slovinsko

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Slovensko

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Fínsko

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Viranomaiskäyttö

Švédsko

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Spojené kráľovstvo

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

---

(1)  Označenie „Europol“ sa vkladá pod označenie utajenia.

---

IV Iné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY PRIESTOR

Spoločný výbor EHP

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/23

---

ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO

č. 191/08/COL

zo 17. marca 2008

o neplatenej pracovnej sile v oblasti výskumu a vývoja (Nórsko)

DOZORNÝ ÚRAD EZVO (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,

so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora (3), a najmä na jej článok 24,

so zreteľom na časť I článok 1 ods. 2 a 3 a na časť II článok 4 ods. 4, článok 6 a článok 7 ods. 4 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

so zreteľom na usmernenia dozorného úradu o štátnej pomoci (4) týkajúce sa uplatňovania a výkladu článkov 61 a 62 Dohody o EHP, a najmä na ich oddiel o pomoci na výskum, vývoj a inováciu,

so zreteľom na rozhodnutie dozorného úradu č. 59/06/COL z 8. marca 2006 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania stanoveného v časti I článku 1 ods. 2 a časti II článku 6 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde,

po výzve zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (5),

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

1.   POSTUP

Listom Nórskeho zastúpenia pri Európskej únii zo 14. októbra 2005, ktorým bol postúpený list nórskeho ministerstva obchodu a priemyslu z 5. októbra 2005 – obidva listy dozorný úrad prijal a zaevidoval 17. októbra 2005 (dokument č. 346675) – nórske orgány notifikovali podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde návrh novej schémy štátnej pomoci na podporu neplatenej pracovnej sily v oblasti výskumu a vývoja. Navrhovaná schéma sa ďalej uvádza ako „schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“.

Listom z 8. marca 2006 (dokument č. 364666) a po ďalšej výmene listov (6) dozorný úrad informoval nórske orgány, že v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa rozhodol začať konanie vo veci formálneho zisťovania stanovené v časti II článku 6 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a vyzval ich, aby predložili pripomienky k rozhodnutiu.

Nórske orgány predložili pripomienky listom Nórskeho zastúpenia pri Európskej únii z 19. apríla 2006, ktorým boli postúpené listy ministerstva pre štátnu správu a reformu a ministerstva obchodu a priemyslu z 11. a 7. apríla 2006. Dozorný úrad list prijal a zaevidoval 20. apríla 2006 (dokument č. 370829).

Rozhodnutie č. 59/06/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie
   (7). Dozorný úrad vyzval zainteresované strany, aby predložili pripomienky. Dozorný úrad nedostal od zainteresovaných strán žiadne pripomienky.

V liste ministerstva pre štátnu správu a reformu predloženom elektronicky 15. februára 2008 (dokument č. 465311) nórske orgány doplnili informácie predložené neformálnym kontaktom telefonicky a prostredníctvom elektronickej pošty v priebehu roka 2007 a januára 2008.

2.   OPIS NAVRHOVANÉHO OPATRENIA

2.1.   CIEĽ, PRÁVNY ZÁKLAD A VYKONÁVANIE SCHÉMY NA PODPORU NEPLATENEJ PRACOVNEJ SILY VO VÝSKUME A VÝVOJI

Z prípravných legislatívnych prác sa zdá, že všeobecným cieľom schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je podnietiť zvýšenie investícií v oblasti výskumu a vývoja, najmä zo strany malých podnikov, ako sú podnikatelia a živnostníci (8). Konkrétne cieľom novej schémy je podnietiť úsilie jednotlivcov v spoločnostiach zameraných na výskum a vývoj, ktoré v počiatočnej fáze činnosti často závisia od pracovných síl, ktoré nemôžu zaplatiť. Nórske orgány považujú spoločnosti zamerané na výskum a vývoj za dôležité na účely tvorby hodnôt vyplývajúcich z výskumu, ako aj na inováciu.

Na konkrétnejšej úrovni nórske orgány vysvetlili, že zavedenie schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji motivovala skutočnosť, že na základe existujúcej schémy „Skattefunn“ (9) nemožno podporiť neplatené pracovné sily vo výskumných a vývojových činnostiach vykonávaných podnikateľmi a živnostníkmi, pretože schéma Skattefunn je schémou založenou na znížení daní (10). Orgány v tomto ohľade objasnili, že na základe schémy Skattefunn sa pomoc poskytuje na výskumné a vývojové činnosti formou zníženia dane (alebo daňového bonusu), keď sa suma zodpovedajúca podielu oprávnených nákladov odpočíta od sumy, ktorú má spoločnosť zaplatiť na daniach. Nórske orgány sa však domnievali, že ak by sa od sumy, ktorá sa má zaplatiť na daniach, odpočítala suma, ktorá sa nezakladá na skutočných oprávnených nákladoch, ale na neplatenej pracovnej sile, t. j. na „nákladoch“, ktoré nevznikli z dôvodu, že nebola vyplatená mzda a v účtovníctve podniku sa nič nezaevidovalo, nebolo by to v súlade so všeobecnými daňovými predpismi. Na základe toho vznikla domnienka, že náklady na neplatenú pracovnú silu sa na základe schémy Skattefunn nemôžu považovať za oprávnené.

Na základe týchto súvislostí nórske orgány navrhli vytvoriť schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, z ktorej sa bude poskytovať finančná podpora na neplatenú pracovnú silu v oblasti výskumu a vývoja vo forme grantov oslobodených od dane. Nórske orgány teda považujú schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji v takejto podobe za úpravu existujúcej schémy Skattefunn alebo doplnok k nej.

Nórske orgány v notifikácii taktiež objasnili, že mnohé spoločnosti realizujú projekty, ktoré boli schválené na základe schémy Skattefunn, avšak v súvislosti s ktorými následne nemohli využiť výhodu zníženia daní (alebo museli vrátiť sumu zodpovedajúcu už získanému zníženiu dane) v dôsledku skutočnosti, že projekty zahŕňali neplatenú pracovnú silu. Nórske orgány preto rozhodli o zavedení „kompenzačnej schémy“ na účely kompenzácie spoločností za finančné straty spôsobené pri ich výskumných a vývojových projektoch v rokoch 2002 – 2004 v dôsledku toho, že sa schéma Skattefunn nevzťahovala na neplatenú pracovnú silu (11). Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji dospel k záveru, že pomoc poskytnutá podnikom na základe kompenzačnej schémy sa na základe „nariadenia de minimis“ považuje za pomoc de minimis
   (12). Kompenzačná schéma nebola súčasťou konania vo veci formálneho zisťovania.

V pôvodnom návrhu rozpočtu nórskej vlády pre nórsky parlament (13), za ktorým nasledovalo odporúčanie parlamentného výboru parlamentu (14), vláda navrhla vyčleniť na schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a kompenzačnú schému 70 miliónov NOK (15). V očakávaní schválenia dozorným úradom sa zo schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nevyplatili žiadne peňažné prostriedky, nórske orgány však objasnili, že sa očakáva, že ročný rozpočet pre schému bude maximálne približne 50 miliónov NOK (16).

Súčasne s prijatím pôvodného rozpočtu pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nórsky parlament prijal 17. júna 2005 návrh, ktorým sa mení a dopĺňa nórsky zákon o zdanení majetku a príjmov zavedením opatrení o zdaňovaní a stropoch vzhľadom na financovanie, ktoré sa má poskytnúť na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji (17) (ďalej len „daňový zákon pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“).

Okrem prijatia rozpočtu a daňového zákona pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nórske ministerstvo obchodu a priemyslu vydalo návrh usmernení o implementácii schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji (18) (ďalej len „usmernenia pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“). V návrhu usmernení sa stanovuje, že orgánom zodpovedným za správu a implementáciu schémy bude „Norges forskningsrå’“ (Nórska rada pre výskum).

Z usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji vyplýva, že oprávnené projekty musia zahŕňať činnosti v oblasti výskumu a vývoja vykonávané jednotlivcami, ktorí za svoju prácu nedostávajú mzdu ani inú odmenu. Na jednotlivcov, ktorí dostávajú platbu z iných verejných zdrojov, sa táto schéma nevzťahuje (19).

Podľa usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú oprávnené tieto projekty:

| i) | projekty, ktoré zahŕňajú plánované výskumné alebo hodnotiace skúmanie zamerané na získanie nových poznatkov a skúseností pre vývoj nových výrobkov, postupov alebo služieb alebo na dosiahnutie výrazného zlepšenia existujúcich výrobkov, postupov alebo služieb. Vzťahujú sa na tvorbu nových zložiek zložitých systémov, ktoré sú pre takýto výskum potrebné, najmä pre všeobecnú technologickú kontrolu s výnimkou prototypov, na ktoré sa vzťahuje možnosť v bode ii) (20), a |
| --- | --- |

i)

projekty, ktoré zahŕňajú plánované výskumné alebo hodnotiace skúmanie zamerané na získanie nových poznatkov a skúseností pre vývoj nových výrobkov, postupov alebo služieb alebo na dosiahnutie výrazného zlepšenia existujúcich výrobkov, postupov alebo služieb. Vzťahujú sa na tvorbu nových zložiek zložitých systémov, ktoré sú pre takýto výskum potrebné, najmä pre všeobecnú technologickú kontrolu s výnimkou prototypov, na ktoré sa vzťahuje možnosť v bode ii) (20), a

| ii) | projekty, ktoré sa zameriavajú na poskytovanie nových informácií, poznatkov alebo skúseností, pri ktorých sa predpokladá, že ich podnik použije v súvislosti s vývojom nových alebo lepších výrobkov, služieb alebo výrobných postupov. Okrem toho sú v rámci schémy oprávnené aj činnosti, pri ktorých sa výsledky priemyselného výskumu prenesú do plánu, projektu alebo návrhu nových zdokonalených výrobkov, služieb alebo výrobných postupov, ako aj vývoj prvého prototypu alebo pilotného projektu, ktoré sa nemôžu komerčne využívať (21). |
| --- | --- |

ii)

projekty, ktoré sa zameriavajú na poskytovanie nových informácií, poznatkov alebo skúseností, pri ktorých sa predpokladá, že ich podnik použije v súvislosti s vývojom nových alebo lepších výrobkov, služieb alebo výrobných postupov. Okrem toho sú v rámci schémy oprávnené aj činnosti, pri ktorých sa výsledky priemyselného výskumu prenesú do plánu, projektu alebo návrhu nových zdokonalených výrobkov, služieb alebo výrobných postupov, ako aj vývoj prvého prototypu alebo pilotného projektu, ktoré sa nemôžu komerčne využívať (21).

Nórske orgány uviedli, že tieto definície oprávnených výskumných a vývojových projektov sa zhodujú s definíciami oprávnených výskumných a vývojových projektov na základe existujúcej schémy Skattefunn. Nórske orgány sa naozaj v praxi zmieňujú o projektoch oprávnených na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji ako o projektoch, ktoré spĺňajú „kritériá Skattefunn“ alebo ktoré boli schválené na základe schémy Skattefunn (22).

Ako bolo uvedené, schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bude riadiť a implementovať Nórska rada pre výskum. Tento orgán je taktiež sekretariátom a riadiacim orgánom, ktorý posudzuje, či sú projekty oprávnené na základe schémy Skattefunn (23). Nórske orgány objasnili, že skutočnosť, že oprávnené výskumné a vývojové činnosti sú zadefinované rovnakým spôsobom v schéme Skattefunn aj v schéme na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a že riadiaci orgán, ktorý posudzuje, či sú projekty oprávnené, je pri obidvoch schémach rovnaký, znamená, že obidve schémy sú na účely implementácie úzko koordinované. Zámerom v tomto smere je, aby žiadatelia, ktorí žiadajú o podporu na oprávnené výskumné a vývojové činnosti, museli vyplniť iba jednu žiadosť, v ktorej majú možnosť uviesť, či je podpora určená pre platenú a/alebo neplatenú pracovnú silu v súvislosti s príslušnými výskumnými a vývojovými činnosťami (24). Okrem toho finančná podpora, ktorá sa poskytne na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, sa zohľadní v prípade, že žiadateľ požiada aj o podporu na základe schémy Skattefunn a celková výška pomoci bude podliehať maximálnemu limitu pre podporu na základe schémy Skattefunn (25). Podľa nórskych orgánov je v skutočnosti jediným rozdielom medzi dvoma schémami druh oprávnených nákladov (t. j. platená pracovná sila alebo neplatená pracovná sila) a forma, v ktorej sa podpora poskytuje (t. j. zníženie dane alebo grant oslobodený od dane).

Nórske orgány okrem toho uviedli, že na to, aby boli projekty oprávnené na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, projekty sa nemôžu začať pred podaním žiadosti o podporu (26).

2.2.   PRÍJEMCOVIA

Nórske orgány v notifikácii vysvetlili, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji by mala byť otvorená pre všetkých daňových poplatníkov s daňovou povinnosťou v Nórsku vrátane všetkých podnikov bez ohľadu na ich veľkosť, odvetvie a región (27). Schému môžu využívať aj podniky, ktoré sa spoločne zúčastňujú na projekte spolupráce (28).

Nórske orgány objasnili, že dôvodom, prečo sa schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji vzťahuje aj na stredné a veľké spoločnosti, bolo zachovanie súladu s podmienkami schémy Skattefunn (ktorá bola otvorená pre všetky podniky bez ohľadu na veľkosť). Nórske orgány v tejto súvislosti uviedli, že „to je aj dôvod, prečo v definícii príjemcov schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nie je formálna diskriminácia väčších spoločností“ (29).

Nórske orgány však tiež objasnili, že v praxi je účelom schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji zamerať sa iba na podnikateľov a živnostníkov: „Hoci sa schéma vzťahuje na podniky všetkých veľkostí, skutočný charakter schémy (podpora pre neplatenú pracovnú silu) znamená, že motivačný účinok bude významnejší pre podnikateľov a živnostníkov“ (30). Orgány rovnako uviedli, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je „v prvom rade zameraná na novozaložené technologické spoločnosti, ktoré nie sú schopné platiť mzdu jednotlivcom vykonávajúcim činnosti v oblasti výskumu a vývoja“, a „keďže sa na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji poskytne podpora pre neplatenú pracovnú silu v oblasti výskumu a vývoja, ktorá nedostáva mzdu ani inú odmenu, schéma nebude významná pre bežné stredné a veľké spoločnosti“ (31).

Na základe uvedených skutočností nórske orgány uviedli, že „spoločnosti s ročným obratom alebo celkovou ročnou súvahou zodpovedajúcou definícii stredných spoločností dozorného úradu v praxi nedostanú podporu pre neplatenú pracovnú silu“ (32). Orgány dodali, že „väčšie spoločnosti vo všeobecnosti pri projekte Skattefunn využívajú na realizáciu skutočnej výskumnej a vývojovej činnosti zamestnaných a platených výskumných a vývojových pracovníkov“ a že „náklady na zaplatenie týchto zamestnancov budú oprávnené na vrátenie dane na základe schémy Skattefunn a takéto spoločnosti preto nebudú mať potrebu ani možnosť žiadať o grant v rámci schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“ (33).

Nakoniec nórske orgány uviedli, že vzhľadom na to, že maximálny limit podpory pre oprávnený projekt je rovnaký bez ohľadu na to, či sa podpora poskytuje výlučne formou odpočtu dane na základe schémy Skattefunn, alebo kombináciou odpočtu dane a udelením grantu na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, pre veľké spoločnosti neexistuje stimul na to, aby získali podporu z obidvoch schém.

Nórske orgány napokon listom z 15. februára 2008 (dokument č. 465311) informovali dozorný úrad, že „schéma sa formálne obmedzuje na definíciu dozorného úradu týkajúcu sa malých spoločností a mikrospoločností“.

2.3.   OPRÁVNENÉ NÁKLADY A INTENZITA POMOCI

Nórske orgány notifikovali, že na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú oprávnenými nákladmi náklady na neplatenú pracovnú silu v súvislosti s oprávneným projektom (34). Pokiaľ ide o určenie vhodnej(-ých) hodinovej(-ých) sadzby (sadzieb) pre neplatenú pracovnú silu, nórske orgány vysvetlili, že keďže sa formálna kvalifikácia jednotlivca neodráža vždy v jeho schopnosti realizovať výskumné a vývojové projekty, je ťažké určiť oddelené sadzby, ktoré zodpovedajú príslušnému vzdelaniu, skúsenostiam a oblasti práce. Preto bolo rozhodnuté, že sa bude používať jedna spoločná hodinová sadzba na výpočet podpory poskytovanej na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

Hodinová sadzba, ktorú navrhli nórske orgány, vychádza z výpočtu 1,6 ‰ nominálnej ročnej mzdy pracovníka v priemysle za rok 2005 (348 300 NOK) (35), čo predstavuje hodinovú sadzbu 557,28 NOK, ktorá sa kvôli zjednodušeniu zaokrúhlila na 500 NOK. Hodinovú sadzbu 500 NOK môže ministerstvo obchodu a priemyslu upraviť na základe všeobecného vývoja miezd.

Metodiku výpočtu hodinovej sadzby (ako 1,6 ‰ nominálnej ročnej mzdy) vypracovala Nórska rada pre výskum. Nórske orgány v tejto súvislosti objasnili, že hodinovú sadzbu pre pracovnú silu možno ľahko stanoviť na základe priemernej ročnej mzdy (na základe štatistických údajov) a priemerného počtu odpracovaných hodín za rok. Nórska rada pre výskum však chcela s cieľom zjednodušiť udelenie podpory na výskumné a vývojové činnosti zájsť ďalej. Preto vypracovala metodiku, podľa ktorej hodinová sadzba nezahŕňa len i) čisté mzdové náklady, ale aj ii) „ostatné prevádzkové náklady“ vypočítané na jedného zamestnanca, ktoré predstavujú: a) sociálne náklady spojené so mzdou (ako je dôchodkové a sociálne zabezpečenie atď.); b) náklady spojené s používaním zariadenia na jedného zamestnanca (napr. používanie telefónov, počítačového/IT vybavenia, kopírovacích prístrojov atď.); c) všeobecné režijné náklady na elektrickú energiu, kúrenie, prenájom kancelárií, jedáleň a obsluhujúci personál a dočasné využívanie pomocných pracovníkov a d) prenájom/kúpa vybavenia a kancelárskych potrieb.

Hodinová sadzba pre „neplatenú pracovnú silu“ preto pokrýva nielen čisté mzdové náklady, ale aj „ostatné prevádzkové náklady“ na jedného zamestnanca (36).

Nórska rada pre výskum vykonala s cieľom vypracovať metodiku preskúmania účtov viacerých nórskych spoločností, ktorý preukázal, že ročné prevádzkové náklady sú v priemere 1,8-krát vyššie ako ročné mzdové náklady (vrátane sociálnych nákladov) (37). Po úprave ročných mzdových nákladov, keďže zahŕňali sociálne náklady (predstavujúce 40 % mzdy), boli priemerné prevádzkové náklady 2,52-krát vyššie ako čisté mzdové náklady. Po vydelení tejto sumy priemerným počtom odpracovaných hodín za rok (1 500) (38) sa zistilo, že prevádzkové náklady merané na hodinovom základe predstavovali 1,68 ‰ (zaokrúhlené na 1,6 ‰)-násobok čistých ročných mzdových nákladov. Podľa tejto metodiky sa teda hodinová sadzba pre neplatenú pracovnú silu (ktorá pokrýva čisté mzdové náklady a „ostatné prevádzkové náklady“) vypočíta ako 1,6 ‰ príslušnej ročnej mzdy.

V usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa stanovuje, že na oprávnené náklady na neplatené pracovné sily sa uplatňuje fixný strop vo výške 2 miliónov NOK ročne na jeden podnik (39).

Pokiaľ ide o kontrolné opatrenia, náklady na neplatenú pracovnú silu a ostatné náklady na projekt musí pri každej žiadosti o grant osvedčiť účtovník (40). Hoci sa dôkazy o vzniku „ostatných prevádzkových nákladov“ overujú prostredníctvom faktúr, nórske orgány objasnili, že od spoločností sa vyžaduje, aby zaznamenávali dátumy, úlohy, počet odpracovaných hodín a meno príslušnej osoby, keďže neexistuje dôkaz preukazujúci nahlásené hodiny neplatenej pracovnej sily. Pokiaľ ide o projekty, na ktorých sa podieľa viac osôb, záznamy musí podpísať tak osoba, ktorá neplatenú prácu vykonala, ako aj osoba zodpovedná za projekt. Okrem toho Nórska rada pre výskum môže nahlásený počet hodín znížiť, ak sa v priebehu konania zistí, že nahlásený počet hodín je nesprávny.

V usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa stanovuje, že granty poskytnuté na základe schémy podliehajú stropom stanoveným v oddieloch 16 – 40 nórskeho zákona o zdanení majetku a príjmov (41). Tieto ustanovenia sú základom pre schému Skattefunn a stanovuje sa v nich, že v prípade malých a stredných podnikov (MSP) sú prijateľné intenzity pomoci do výšky 20 %.

Nórske orgány predložili v notifikácii informácie o hrubých intenzitách pomoci vo výške 27,8 % pre MSP (42). Podpora na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa vypláca formou grantu zodpovedajúceho 20 % oprávnených nákladov (43). Na základe daňového zákona týkajúceho sa schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú však granty oslobodené od dane z príjmu právnických osôb, ktorej sadzba je v súčasnosti 28 %. Od dane oslobodený grant vo výške 20 % oprávnených nákladov preto zodpovedá zdaniteľnému grantu vo výške 27,8 % týchto nákladov. Hrubá intenzita pomoci je teda 27,8 %.

Granty poskytnuté na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa posudzujú spolu s pomocou prijatou na základe schémy Skattefunn a podpora na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa zohľadní pri výpočte limitov za základe schémy Skattefunn. Celková výška podpory pre MSP na základe schémy Skattefunn nemôže presiahnuť 20 % oprávnených nákladov, ktoré nemôžu byť vyššie ako 4 milióny NOK na jeden podnik za rok. Ak by celková suma finančnej podpory prekročila limity stanovené na základe schémy Skattefunn, odpočet dane by sa zodpovedajúcim spôsobom znížil. Nórske orgány objasnili, že tieto limity však nemajú vplyv na skutočnosť, že náklady pripísané neplatenej pracovnej sile musia byť v každom prípade v uvedenom rozsahu 2 miliónov NOK na jeden podnik za rok. Nakoniec orgány objasnili, že v prípadoch, keď sa na projekt poskytne grant na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a štátna podpora z iných zdrojov ako schéma Skattefunn, ktoré spolu presiahnu limit stanovený pre celkovú podporu, zníži sa podpora poskytnutá na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

2.4.   ROZPOČET A TRVANIE

Ako sa už uviedlo, nórske orgány predpokladajú, že budúci rozpočet pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bude predstavovať maximálne približne 50 miliónov NOK ročne.

Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bola notifikovaná ako schéma na dobu neurčitú. Nórske orgány však v liste z 15. februára 2008 (dokument č. 465311) uviedli, že maximálne trvanie schémy bude nadväzovať na dĺžku trvania v súčasnosti platných usmernení o štátnej pomoci týkajúcich sa pomoci na výskum, vývoj a inováciu (ďalej len „usmernenia pre VaVaI“), ktorých platnosť uplynie 31. decembra 2013. Nórske orgány sú si vedomé toho, že v prípade dlhšieho trvania schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoj sa vyžaduje nová notifikácia.

3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

Dozorný úrad začal konanie vo veci formálneho zisťovania na základe predbežných zistení, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji zahŕňa štátnu pomoc, o ktorej nadobudol pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť s Dohodou o EHP. Jednou z obáv dozorného úradu bolo, že by intenzity pomoci na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji mohli prekročiť intenzity pomoci stanovené v usmerneniach o štátnej pomoci (44). Granty, ktoré sa môžu poskytnúť na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, sú oslobodené od dane a zmena sadzby dane tak môže viesť k vyššej hrubej intenzite pomoci. Okrem toho, keďže náklady na „neplatenú pracovnú silu“ v skutočnosti nevznikli, dozorný úrad mal pochybnosti o tom, či sa môžu považovať za oprávnené náklady na základe uvedených usmernení. Dozorný úrad v tomto smere zohľadnil skutočnosť, že na základe šiesteho rámcového programu Spoločenstva pre výskum sa podpora pre „neplatenú“ pracovnú silu nepovolila. Napokon mal dozorný úrad obavy vzhľadom na potrebný motivačný účinok.

4.   PRIPOMIENKY NÓRSKYCH ORGÁNOV

Nórske orgány objasnili, že ak dôjde k zvýšeniu dane, grant na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa v prípade potreby zníži s cieľom zabezpečiť, aby intenzita pomoci nepresiahla maximálne intenzity pomoci stanovené na základe usmernení pre VaVaI. Nórske orgány zakladajú toto tvrdenie na poslednom odseku oddielu 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, v ktorom sa v preklade stanovuje, že „pokiaľ ide o celkové verejné financovanie projektu, grant [pre neplatenú pracovnú silu] sa vyúčtuje rovnakým spôsobom ako zníženie dane. Ak celkové verejné financovanie projektu prekročí [strop] pomoci povolenej podľa pravidiel dozorného úradu, odpočet dane sa zníži. Ak podpora pre neplatenú pracovnú silu povedie k prekročeniu limitu stanoveného pre celkovú povolenú pomoc, grant pre neplatenú pracovnú silu za zníži“ (45).

V súvislosti s ustanovením, že „fyzické osoby nemôžu účtovať pracovné náklady vzhľadom na zapojenie svojich zamestnancov do projektu“, obsiahnutým v šiestom rámcovom programe Spoločenstva pre výskum, nórske orgány tvrdili, že výraz „fyzické osoby“ sa vzťahuje na osoby zamestnané na univerzitách/vysokých školách, ktoré dostávajú mzdu od výskumnej inštitúcie (na rozdiel od živnostníkov). Keďže takéto osoby nie sú v žiadnom prípade oprávnené na podporu na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, nórske orgány považujú odvolanie sa na šiesty rámcový program Spoločenstva pre výskum za neopodstatnené.

Pokiaľ ide o navrhnutú hodinovú sadzbu, nórske orgány zdôraznili, že východiskom pre výpočet hodinovej sadzby 500 NOK je nominálna ročná mzda pracovníkov v priemysle, ktorá je omnoho nižšia ako nominálna ročná mzda pracovníkov vo výskume a vývoji. Keďže úroveň vzdelania živnostníkov a podnikateľov vo všeobecnosti zodpovedá vyššej úrovni vzdelania pracovníkov vo výskume a vývoji, výpočet hodinovej sadzby na účely schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji by mohol vychádzať z vyššej mzdy pre stavebných inžinierov. V roku 2005 dosiahla 460 000 NOK alebo 530 000 NOK (v závislosti od toho, či zamestnanci majú päť, alebo desať rokov praxe), čo predstavuje hodinovú sadzbu 772,80 NOK alebo 890,40 NOK (46). Nórske orgány preto tvrdili, že návrhom hodinovej mzdy vypočítanej na základe omnoho nižšej nominálnej ročnej mzdy pracovníkov v priemysle sa hodinová sadzba stanovila na minimum.

Pokiaľ ide o motivačný účinok, nórske orgány tvrdia, že vzhľadom na to, že peňažné prostriedky sú hlavným problémom v počiatočnej fáze činnosti, motivačný účinok bude automaticky prítomný pre hlavnú cieľovú skupinu schémy, a to malých podnikateľov a živnostníkov.

II.   POSÚDENIE

1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 61 ODS. 1 DOHODY O EHP

V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa stanovuje, že:

„Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

Ak má opatrenie predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí spĺňať tieto štyri kumulatívne kritériá: i) opatrenie musí poskytovať príjemcom hospodársku výhodu, ktorú nemajú pri bežnom podnikaní; ii) výhodu musí poskytnúť štát alebo musí byť zo štátnych zdrojov; iii) opatrenie musí byť selektívne v tom, že uprednostňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, a iv) opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchodovanie medzi zmluvnými stranami. V ďalšom texte sa prešetruje, či sa v tomto prípade splnili štyri kumulatívne kritériá.

1.1.   HOSPODÁRSKA VÝHODA

Opatrenie musí poskytovať príjemcom hospodársku výhodu, ktorú nemajú pri bežnom podnikaní.

Nórske orgány na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji poskytnú finančné granty daňovým poplatníkom vrátane podnikov. Podniky, ktoré dostanú takéto granty, tak získajú hospodársku výhodu, t. j. grant, ktorý by pri bežnom podnikaní nedostali.

Okrem toho sú granty oslobodené od dane z príjmov právnických osôb. Oslobodenie od dane zbavuje príjemcov výdavkov, ktoré zvyčajne znášajú z ich rozpočtov, takže oslobodenie predstavuje okrem samotného grantu ďalšiu hospodársku výhodu.

1.2.   PRÍTOMNOSŤ ŠTÁTNYCH ZDROJOV

Opatrenie musí poskytnúť štát alebo musí byť zo štátnych zdrojov.

Granty udelené na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji financuje ministerstvo obchodu a priemyslu, a teda ich financuje štát.

Okrem toho, pokiaľ ide o oslobodenie grantov od dane z príjmov právnických osôb, oslobodenie od dane znamená, že štát sa vzdáva daňového príjmu a strata daňového príjmu zodpovedá spotrebe štátnych zdrojov vo forme daňových výdavkov (47).

47

1.3.   UPREDNOSTŇOVANIE URČITÝCH PODNIKOV ALEBO VÝROBY URČITÝCH DRUHOV TOVARU

Opatrenie musí byť selektívne v tom, že uprednostňuje „určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“.

V notifikácii bolo uvedené, že financovanie na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji bude dostupné pre všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť, odvetvie a región.

V rozhodnutí č. 16/03/COL z 5. februára 2003, ktorým sa povoľuje rozšírenie schémy Skattefunn na všetky podniky bez ohľadu na ich veľkosť a odvetvie (48), dozorný úrad zistil, že orgán, ktorý spravuje a implementuje schému Skattefunn (Nórska rada pre výskum), má právo konať podľa voľného uváženia pri posudzovaní výskumného charakteru projektov a motivačného účinku podporného opatrenia.

48

Vzhľadom na uvedené a skutočnosť, že kritériá na určenie oprávnenosti projektov na základe schémy Skattefunn a schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú rovnaké a posudzuje ich ten istý správny orgán, t. j. Nórska rada pre výskum, dozorný úrad dospel k záveru, že Nórska rada pre výskum má právomoci voľného rozhodovania, aj pokiaľ ide o implementáciu schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Dozorný úrad preto pripomína, že Európsky súdny dvor sa uzniesol, že ak má verejný orgán pri spravovaní schémy finančnej podpory právomoci voľného rozhodovania, znamená to, že táto schéma je v skutočnosti selektívna (49). Dozorný úrad preto dospel k záveru, že predmetná schéma by bola v skutočnosti selektívna.

49

Tvrdenia nórskych orgánov „... neexistuje formálna diskriminácia väčších spoločností v definícii príjemcov schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji“, „...spoločnosti s ročným obratom alebo ročnou súvahou zodpovedajúce definícii stredne veľkých spoločnosti dozorného úradu v praxi nedostanú podporu pre neplatenú pracovnú silu“ v skutočnosti potvrdzujú, že Nórska rada pre výskum by v praxi využila svoje právomoci voľného rozhodovania, aby väčším spoločnostiam zabránila získať podporu.

neexistuje formálna diskriminácia väčších spoločností v definícii príjemcov schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji

Uvedené posúdenie by rovnako platilo aj pre výnimky z platenia dane z príjmu právnických osôb, ktoré majú príjemcovia grantov na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

Nórske orgány sa preto v priebehu konania vo veci formálneho zisťovania rozhodli formálne obmedziť schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji na mikrospoločnosti a malé spoločnosti v súlade s definíciami uvedenými v usmerneniach o štátnej pomoci pre MSP (50). Schéma je preto selektívna.

50

1.4.   NARUŠENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A VPLYV NA OBCHOD MEDZI ZMLUVNÝMI STRANAMI

Opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž a ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami.

Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa vzťahuje na všetky odvetvia hospodárstva v Nórsku. Vzhľadom na skutočnosť, že v roku 2006 vývozy do EÚ predstavovali 82 % celkových vývozov z Nórska, pričom dovozy z EÚ predstavovali približne 69 % celkových dovozov do Nórska, medzi Nórskom a EÚ je intenzívna obchodná výmena (51).

51

Dozorný úrad sa za týchto okolností domnieva, že udelenie podpory a súvisiaca úľava na dani na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji posilní príslušné postavenie príjemcov voči podnikom so sídlom v iných krajinách EHP, konkurujúcim v podobných odvetviach alebo oblastiach podnikania. Okrem toho vzhľadom na formálne vylúčenie väčších spoločností zo schémy sa postavenie malých spoločností a mikrospoločností, ktoré dostávajú podporu na základe schémy, posilní. Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa preto považuje za schému, ktorá ovplyvňuje obchod a narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením.

1.5.   ZÁVER

V zmysle uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že podporný grant vrátane oslobodenia od dane na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

2.   PROCESNÉ POŽIADAVKY

PROCESNÉ POŽIADAVKY

Podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde „... Dozorný úrad EZVO bude informovaný o akýchkoľvek plánoch poskytnúť alebo zmeniť pomoc v dostatočnom predstihu, aby mohol predložiť svoje pripomienky [...]. Príslušný štát nesmie uviesť svoje navrhované opatrenia do platnosti, pokiaľ sa konanie neuzavrie konečným rozhodnutím.“

Nórske orgány notifikovali listom zo 14. októbra 2005 schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Podľa prípravných legislatívnych prác môže schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nadobudnúť účinnosť iba na základe notifikácie dozornému úradu a jej schválenia (52). Schválenie nadobudnutia účinnosti daňového zákona pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji nórskymi orgánmi a záverečné prijatie návrhu usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú preto podmienené predchádzajúcim schválením schémy dozorným úradom (53).

52

53

Dozorný úrad sa za týchto okolností domnieva, že nórske orgány dodržali povinnosti týkajúce sa notifikácie a pozastavenia podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

3.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

Keďže dozorný úrad dospel k záveru, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji obsahuje štátnu pomoc, musí sa prešetriť, či ju možno považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 2 alebo 3 Dohody o EHP.

3.1.   ZLUČITEĽNOSŤ S ČLÁNKOM 61 ODS. 2 DOHODY O EHP

V tomto prípade sa neuplatňuje žiadna z výnimiek uvedených v článku 61 ods. 2 Dohody o EHP, keďže schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa nezameriava na ciele uvedené v tomto ustanovení.

3.2.   ZLUČITEĽNOSŤ S ČLÁNKOM 61 ODS. 3 DOHODY O EHP

Opatrenie štátnej pomoci sa považuje za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP, ak je navrhnuté na podporu hospodárskeho rozvoja v oblastiach s veľmi nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou. Keďže však v mape regionálnej pomoci Nórska nie sú definované žiadne takéto oblasti, toto ustanovenie sa neuplatňuje (54).

54

Okrem toho výnimka v článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP sa neuplatňuje, keďže štátna pomoc poskytovaná na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa nezameriava na podporu realizácie dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu ani na nápravu vážneho narušenia nórskeho hospodárstva.

Výnimka uvedená v článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ktorou sa stanovuje, že štátna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak uľahčuje rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu, tak že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom, sa však môže uplatniť.

Ďalej v texte dozorný úrad posudzuje zlučiteľnosť schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP na základe usmernení pre VaVaI.

Podľa usmernení pre VaVaI sa pomoc vo všeobecnosti pokladá za zlučiteľnú podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, ak sú splnené podmienky stanovené v oddiele 5 týchto usmernení, a pomoc predstavuje stimul na zapojenie sa do výskumu a vývoja vo väčšom rozsahu podľa oddielu 6 usmernení (55).

55

V oddiele 5 usmernení pre VaVaI sa uvádzajú rôzne druhy výskumu a vývoja, ako je „základný výskum“, „priemyselný výskum“ a „experimentálny vývoj“, a intenzity pomoci, ktoré sa uplatňujú na každú kategóriu výskumu.

Z oddielu 2.2 písm. f) usmernení pre VaVaI vyplýva, že „priemyselný výskum“ znamená „... plánované výskumné alebo hodnotiace skúmanie zamerané na získanie nových poznatkov a zručností pre vývoj nových výrobkov, postupov alebo služieb alebo na dosiahnutie významného zlepšenia existujúcich výrobkov, postupov alebo služieb. Zahŕňa vytvorenie súčastí zložitých systémov, ktoré sú potrebné na priemyselný výskum, najmä na schválenie generickej technológie, s výnimkou prototypov, na ktoré sa vzťahuje [experimentálny vývoj] písmena g).“ V písmene g) toho istého oddielu sa stanovuje, že „experimentálny vývoj“ sa definuje ako „... získavanie, kombinovanie, formovanie a používanie existujúcich vedeckých, technologických, obchodných a iných náležitých poznatkov a zručností na účely výrobných plánov a zostáv alebo návrhov nových, zmenených alebo zlepšených výrobkov, postupov alebo služieb. To môže zahŕňať napr. aj ostatné činnosti zamerané na koncepčné návrhy, plánovanie a dokumentáciu nových výrobkov, postupov a služieb. Činnosti môžu zahŕňať návrhy, nákresy, plány a ostatnú dokumentáciu za predpokladu, že nie sú určené na komerčné použitie. Zahrnutý je aj vývoj prototypov a pilotných projektov, ktoré sa môžu použiť na komerčné účely, ak je prototyp bezpodmienečne konečným komerčným výrobkom a jeho výroba je príliš drahá na to, aby sa použil iba na účely predvádzania alebo schválenia. V prípade následného komerčného použitia demonštračných alebo pilotných projektov sa musia všetky príjmy z takéhoto použitia odpočítať od oprávnených nákladov.“

Dozorný úrad sa domnieva, že opisy oprávnených projektov na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji uvedené v časti I oddiele 2.1 sú v súlade s opismi „priemyselného výskumu“ a „experimentálneho vývoja“ uvedenými v oddiele 2.2 písmenách f) a g) usmernení pre VaVaI.

priemyselného výskumu

experimentálneho vývoja

i)   Intenzity pomoci

Intenzity pomoci

Podľa oddielu 5.1.2 usmernení pre VaVaI je prípustná hrubá intenzita pomoci v prípade priemyselného výskumu stanovená na 50 % a v prípade experimentálneho vývoja na 25 % oprávnených nákladov. Okrem toho podľa oddielu 5.1.3 sa v prípade, že sa pomoc poskytuje MSP (ako sú zadefinované v prílohe k nariadeniu o skupinových výnimkách pre pomoc MSP), môže poskytnúť dodatočných 10 (stredné podniky) alebo 20 (malé podniky) percentuálnych bodov (56). Tým sa prípustná intenzita pomoci zvyšuje na 60 % (stredné podniky) alebo 70 % (malé podniky) oprávnených nákladov v prípade priemyselného výskumu. V prípade experimentálneho vývoja sa maximálna intenzita pomoci stáva 35 % (stredné podniky) alebo 45 % (malé podniky).

56

Hoci nórske orgány notifikovali intenzity pomoci na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji pre MSP aj pre veľké spoločnosti, pripomína sa, že nórske orgány sa rozhodli schému obmedziť tak, aby sa vzťahovala iba na mikrospoločnosti a malé spoločnosti. Preto je náležitá iba intenzita pomoci pre MSP (20 %). Grant je daňovou úľavou pri súčasnej sadzbe 28 %. Hrubá intenzita pomoci je tak 27,8 % (57). Maximálna intenzita pomoci pre mikrospoločnosti a malé spoločnosti na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je preto na prijateľnej úrovni vzhľadom na oddiel 5 usmernení o štátnej pomoci na VaVaI.

57

V prípade, že sa daň z príjmov právnických osôb zvýši, celková hrubá intenzita pomoci sa zvýši zodpovedajúcim spôsobom. Nórske orgány však v tomto smere objasnili, že aj v prípade, že sa zvýši sadzba dane, v usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa vyžaduje, aby granty nepresiahli intenzitu pomoci vyplývajúcu z uplatnenia usmernení o štátnej pomoci. Keďže sa schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji obmedzuje na mikrospoločnosti a malé spoločnosti, príslušný maximálny strop je 70 % v prípade priemyselného výskumu a 45 % v prípade experimentálneho vývoja na základe súčasných usmernení pre VaVaI. Dozorný úrad akceptuje, že ak sa zvýši sadzba dane z príjmov právnických osôb, celková intenzita pomoci pre mikrospoločnosti a malé spoločnosti na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa môže zvýšiť až na tieto maximálne úrovne.

Na záver treba povedať, dozorný úrad schvaľuje intenzitu pomoci uplatňovanú pre mikrospoločnosti a malé spoločnosti vo výške 27,8 % a poznamenáva, že táto intenzita sa môže v dôsledku zvýšenia sadzby dane z príjmov právnických osôb zvýšiť na 70 % v prípade priemyselného výskumu a 45 % v prípade experimentálneho vývoja. Nórske orgány informovali dozorný úrad o tom, že usmernenia pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa formálne upravia, tak aby odrážali všeobecné limity pre každú kategóriu výskumu a maximálne úrovne, na ktoré sa pomoc môže zvýšiť v dôsledku zvýšenia sadzby dane (58).

58

ii)   Oprávnené náklady

Oprávnené náklady

V oddiele 5.1.4 usmernení pre VaVaI sa uvádza zoznam nákladov, ktoré sa pokladajú za oprávnené na účely výpočtu intenzity pomoci. Medzi takéto nákladové položky okrem iného patria: i) náklady na zamestnancov, ktoré pokrývajú náklady na výskumných pracovníkov, technikov a ostatných pomocných zamestnancov zamestnaných výlučne na vykonávanie výskumnej činnosti; ii) dodatočné režijné náklady vzniknuté priamo v dôsledku výskumného projektu a iii) ostatné prevádzkové náklady vrátane nákladov na materiál, dodávky a podobné výrobky vzniknuté priamo v dôsledku výskumnej činnosti (59).

59

V oddiele 5.1.4 usmernení pre VaVaI sa neuvádza, či pracovné náklady môžu zahŕňať náklady na neplatenú pracovnú silu. Dozorný úrad sa však domnieva, že výklad výrazu používaného v usmerneniach o štátnej pomoci môže objasniť preskúmanie toho, ako sa tento výraz použil v kontexte takzvaného rámcového programu Spoločenstva pre výskum (60).

60

Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, na základe šiesteho rámcového programu nemožno poskytnúť finančnú podporu Spoločenstva určenú na náklady spojené s neplatenou pracovnou silou. V časti B.II.22.3 prílohy II k všeobecnej vzorovej dohode používanej na účely poskytnutia podpory na základe šiesteho rámcového programu sa uvádza, že „fyzické osoby nemôžu účtovať žiadne pracovné náklady súvisiace s ich osobnou účasťou na projekte“ a v časti B.II.19.1 písm. a) sa uvádza, že oprávnené náklady „musia byť skutočné, hospodárne a potrebné na implementáciu projektu“. Európska komisia v tejto súvislosti zastávala stanovisko, že v prípade, že hodnotu pracovných nákladov nemožno určiť a zaevidovať do účtovníctva spoločnosti, tieto náklady nemožno účtovať ani v rámcovom programe. V súlade s tým dozorný úrad vo svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji vyjadril pochybnosti o tom, či sa môžu náklady na neplatenú pracovnú silu považovať za oprávnené náklady v zmysle usmernení pre VaVaI.

V súčasnosti sa však prijal siedmy rámcový program a stanovuje sa v ňom, že za určitých podmienok sa môže požiadať o podporu aj na náklady, ktoré nie sú „skutočné“ (61). V tomto smere sa v štandardnej dohode o grante používanej Európskou komisiou (všeobecná vzorová dohoda o podpore na základe siedmeho rámcového programu) uvádza, že napriek všeobecnej požiadavke, že oprávnené náklady musia byť skutočné, „príjemcovia sa môžu rozhodnúť deklarovať priemerné náklady na zamestnancov, ak sa zakladajú na osvedčenej metodike schválenej Komisiou a sú v súlade s riadiacimi zásadami a bežnými účtovnými postupmi príjemcu. Priemerné náklady na zamestnancov účtované na základe tejto dohody o grante príjemcom, ktorý poskytol osvedčenie o metodike, sa považujú za náklady, ktoré sa výrazne nelíšia od skutočných nákladov na zamestnancov“ (62).

61

62

V príslušných usmerneniach je vysvetlené, že uvedené pravidlo, ktoré sa označuje ako „spôsob výpočtu priemerných nákladov na zamestnancov založený na osvedčenej metodike“, poskytuje: i) fyzickým osobám, ktoré sa stali MSP, a ii) majiteľom MSP, ktorý nedostávajú mzdu za svoju prácu pre MSP, možnosť požiadať o podporu na svoju prácu na projektoch v oblasti VaV a dostať ju. Hoci neexistuje výslovná požiadavka na to, aká metodika by sa mala použiť, z usmernení vyplýva, že na základe programu Spoločenstva „osvedčená metodika“ znamená, že audítor musí osvedčiť metodiku, ktorá je základom pre výpočet hodnoty práce alebo „pracovných nákladov“ (čo je v skutočnosti hodinová sadzba).

spôsob výpočtu priemerných nákladov na zamestnancov založený na osvedčenej metodike

osvedčená metodika

Pokiaľ ide o prijateľné metodiky, dozorný úrad v prvom rade uvádza, že usmernenie týkajúce sa fyzických osôb sa odvoláva na metodiku na určenie hodinovej sadzby na základe príjmu (napr. daňové priznania) (63). Dozorný úrad sa však najmä vzhľadom na usmernenie Európskej komisie týkajúce sa vlastníkov MSP, ktorí nedostávajú mzdu a ktorí nemôžu preukázať záznamy o svojich pracovných nákladoch v účtovníctve spoločnosti, v prípade ktorých sa náklady môžu vypočítať na základe odhadov, domnieva, že odkaz na metodiku založenú na príjme nestačí na to, aby sa automaticky vylúčilo použitie alternatívnych metodík. Cieľom v rámci siedmeho rámcového programu je umožniť výpočet hodnoty práce vynaloženej v súvislosti s projektom v oblasti VaV. Neexistuje výslovná požiadavka, aby potenciálny príjemca dostával príjem v súvislosti s touto činnosťou. Na základe toho dozorný úrad skonštatoval, že v prípadoch i) a ii) nie je existencia príjmu sama osebe podmienkou oprávnenosti na podporu a že sa môžu akceptovať aj iné metodiky na stanovenie hodinovej sadzby.

63

Pokiaľ ide o metodiku, ktorú navrhli nórske orgány, dozorný úrad predbežne uvádza, že spôsob výpočtu 1,6 ‰ nominálnej ročnej mzdy stanovuje hodinovú sadzbu, ktorá zahŕňa nielen prvok pracovných nákladov, ale aj prvok „ostatných prevádzkových nákladov“. Hoci účelom tejto analýzy je preveriť, či sú pracovné náklady oprávnené, je taktiež dôležité preveriť, či prvok týkajúci sa „ostatných prevádzkových nákladov“ možno považovať za oprávnené náklady na základe usmernení pre VaVaI. Tieto dva prvky sa preto posudzujú oddelene ďalej.

Pokiaľ ide o náklady pripísateľné neplatenej pracovnej sile, tento prvok metodiky je jednoducho definovaný odkazom na štatistiky miezd. Navrhovaná metodika v skutočnosti znamená, že prvok pracovných nákladov zodpovedá tomu, čo by bolo výsledkom, ak by sa hodinová sadzba stanovila vydelením priemerného ročného počtu odpracovaných hodín nominálnou ročnou mzdou pracovníka v priemysle, ako to vyplýva zo štatistík za rok 2005. Prvok pracovných nákladov v prípade mzdy pracovníkov v priemysle zodpovedá hodinovej sadbe 232,20 NOK (348 300/1 500).

Dozorný úrad sa domnieva, že hodinová sadzba, ktorá sa stanovuje prostredníctvom odkazu na oficiálne štatistiky miezd (za rok 2005), zabezpečuje, že prvok pracovných nákladov nie je príliš vysoký. Okrem toho skutočnosť, že sa hodinová sadzba stanovuje odkazom na ročnú mzdu pracovníkov v priemysle (a nie na omnoho vyššiu mzdu stavebných inžinierov), znamená, že prvok pracovných nákladov sa udržiava na pomerne nízkej úrovni (64). Nakoniec skutočnosť, že nahlásené hodiny neplatenej pracovnej sily musí podpísať aj vedúci projektu a musí ich overiť účtovník v prípade každej žiadosti o grant, zabezpečuje audítorskú kontrolu, ktorá je v súlade s audítorským osvedčovaním uvedeným vo všeobecnej vzorovej dohode na základe siedmeho rámcového programu alebo ktorá je dokonca prísnejšia (65). Napokon dozorný úrad poznamenáva, že kontrolu vykonáva aj Nórska rada pre výskum, ktorá kontroluje, či nahlásené počty nie sú zjavne nesprávne.

64

65

Dozorný úrad za týchto okolností konštatuje, že stanovenie prvku nákladov na neplatenú pracovnú silu metodikou na určenie hodinovej sadzby je prijateľné. Náklady na neplatenú pracovnú silu, posudzované samostatne, sa preto považujú za oprávnené náklady na zamestnancov v zmysle ustanovení pre VaVaI.

Dozorný úrad sa domnieva, že opis „ostatných prevádzkových nákladov“ na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji (uvedený v jej časti I oddiele 2.3) zodpovedá oprávneným nákladom vo forme „dodatočných režijných nákladov“ a/alebo „ostatných prevádzkových výdavkov“ uvedených v písmenách e) a f) oddielu 5.1.4 usmernení pre VaVaI. Úroveň prevádzkových nákladov sa vypočíta automaticky na hodinovom základe na jedného zamestnanca vzhľadom na mzdu pracovníka v priemysle – nezakladá sa na úrovni nákladov uvedených vo faktúrach (66). Prvok prevádzkových nákladov na základe metodiky sa však vypočítal na základe prieskumu spoločností, ktorý vykonala Nórska rada pre výskum. To zabezpečuje, že úroveň prevádzkových nákladov je reálna. Podiel prevádzkových nákladov sa okrem toho vypočítava na základe nižšej mzdy pracovníkov v priemysle a prvok prevádzkových nákladov zostáva na stanovenom maxime na hodinovom základe. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a pri zohľadnení toho, že skutočný vznik prevádzkových nákladov sa kontroluje prostredníctvom faktúr ako súčasť audítorskej kontroly, sa dozorný úrad domnieva, že navrhnutá metodika predstavuje prijateľný spôsob stanovenia úrovne „ostatných prevádzkových nákladov“, a preto sa považujú za oprávnené náklady na základe usmernení pre VaVaI.

dodatočných režijných nákladov

ostatných prevádzkových výdavkov

66

Na záver treba povedať, že dozorný úrad sa domnieva, že na základe zmeny zásad na základe siedmeho rámcového programu sa môžu náklady na neplatenú pracovnú silu považovať za oprávnené náklady v závislosti od metodiky zvolenej na stanovenie hodinovej sadzby. Ako vyplýva z uvedeného, dozorný úrad sa domnieva, že na základe metodiky navrhnutej nórskymi orgánmi je spôsob, akým sa stanovuje úroveň zložky pracovných nákladov a zložky prevádzkových nákladov, prijateľný. Metodika je preto schválená a náklady sú oprávnené na základe usmernení pre VaVaI. Tento záver je taktiež v súlade so stanoviskom dozorného úradu z roku 2002 uvedenom v jeho rozhodnutí o schéme Skattefunn, v ktorom dozorný úrad schválil rovnakú metodiku na stanovenie (úrovne) oprávnených nákladov (67).

67

Hoci navrhnutá metodika znamená, že sa uplatňuje jednotná hodinová sadzba aj v prípade, že sa potenciálni príjemcovia schémy môžu líšiť veľkosťou, pripomína sa, že nórske orgány sa rozhodli schému obmedziť na mikrospoločnosti a malé spoločnosti a potenciálni príjemcovia tak predstavujú pomerne homogénnu skupinu. Dozorný úrad preto schvaľuje používanie jednej spoločnej sadzby.

iii)   Motivačný účinok

Motivačný účinok

Podľa oddielu 6 usmernení pre VaVaI sa za prítomnosť motivačného účinku automaticky považuje skutočnosť, že projekt v oblasti VaVaI sa nezačal pred uplatňovaním pomoci, že príjemcom je MSP a že výška pomoci je nižšia ako 7,5 milióna EUR na jeden projekt pre MSP (68).

68

Ako vyplýva z uvedeného, nórske orgány obmedzili schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji na malé spoločnosti a mikrospoločnosti. Okrem toho vzhľadom na skutočnosť, že oprávnené náklady na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji podliehajú pevne stanovenému stropu pre oprávnené náklady vo výške 2 miliónov NOK ročne na podnik a že uplatňovaná intenzita pomoci je 27,8 %, maximálna hodnota poskytnutej pomoci pre podnik v každom roku je 556 000 NOK (približne 70 500 EUR), čo je podstatne menej ako uvedený maximálny limit. Aj v prípade, že sa vezme do úvahy maximálna intenzita pomoci vo výške až 45 % (ktorá sa môže zvýšiť v dôsledku zvýšenia sadzby dane), maximálna výška pomoci je 900 000 NOK (približne 114 000 EUR), čo je výrazne pod úrovňou maximálneho limitu stanoveného v usmerneniach pre VaVaI (69).

69

Na záver nórske orgány potvrdili, že podpora na základe schémy sa neposkytne, ak sa výskumné projekty začali pred predložením žiadosti o podporu.

Dozorný úrad sa vzhľadom na tieto skutočnosti domnieva, že granty, ktoré sa môžu poskytnúť na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, majú motivačný účinok podľa oddielu 6 usmernení pre VaVaI.

iv)   Trvanie

Trvanie

Nórske orgány notifikovali schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji ako schému na dobu neurčitú. Nórske orgány však súhlasili s formálnym obmedzením trvania schémy do 31. decembra 2013, čo je taktiež dátum, keď uplynie platnosť súčasných usmernení pre VaVaI. Dozorný úrad sa na základe týchto skutočností domnieva, že trvanie schémy je prijateľné.

3.3.   ZÁVER TÝKAJÚCI SA ZLUČITEĽNOSTI SCHÉMY S DOHODOU O EHP

Dozorný úrad sa na základe uvedených skutočností domnieva, že prvky týkajúce sa projektov a nákladov v rámci schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sú oprávnené na základe usmernení pre VaVaI. Keďže sa schéma obmedzuje na malé spoločnosti a mikrospoločnosti, intenzity pomoci sú v súlade s týmito usmerneniami, motivačný účinok bol preukázaný a trvanie schémy bolo obmedzené v súlade s usmerneniami, dozorný úrad dospel k záveru, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP.

4.   ROZHODNUTIE

ROZHODNUTIE

Na základe uvedeného posúdenia sa dozorný úrad domnieva, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je zlučiteľná s Dohodou o EHP za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:

| a) | rozsah pôsobnosti schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa obmedzuje na mikrospoločnosti a malé spoločnosti, ako sú definované v usmerneniach o štátnej pomoci týkajúcich sa pomoci pre MSP; |
| --- | --- |

a)

rozsah pôsobnosti schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa obmedzuje na mikrospoločnosti a malé spoločnosti, ako sú definované v usmerneniach o štátnej pomoci týkajúcich sa pomoci pre MSP;

| b) | celková intenzita pomoci v prípade mikrospoločností a malých spoločností je 27,8 %, ktorá sa môže zvýšiť v dôsledku možného zvýšenia sadzby dane z príjmu právnických osôb (v taktom prípade sú maximálne uplatniteľné stropy 45 % v prípade experimentálneho vývoja a 70 % v prípade priemyselného výskumu), a |
| --- | --- |

b)

celková intenzita pomoci v prípade mikrospoločností a malých spoločností je 27,8 %, ktorá sa môže zvýšiť v dôsledku možného zvýšenia sadzby dane z príjmu právnických osôb (v taktom prípade sú maximálne uplatniteľné stropy 45 % v prípade experimentálneho vývoja a 70 % v prípade priemyselného výskumu), a

| c) | trvanie schémy nebude dlhšie ako do 31. decembra 2013, keď uplynie platnosť súčasných usmernení pre VaVaI. |
| --- | --- |

c)

trvanie schémy nebude dlhšie ako do 31. decembra 2013, keď uplynie platnosť súčasných usmernení pre VaVaI.

Nórskym orgánom sa pripomína ich povinnosť predkladať ročné správy o implementácii schémy, ako sa stanovuje v časti II článku 21 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde v spojitosti s článkom 6 rozhodnutia č. 195/04/COL zo 14. júla 2004.

Nórske orgány uviedli, že hodinová sadzba uplatňovaná na základe schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa môže upraviť na základe vývoja miezd. Nórskym orgánom sa v tomto smere pripomína ich povinnosť podľa časti I článku 1 Dohody o dozore a súde oznámiť všetky zmeny označené ako zmeny a doplnenia v zmysle časti II článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (70),

70

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, ktorú nórske orgány plánujú zaviesť, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, môže sa však uznať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP na základe článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP a usmernení pre výskum, vývoj a inováciu a za predpokladu, že spĺňa podmienky stanovené v článku 2.

Článok 2

Schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa obmedzuje na mikrospoločnosti a malé spoločnosti, ako sa definujú v usmerneniach o štátnej pomoci pre mikro, malé a stredné podniky (MSP), a maximálna celková intenzita pomoci je 27,8 %. Táto intenzita pomoci sa môže zvýšiť v prípade možného zvýšenia sadzby dane z príjmu právnických osôb (v takomto prípade sú maximálne uplatniteľné stropy 45 % v prípade experimentálneho vývoja a 70 % v prípade priemyselného výskumu). Trvanie schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je obmedzené do 31. decembra 2013.

Článok 3

Nórske orgány v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia informujú Dozorný úrad EZVO o opatreniach prijatých s cieľom dosiahnuť súlad s týmto rozhodnutím.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.

Článok 5

Iba anglické znenie je autentické.

V Bruseli 17. marca 2008

Za Dozorný úrad EZVO

Per SANDERUD

predseda

Kurt JAEGER

člen kolégia

---

(1)  Ďalej len „dozorný úrad“.

1

(2)  Ďalej len „Dohoda o EHP“.

2

(3)  Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

3

(4)  Procesné a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci – usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a časti I článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré Dozorný úrad EZVO prijal a vydal 19. januára 1994 (uverejnené v Ú. v. ES L 231, 3.9.1994, s. 1, a dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1). Usmernenia boli naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím dozorného úradu č. 154/07/COL z 3. mája 2007. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 258, 26.10.2006, s. 28, a dodatok EHP č. 53, 26.10.2006.

5

(6)  Podrobnejšie informácie o tejto korešpondencii nájdete v rozhodnutí č. 59/06/COL o začatí konania vo veci formálneho zisťovania (zhrnutie uverejnené v Ú. v. EÚ C 258, 26.10.2006, s. 28, a v dodatku EHP č. 53, 26.10.2006). Úplné znenie rozhodnutia je uverejnené na internetovej stránke dozorného úradu: www.eftasurv.int

6

(7)  Údaje o uverejnení sú uvedené v poznámke pod čiarou č. 6.

7

(8)  Oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005).

8

(9)  Schému Skattefunn schválil dozorný úrad rozhodnutím č. 171/02/COL z 25. septembra 2002 a zmeny a doplnenia schémy Skattefunn schválil dozorný úrad rozhodnutím č. 16/03/COL z 5. februára 2003.

9

(10)  Výrazy, ktoré nórske orgány používajú pre uvedené formy spoločností, sú „gründerselskaper“ a „enkeltpersonforetak“.

10

(11)  Nórske orgány prijali 2. júla 2006 kráľovský výnos č. 123 o implementácii kompenzačnej schémy: Forskrift om kompensasjon for ulønnet arbeidsinnsats i Skattefunn-godkjente forsknings- og utviklingsprosjekter for inntektsårene 2002, 2003 og 2004. Pozri aj opis v oddiele 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005).

11

(12)  Nariadenie Komisie (ES) č. 69/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES pri pomoci de minimis (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 30), ktoré bolo zapracované do bodu 1 písm. e) prílohy XV k Dohode o EHP.

12

de minimis

(13)  Oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005), kapitola 928, položka 71.

13

(14)  Oddiel 10.1.1.2 Innst. S. č. 240 (2004 – 2005), kapitola 928, položka 71.

14

(15)  Rozpočet schválil parlament 17. júna 2005. V rokoch 2006 a 2007 sa na základe kompenzačnej schémy poskytlo 35 miliónov NOK.

15

(16)  Ide o odhad, a preto sa neuvádza v žiadnom právnom texte.

16

(17)  Lov 2005-06-17 nr 74: Lov om endringer i lov 26. mars 1999 nr. 14 om skatt av formue og inntekt (skatteloven). Návrh vlády parlamentu je v oddiele 14.1 Ot. prp. č. 92 (2004 – 2005) a odvoláva sa na pôvodný návrh rozpočtu v St. prp. č. 65 (2004 – 2005). Návrh podporil finančný výbor v parlamente svojím odporúčaním [pozri oddiel 15.1 Innst. O. č. 125 (2004 – 2005)].

17

(18)  Návrh usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je administratívny pokyn vydaný na základe vnútorných predpisov o riadení financií v rámci štátu, nazvaný „Reglement for økonomistrying i staten“ a „Bestemmelser om økonomistyring i staten“.

18

(19)  Časť III.6.A oddiel 6 štandardného notifikačného formulára a oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

19

(20)  Notifikácia sa nepriamo odvolávala na schému Skattefunn, ale len na konkrétne vymenované druhy projektov uvedené v bode ii), a preto nebolo jasné, či sú napriek tomu v rozsahu pôsobnosti schémy na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji zahrnuté ostatné druhy projektov. Nórske orgány však e-mailom z 12. marca 2008 (dokument č. 469276) potvrdili, že schéma sa vzťahuje aj na druhy projektov uvedené v bode i).

20

(21)  Časť I oddiel 6 štandardného notifikačného formulára a oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Nezahŕňa sa však bežný komerčný vývoj výrobkov, ktorý nemá charakter výskumu, napríklad projekty, ktoré sú stáleho charakteru alebo ktoré obsahujú modifikáciu postupov, ktorá si nevyžaduje vývoj nových poznatkov alebo použitie existujúcich poznatkov novým spôsobom, ktoré sú organizačného charakteru alebo spočívajú v prieskumoch, atď.

21

(22)  Oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a oddiel IX daňového zákona pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

22

(23)  Oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005), oddiel 14.1 Ot. prp. č. 92 (2004 – 2005) a úvod k usmerneniam pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Hoci „Innovasjon Norge“, predtým „Statens nærings- og distriktsutviklingsfond“, je taktiež zapojený do správy schémy Skattefunn, má len druhoradú úlohu.

23

(24)  Oddiel 7 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

24

(25)  Pozri aj oddiel 2.3 týkajúci sa „oprávnených nákladov a intenzity pomoci“.

25

(26)  E-mail nórskych orgánov z 12. marca 2008 (dokument č. 469275).

26

(27)  Pozri aj oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005), v ktorom sa uvádza, že schéma na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji je určená pre živnostníkov, spoločnosti s ručením obmedzeným a iné typy spoločností.

27

(28)  V tomto prípade sa náklady na projekt rozdelia medzi účastníkov podľa ich účasti.

28

(29)  List nórskych orgánov z 10. januára 2006 (dokument č. 356994).

29

(30)  Časť III.6.A oddiel 8.1 štandardného notifikačného formulára.

30

(31)  Pozri poznámku pod čiarou č. 29.

31

(32)  Pozri poznámku pod čiarou č. 29.

32

(33)  Pozri poznámku pod čiarou č. 29.

33

(34)  Časť III.6.A oddiel 6 štandardného notifikačného formulára.

34

(35)  Pozri NOU: 2004:14 s názvom „Om grunnlaget for inntektsoppgjørene“, čo je správa o preskúmaní súvislostí s cieľom stanoviť výšky miezd vo verejnej štatistike vydanej orgánom zriadeným vládou. Podľa tejto správy bola v roku 2003 priemerná ročná mzda pracovníka v priemysle (zamestnanci na plný pracovný čas) 319 600 NOK. Pri zohľadnení ročného rastu miezd odhadovaného na 4,4 % v rokoch 2004 a 2005 (čo zodpovedá ročnému rastu miezd v rokoch 2002 a 2003) priemerná ročná mzda pracovníka v priemysle sa v roku 2005 odhadovala na 348 300 NOK. Dôvodom tohto postupu bola skutočnosť, že v čase notifikácie v roku 2005 boli tieto údaje najlepšími údajmi, aké boli k dispozícii. Na porovnanie z NOU: 2007:3 vyplýva, že priemerná ročná mzda pracovníka v priemysle v roku 2006 bola 355 600 NOK.

35

(36)  Hoci sa výška takýchto „ostatných prevádzkových nákladov“ vypočítava na jedného zamestnanca/jednu hodinu, kontroluje sa skutočnosť, že takéto náklady skutočne vznikli, prostredníctvom faktúr, ako sa vysvetľuje ďalej.

36

výška

(37)  Preskúmanie sa vykonalo v roku 1990 na základe niekoľkých spoločností rôznych veľkostí.

37

(38)  Po úpravách o nemocenskú, materskú dovolenku atď.

38

(39)  Oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji. Z oddielu 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005) vyplýva, že strop je zvyčajne 50 % maximálneho limitu pre náklady (v súvislosti s projektmi, ktoré podnik vykonáva sám) na základe schémy Skattefunn (4 milióny NOK).

39

(40)  Oddiel 4 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

40

(41)  Oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji.

41

(42)  Časť III.6.A oddiel 7 štandardného notifikačného formulára.

42

(43)  Nórske orgány uviedli, že vzhľadom na skutočnosť, že strop pre oprávnené náklady na neplatenú pracovnú silu je 2 milióny NOK a že intenzita pomoci je 20 % v prípade MSP, strop grantu v absolútnom vyjadrení by bol 400 000 NOK ročne. Oddiel 3 usmernení pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji a časť I oddiel 6 štandardného notifikačného formulára.

43

(44)  Predchádzajúce usmernenia o štátnej pomoci na výskum a vývoj boli 7. februára 2007 nahradené novými usmerneniami pre výskum, vývoj a inováciu. V čase rozhodovania o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti so schémou na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji sa uplatňovali predchádzajúce usmernenia. Keďže sa však hmotné pravidlá príslušné pre hodnotenie tohto prípadu výrazne nezmenili, legislatívna zmena sa preto už ďalej nekomentuje.

44

(45)  Preklad dozorného úradu.

45

(46)  Zdroj: Štatistika príjmov vydaná v roku 2007 nórskym združením osôb s vyšším strojárskym vzdelaním, „TEKNA“.

46

Zdroj:

(47)  Oddiel 3 bod 3 usmernení o štátnej pomoci týkajúcich sa uplatňovania pravidiel štátnej pomoci na opatrenia týkajúce sa zdaňovania podnikov.

47

(48)  Hoci sa to výslovne neuvádza, financovanie sa poskytovalo aj bez ohľadu na región.

48

(49)  Pozri vec C-241/94, Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, body 23 a 24; vec C-200/97, Ecotrade/AFS, Zb. 1998, s. I-7907, bod 40, a vec C-295/97, Piaggio/Ifitalia, Zb. 1999, s. I-3735, bod 39.

49

Francúzsko/Komisia

Ecotrade/AFS

Piaggio/Ifitalia

(50)  List nórskych orgánov z 15. februára 2008 (dokument č. 465311). Podľa oddielu 2.2 usmernení o štátnej pomoci pre mikro, malé a stredné podniky (MSP) sa malý podnik definuje ako podnik, ktorý zamestnáva menej ako 50 osôb a ktorého ročný obrat a/alebo celková ročná súvaha neprevyšuje 10 miliónov EUR a mikropodnik sa definuje ako podnik, ktorý zamestnáva menej ako 10 osôb a ktorého ročný obrat alebo celková ročná súvaha nepresahuje 2 milióny EUR. Vlastnícke štruktúry môžu vylúčiť oprávnenie malých spoločností a mikrospoločností, ako sa uvádza v usmerneniach o štátnej pomoci pre MSP.

50

(51)  Príslušné štatistiky vydal „Statistisk Sentralbyrå“ a sú nazvané „Utenrikshandel med varer, årsserier 2006“ (tabuľka 17 „Import etter handelsområder, verdensdeler og land“ za roky 2001 – 2006 a tabuľka 18 „Eksport etter handelsområder, verdensdeler og land“ za roky 2001 – 2006). Štatistiky sú dostupné na stránke: http://www.ssb.no/emner/09/05/nos_utenriks/

51

(52)  Oddiel 14.3 Ot. prp. č. 92 (2004 – 2005), ktorý sa odvoláva na oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005).

52

(53)  Oddiel 15.1 Innst. O. č. 125 (2004 – 2005) a oddiel 14.3 Ot. prp. č. 92 (2004 – 2005), ktorý sa odvoláva na oddiel 3.9 St. prp. č. 65 (2004 – 2005).

53

(54)  Rozhodnutie č. 226/06/COL z 19. júla 2006 o mape podporovaných oblastí a výške pomoci v Nórsku.

54

(55)  Odseky 29 a 30 oddielu 1.4 usmernení pre VaVaI.

55

(56)  Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33), zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 364/2004 z 25. februára 2004 (Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 22). Obidve nariadenia boli zapracované do bodu 1 písm. f) prílohy XV k Dohode o EHP. Definícia v nich uvedená zodpovedá definícii v usmerneniach o štátnej pomoci pre MSP (pozri ich časť II oddiel 1.3).

56

(57)  Získanie grantu vo výške 20 % nákladov oslobodeného od dane zodpovedá pri sadzbe dane 28 % získaniu 27,8 % hrubých nákladov (28 % z 27,8 = 7,8, ktoré sa majú „zaplatiť“ na daniach a 20 zostáva ako grant).

57

(58)  Vyhlásenie uvedené v usmerneniach pre schému na podporu neplatenej pracovnej sily vo výskume a vývoji, že maximálne intenzity pomoci sú rovnaké, ako sú intenzity pomoci uvedené v usmerneniach pre VaVaI, nestačí.

58

(59)  Zodpovedajú písmenám a) náklady na zamestnancov; e) dodatočné režijné náklady a f) ostatné prevádzkové náklady oddielu 5.1.4 usmernení pre VaVaI.

59

(60)  Rámcový program Spoločenstva pre výskum je základným nástrojom na financovanie výskumu v Európe a odkazuje naň rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006, s. 1).

60

(61)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) (Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1).

61

(62)  Časť B.II.14.1 písm. g) prílohy II k všeobecnej vzorovej dohode o podpore na základe siedmeho rámcového programu. Znenie dohody je dostupné na internetovej stránke GR pre výskum: http://ec.europa.eu/research/index.cfm

62

(63)  Podľa článku II.12.3 Neoprávnené náklady, s. 42, Sprievodcu finančným záležitosťami týkajúcimi sa nepriamych akcií 7 RP (vypracovaný s cieľom interpretovať vzorovú dohodu o grante na základe 7 RP) sa takíto jednotlivci môžu rozhodnúť „deklarovať priemerné pracovné náklady, ak sa zakladajú na osvedčenej metodike schválenej Komisiou a na ich príjme (napr. daňové priznania), uznané na základe vnútroštátnych právnych predpisov (zvyčajne daňové zákony).“

63

(64)  Ročná mzda pracovníkov v priemysle vo výške 348 300 NOK v porovnaní so mzdou stavebných inžinierov vo výške 460 000 NOK (alebo 530 000 NOK) vedie, ak sa zakladá na metodike, k hodinovej sadzbe 500 NOK v porovnaní so 772,80 NOK (890,40 NOK). Prvok pracovných nákladov zodpovedá 232,20 NOK v prípade pracovníkov v priemysle v porovnaní s 333,33 NOK alebo 353,33 NOK v prípade stavebných inžinierov.

64

(65)  V skutočnosti je kontrola každého jednotlivého prípadu podobná alebo dokonca prísnejšia ako jednorazová audítorská kontrola metodiky.

65

(66)  Prvok prevádzkových nákladov predstavuje 267,80 NOK, čo je rozdiel medzi kombinovanou hodinovou sadbou a prvkom pracovných nákladov: 500 NOK – 232,20 NOK = 267,80 NOK.

66

(67)  Rozhodnutie č. 171/02/COL z 25. septembra 2002 zmenené a doplnené rozhodnutím č. 16/03/COL z 5. februára 2003.

67

(68)  Odseky 122 – 124 usmernení pre výskum, vývoj a inováciu.

68

(69)  Obmedzenie v prípade podniku je v skutočnosti prísnejšie ako v prípade projektu. Okrem toho, hoci má podnik dostať financovanie na základe schémy na ten istý projekt až do maximálnej výšky ročne počas celého trvania schémy, strop 7,5 miliónov EUR sa stále nedosiahne.

69

(70)  Pokiaľ zmeny nepovedú k oznámeniu zjednodušeným postupom podľa rozhodnutia č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 o implementačných ustanoveniach uvedených v časti II článku 27 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde (Ú. v. EÚ L 139, 25.5.2006, s. 37).

70

---

V Akty prijaté od 1. decembra 2009 na základe Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o Euratome

AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE JE POVINNÉ

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/36

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1235/2009

zo 16. decembra 2009,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže v súlade:

keďže v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 17. decembra 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2009

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 54,6 |
| MA | 78,2 |
| TN | 111,3 |
| TR | 73,2 |
| ZZ | 79,3 |
| 0707 00 05 | EG | 155,5 |
| MA | 59,4 |
| TR | 89,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0709 90 70 | MA | 45,7 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 75,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 58,2 |
| TR | 70,0 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 61,7 |
| 0805 20 10 | MA | 77,7 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 38,5 |
| IL | 65,1 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 68,6 |
| ZZ | 68,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,2 |
| CN | 98,3 |
| MK | 24,5 |
| US | 90,8 |
| ZZ | 72,5 |
| 0808 20 50 | CN | 41,5 |
| TR | 97,0 |
| US | 151,3 |
| ZZ | 96,6 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

AL

54,6

MA

78,2

TN

111,3

TR

73,2

ZZ

79,3

0707 00 05

EG

155,5

MA

59,4

TR

89,2

ZZ

101,4

0709 90 70

MA

45,7

TR

104,6

ZZ

75,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

58,2

TR

70,0

ZA

57,0

ZZ

61,7

0805 20 10

MA

77,7

TR

58,0

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

38,5

IL

65,1

TR

71,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

68,6

ZZ

68,6

0808 10 80

CA

76,2

CN

98,3

MK

24,5

US

90,8

ZZ

72,5

0808 20 50

CN

41,5

TR

97,0

US

151,3

ZZ

96,6

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/38

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1236/2009

z 10. decembra 2009,

ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 732/2008, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 732/2008 z 22. júla 2008, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 552/97, (ES) č. 1933/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 1100/2006 a (ES) č. 964/2007 (1), a najmä na jeho článok 25,

po porade s Výborom pre všeobecné preferencie,

keďže:

| (1) | V rozhodnutí Komisie 2008/938/ES z 9. decembra 2008 (2), zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2009/454/ES (3), sa stanovil zoznam zvýhodnených krajín, ktoré sú oprávnené na osobitné stimulačné opatrenie pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných, ustanovenom v nariadení (ES) č. 732/2008 na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011. |
| --- | --- |

(1)

V rozhodnutí Komisie 2008/938/ES z 9. decembra 2008 (2), zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2009/454/ES (3), sa stanovil zoznam zvýhodnených krajín, ktoré sú oprávnené na osobitné stimulačné opatrenie pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných, ustanovenom v nariadení (ES) č. 732/2008 na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2011.

| (2) | Stĺpec E prílohy I k nariadeniu (ES) č. 732/2008 by mal obsahovať údaje o zvýhodnených krajinách, na ktoré sa vzťahuje osobitné stimulačné opatrenie pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných. Príloha I k nariadeniu (ES) č. 732/2008 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(2)

Stĺpec E prílohy I k nariadeniu (ES) č. 732/2008 by mal obsahovať údaje o zvýhodnených krajinách, na ktoré sa vzťahuje osobitné stimulačné opatrenie pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných. Príloha I k nariadeniu (ES) č. 732/2008 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 732/2008 sa nahrádza prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 10. decembra 2009

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 211, 6.8.2008, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 334, 12.12.2008, s. 90.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 149, 12.6.2009, s. 78.

3

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA I

Zvýhodnené krajiny
   (1)
  a územia, na ktoré sa vzťahuje systém všeobecných colných preferencií Spoločenstva

| Stĺpec A | : | abecedný kód podľa nomenklatúry krajín a území na účely zisťovania štatistických údajov o zahraničnom obchode Spoločenstva |
| --- | --- | --- |
| Stĺpec B | : | názov krajiny alebo územia |
| Stĺpec C | : | trieda(-y), vo vzťahu ku ktorým boli príslušnej zvýhodnenej krajine zrušené colné preferencie (článok 13) |
| Sstĺpec D | : | krajina, na ktorú sa vzťahuje osobitné opatrenie pre najmenej rozvinuté krajiny (článok 11) |
| Stĺpec E | : | krajina, na ktorú sa vzťahuje osobitné stimulačné opatrenie pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných (článok 7) |

Stĺpec A

:

abecedný kód podľa nomenklatúry krajín a území na účely zisťovania štatistických údajov o zahraničnom obchode Spoločenstva

Stĺpec B

:

názov krajiny alebo územia

Stĺpec C

:

trieda(-y), vo vzťahu ku ktorým boli príslušnej zvýhodnenej krajine zrušené colné preferencie (článok 13)

Sstĺpec D

:

krajina, na ktorú sa vzťahuje osobitné opatrenie pre najmenej rozvinuté krajiny (článok 11)

Stĺpec E

:

krajina, na ktorú sa vzťahuje osobitné stimulačné opatrenie pre trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných (článok 7)

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AE | Spojené arabské emiráty | | | | |
| AF | Afganistan | | | X | |
| AG | Antigua a Barbuda | | | | |
| AI | Anguilla | | | | |
| AM | Arménsko | | | | X |
| AN | Holandské Antily | | | | |
| AO | Angola | | | X | |
| AQ | Antarktída | | | | |
| AR | Argentína | | | | |
| AS | Americká Samoa | | | | |
| AW | Aruba | | | | |
| AZ | Azerbajdžan | | | | X |
| BB | Barbados | | | | |
| BD | Bangladéš | | | X | |
| BF | Burkina Faso | | | X | |
| BH | Bahrajn | | | | |
| BI | Burundi | | | X | |
| BJ | Benin | | | X | |
| BM | Bermudy | | | | |
| BN | Brunejsko-darussalamský štát | | | | |
| BO | Bolívia | | | | X |
| BR | Brazília | Trieda IV | Pripravené potraviny; nealkoholické a alkoholické nápoje a ocot; tabak a vyrobené tabakové náhradky | | |
| Trieda IX | Drevo a výrobky z dreva; drevené uhlie; korok a produkty z korku; výrobky zo slamy, esparta alebo ostatných pletacích materiálov; košikárske výrobky a výrobky z prútia | | |
| BS | Bahamy | | | | |
| BT | Bhután | | | X | |
| BV | Bouvetov ostrov | | | | |
| BW | Botswana | | | | |
| BY | Bielorusko | | | | |
| BZ | Belize | | | | |
| CC | Kokosové ostrovy (alebo Keelingove ostrovy) | | | | |
| CD | Konžská demokratická republika | | | X | |
| CF | Stredoafrická republika | | | X | |
| CG | Kongo | | | | |
| CI | Pobrežie Slonoviny | | | | |
| CK | Cookove ostrovy | | | | |
| CM | Kamerun | | | | |
| KN | Čínska ľudová republika | Trieda VI | Výrobky chemického priemyslu alebo príbuzného priemyslu | | |
| Trieda VII | Plasty a výrobky z nich; kaučuk a výrobky z neho | | |
| Trieda VIII | Surové kože a kožky, usne, kožušiny a výrobky z nich; sedlárske a remenárske výrobky; cestovné potreby, kabelky a podobné schránky; výrobky z čriev zvierat (iné ako mesinský vlas) | | |
| Trieda IX | Drevo a výrobky z dreva; drevené uhlie; korok a produkty z korku; výrobky zo slamy, esparta alebo ostatných pletacích materiálov; košikárske výrobky a výrobky z prútia | | |
| Trieda XIa) | Textílie; trieda XIb) textilné výrobky | | |
| Trieda XII | Obuv, pokrývky hlavy, dáždniky, slnečníky, vychádzkové palice, palice so sedadielkom, biče, jazdecké bičíky a ich časti; upravené perie a predmety z neho vyrobené; umelé kvetiny; výrobky z ľudských vlasov | | |
| Trieda XIII | Výrobky z kameňa, sadry, cementu, azbestu, sľudy alebo podobných materiálov; keramické produkty; sklo a sklenený tovar | | |
| Trieda XIV | Prírodné alebo umelo pestované perly, drahokamy a polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovmi a predmety z nich; bižutéria; mince | | |
| Trieda XV | Základné kovy a predmety zo základných kovov | | |
| Trieda XVI | Stroje a mechanické zariadenia; elektrické zariadenia; ich časti a súčasti; prístroje na záznam a reprodukciu zvuku, prístroje na záznam a reprodukciu televízneho obrazu a zvuku a ich časti, súčasti a príslušenstvo | | |
| Trieda XVII | Vozidlá, lietadlá, plavidlá a dopravné zariadenia | | |
| Trieda XVIII | Nástroje a prístroje optické, fotografické, kinematografické, meracie, kontrolné, presné, lekárske alebo chirurgické; hodiny a hodinky; hudobné nástroje; ich časti, súčasti a príslušenstvo | | |
| Trieda XX | Rôzne výrobky | | |
| CO | Kolumbia | | | | X |
| CR | Kostarika | | | | X |
| CU | Kuba | | | | |
| CV | Kapverdy | | | X | |
| CX | Vianočný ostrov | | | | |
| DJ | Džibutsko | | | X | |
| DM | Dominika | | | | |
| DO | Dominikánska republika | | | | |
| DZ | Alžírsko | | | | |
| EC | Ekvádor | | | | X |
| EG | Egypt | | | | |
| ER | Eritrea | | | X | |
| ET | Etiópia | | | X | |
| FJ | Fidži | | | | |
| FK | Falklandské ostrovy | | | | |
| FM | Mikronézske federatívne štáty | | | | |
| GA | Gabon | | | | |
| GD | Grenada | | | | |
| GE | Gruzínsko | | | | X |
| GH | Ghana | | | | |
| GI | Gibraltár | | | | |
| GL | Grónsko | | | | |
| GM | Gambia | | | X | |
| GN | Guinea | | | X | |
| GQ | Rovníková Guinea | | | X | |
| GS | Južná Georgia a Južné Sandwichove ostrovy | | | | |
| GT | Guatemala | | | | X |
| GU | Guam | | | | |
| GW | Guinea-Bissau | | | X | |
| GY | Guyana | | | | |
| HM | Heardov ostrov a Mcdonaldove ostrovy | | | | |
| HN | Honduras | | | | X |
| HT | Haiti | | | X | |
| ID | Indonézia | Trieda III | Živočíšne alebo rastlinné tuky a oleje a produkty ich štiepenia; upravené jedlé tuky; živočíšne alebo rastlinné vosky | | |
| IN | India | Trieda XIa) | Textílie | | |
| IO | Britské indickooceánske územie | | | | |
| IQ | Irak | | | | |
| IR | Irán | | | | |
| JM | Jamajka | | | | |
| JO | Jordánsko | | | | |
| KE | Keňa | | | | |
| KG | Kirgizsko | | | | |
| KH | Kambodža | | | X | |
| KI | Kiribati | | | X | |
| KM | Komory | | | X | |
| KN | Svätý Krištof a Nevis | | | | |
| KW | Kuvajt | | | | |
| KY | Kajmanie ostrovy | | | | |
| KZ | Kazachstan | | | | |
| LA | Laoská ľudovodemokratická republika | | | X | |
| LB | Libanon | | | | |
| LC | Svätá Lucia | | | | |
| LK | Srí Lanka | | | | X |
| LR | Libéria | | | X | |
| LS | Lesoto | | | X | |
| LY | Veľká líbyjská arabská ľudová socialistická džamahírija | | | | |
| MA | Maroko | | | | |
| MG | Madagaskar | | | X | |
| MH | Marshallove ostrovy | | | | |
| ML | Mali | | | X | |
| MM | Mjanmarsko | | | X | |
| MN | Mongolsko | | | | X |
| MO | Macao | | | | |
| MP | Severné Mariány | | | | |
| MR | Mauritánia | | | X | |
| MS | Montserrat | | | | |
| MU | Maurícius | | | | |
| MV | Maldivy | | | X | |
| MW | Malawi | | | X | |
| MX | Mexiko | | | | |
| MY | Malajzia | Trieda III | Živočíšne alebo rastlinné tuky a oleje a produkty ich štiepenia; upravené jedlé tuky; živočíšne alebo rastlinné vosky | | |
| MZ | Mozambik | | | X | |
| NA | Namíbia | | | | |
| NC | Nová Kaledónia | | | | |
| NE | Niger | | | X | |
| NF | Norfolk | | | | |
| NG | Nigéria | | | | |
| NI | Nikaragua | | | | X |
| NP | Nepál | | | X | |
| NR | Nauru | | | | |
| NU | Niue | | | | |
| OM | Omán | | | | |
| PA | Panama | | | | |
| PE | Peru | | | | X |
| PF | Francúzska Polynézia | | | | |
| PG | Papua-Nová Guinea | | | | |
| PH | Filipíny | | | | |
| PK | Pakistan | | | | |
| PM | St Pierre a Miquelon | | | | |
| PN | Pitcairnove ostrovy | | | | |
| PW | Palau | | | | |
| PY | Paraguay | | | | X |
| QA | Katar | | | | |
| RU | Ruská federácia | | | | |
| RW | Rwanda | | | X | |
| SA | Saudská Arábia | | | | |
| SB | Šalamúnove ostrovy | | | X | |
| SC | Seychely | | | | |
| SD | Sudán | | | X | |
| SH | Svätá Helena | | | | |
| SL | Sierra Leone | | | X | |
| SN | Senegal | | | X | |
| SO | Somálsko | | | X | |
| SR | Surinam | | | | |
| ST | Svätý Tomáš a Princov ostrov | | | X | |
| SV | Salvádor | | | | X |
| SY | Sýrska arabská republika | | | | |
| SZ | Svazijsko | | | | |
| TC | Ostrovy Turks a Caicos | | | | |
| TD | Čad | | | X | |
| TF | Francúzske južné územia | | | | |
| TG | Togo | | | X | |
| TH | Thajsko | Trieda XIV | Prírodné alebo umelo pestované perly, drahokamy a polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovmi a predmety z nich; bižutéria; mince | | |
| TJ | Tadžikistan | | | | |
| TK | Tokelau | | | | |
| TL | Východný Timor | | | X | |
| TM | Turkménsko | | | | |
| TN | Tunisko | | | | |
| TO | Tonga | | | | |
| TT | Trinidad a Tobago | | | | |
| TV | Tuvalu | | | X | |
| TZ | Tanzánia | | | X | |
| UA | Ukrajina | | | | |
| UG | Uganda | | | X | |
| UM | Menšie odľahlé ostrovy Spojených štátov | | | | |
| UY | Uruguaj | | | | |
| UZ | Uzbekistan | | | | |
| VC | Svätý Vincent a Grenadíny | | | | |
| VE | Venezuela | | | | |
| VG | Britské Panenské ostrovy | | | | |
| VI | Americké Panenské ostrovy | | | | |
| VN | Vietnam | Trieda XII | Obuv, pokrývky hlavy, dáždniky, slnečníky, vychádzkové palice, palice so sedadielkom, biče, jazdecké bičíky a ich časti; upravené perie predmety z neho vyrobené; umelé kvetiny; predmety z ľudských vlasov | | |
| VU | Vanuatu | | | X | |
| WF | Wallis a Futuna | | | | |
| WS | Samoa | | | X | |
| YE | Jemen | | | X | |
| YT | Mayotte | | | | |
| ZA | Južná Afrika | | | | |
| ZM | Zambia | | | X | |
| ZW | Zimbabwe“ | | | | |

A

B

C

D

E

AE

Spojené arabské emiráty

AF

Afganistan

X

AG

Antigua a Barbuda

AI

Anguilla

AM

Arménsko

X

AN

Holandské Antily

AO

Angola

X

AQ

Antarktída

AR

Argentína

AS

Americká Samoa

AW

Aruba

AZ

Azerbajdžan

X

BB

Barbados

BD

Bangladéš

X

BF

Burkina Faso

X

BH

Bahrajn

BI

Burundi

X

BJ

Benin

X

BM

Bermudy

BN

Brunejsko-darussalamský štát

BO

Bolívia

X

BR

Brazília

Trieda IV

Pripravené potraviny; nealkoholické a alkoholické nápoje a ocot; tabak a vyrobené tabakové náhradky

Trieda IX

Drevo a výrobky z dreva; drevené uhlie; korok a produkty z korku; výrobky zo slamy, esparta alebo ostatných pletacích materiálov; košikárske výrobky a výrobky z prútia

BS

Bahamy

BT

Bhután

X

BV

Bouvetov ostrov

BW

Botswana

BY

Bielorusko

BZ

Belize

CC

Kokosové ostrovy (alebo Keelingove ostrovy)

CD

Konžská demokratická republika

X

CF

Stredoafrická republika

X

CG

Kongo

CI

Pobrežie Slonoviny

CK

Cookove ostrovy

CM

Kamerun

KN

Čínska ľudová republika

Trieda VI

Výrobky chemického priemyslu alebo príbuzného priemyslu

Trieda VII

Plasty a výrobky z nich; kaučuk a výrobky z neho

Trieda VIII

Surové kože a kožky, usne, kožušiny a výrobky z nich; sedlárske a remenárske výrobky; cestovné potreby, kabelky a podobné schránky; výrobky z čriev zvierat (iné ako mesinský vlas)

Trieda IX

Drevo a výrobky z dreva; drevené uhlie; korok a produkty z korku; výrobky zo slamy, esparta alebo ostatných pletacích materiálov; košikárske výrobky a výrobky z prútia

Trieda XIa)

Textílie; trieda XIb) textilné výrobky

Trieda XII

Obuv, pokrývky hlavy, dáždniky, slnečníky, vychádzkové palice, palice so sedadielkom, biče, jazdecké bičíky a ich časti; upravené perie a predmety z neho vyrobené; umelé kvetiny; výrobky z ľudských vlasov

Trieda XIII

Výrobky z kameňa, sadry, cementu, azbestu, sľudy alebo podobných materiálov; keramické produkty; sklo a sklenený tovar

Trieda XIV

Prírodné alebo umelo pestované perly, drahokamy a polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovmi a predmety z nich; bižutéria; mince

Trieda XV

Základné kovy a predmety zo základných kovov

Trieda XVI

Stroje a mechanické zariadenia; elektrické zariadenia; ich časti a súčasti; prístroje na záznam a reprodukciu zvuku, prístroje na záznam a reprodukciu televízneho obrazu a zvuku a ich časti, súčasti a príslušenstvo

Trieda XVII

Vozidlá, lietadlá, plavidlá a dopravné zariadenia

Trieda XVIII

Nástroje a prístroje optické, fotografické, kinematografické, meracie, kontrolné, presné, lekárske alebo chirurgické; hodiny a hodinky; hudobné nástroje; ich časti, súčasti a príslušenstvo

Trieda XX

Rôzne výrobky

CO

Kolumbia

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

CV

Kapverdy

X

CX

Vianočný ostrov

DJ

Džibutsko

X

DM

Dominika

DO

Dominikánska republika

DZ

Alžírsko

EC

Ekvádor

X

EG

Egypt

ER

Eritrea

X

ET

Etiópia

X

FJ

Fidži

FK

Falklandské ostrovy

FM

Mikronézske federatívne štáty

GA

Gabon

GD

Grenada

GE

Gruzínsko

X

GH

Ghana

GI

Gibraltár

GL

Grónsko

GM

Gambia

X

GN

Guinea

X

GQ

Rovníková Guinea

X

GS

Južná Georgia a Južné Sandwichove ostrovy

GT

Guatemala

X

GU

Guam

GW

Guinea-Bissau

X

GY

Guyana

HM

Heardov ostrov a Mcdonaldove ostrovy

HN

Honduras

X

HT

Haiti

X

ID

Indonézia

Trieda III

Živočíšne alebo rastlinné tuky a oleje a produkty ich štiepenia; upravené jedlé tuky; živočíšne alebo rastlinné vosky

IN

India

Trieda XIa)

Textílie

IO

Britské indickooceánske územie

IQ

Irak

IR

Irán

JM

Jamajka

JO

Jordánsko

KE

Keňa

KG

Kirgizsko

KH

Kambodža

X

KI

Kiribati

X

KM

Komory

X

KN

Svätý Krištof a Nevis

KW

Kuvajt

KY

Kajmanie ostrovy

KZ

Kazachstan

LA

Laoská ľudovodemokratická republika

X

LB

Libanon

LC

Svätá Lucia

LK

Srí Lanka

X

LR

Libéria

X

LS

Lesoto

X

LY

Veľká líbyjská arabská ľudová socialistická džamahírija

MA

Maroko

MG

Madagaskar

X

MH

Marshallove ostrovy

ML

Mali

X

MM

Mjanmarsko

X

MN

Mongolsko

X

MO

Macao

MP

Severné Mariány

MR

Mauritánia

X

MS

Montserrat

MU

Maurícius

MV

Maldivy

X

MW

Malawi

X

MX

Mexiko

MY

Malajzia

Trieda III

Živočíšne alebo rastlinné tuky a oleje a produkty ich štiepenia; upravené jedlé tuky; živočíšne alebo rastlinné vosky

MZ

Mozambik

X

NA

Namíbia

NC

Nová Kaledónia

NE

Niger

X

NF

Norfolk

NG

Nigéria

NI

Nikaragua

X

NP

Nepál

X

NR

Nauru

NU

Niue

OM

Omán

PA

Panama

PE

Peru

X

PF

Francúzska Polynézia

PG

Papua-Nová Guinea

PH

Filipíny

PK

Pakistan

PM

St Pierre a Miquelon

PN

Pitcairnove ostrovy

PW

Palau

PY

Paraguay

X

QA

Katar

RU

Ruská federácia

RW

Rwanda

X

SA

Saudská Arábia

SB

Šalamúnove ostrovy

X

SC

Seychely

SD

Sudán

X

SH

Svätá Helena

SL

Sierra Leone

X

SN

Senegal

X

SO

Somálsko

X

SR

Surinam

ST

Svätý Tomáš a Princov ostrov

X

SV

Salvádor

X

SY

Sýrska arabská republika

SZ

Svazijsko

TC

Ostrovy Turks a Caicos

TD

Čad

X

TF

Francúzske južné územia

TG

Togo

X

TH

Thajsko

Trieda XIV

Prírodné alebo umelo pestované perly, drahokamy a polodrahokamy, drahé kovy, kovy plátované drahými kovmi a predmety z nich; bižutéria; mince

TJ

Tadžikistan

TK

Tokelau

TL

Východný Timor

X

TM

Turkménsko

TN

Tunisko

TO

Tonga

TT

Trinidad a Tobago

TV

Tuvalu

X

TZ

Tanzánia

X

UA

Ukrajina

UG

Uganda

X

UM

Menšie odľahlé ostrovy Spojených štátov

UY

Uruguaj

UZ

Uzbekistan

VC

Svätý Vincent a Grenadíny

VE

Venezuela

VG

Britské Panenské ostrovy

VI

Americké Panenské ostrovy

VN

Vietnam

Trieda XII

Obuv, pokrývky hlavy, dáždniky, slnečníky, vychádzkové palice, palice so sedadielkom, biče, jazdecké bičíky a ich časti; upravené perie predmety z neho vyrobené; umelé kvetiny; predmety z ľudských vlasov

VU

Vanuatu

X

WF

Wallis a Futuna

WS

Samoa

X

YE

Jemen

X

YT

Mayotte

ZA

Južná Afrika

ZM

Zambia

X

ZW

Zimbabwe“

---

(1)  Tento zoznam zahŕňa krajiny, pre ktoré mohli byť výhody plynúce zo systému všeobecných colných preferencií Spoločenstva dočasne pozastavené alebo ktoré nedodržali požiadavky administratívnej spolupráce (predpoklad na to, aby sa na tovar vzťahovali colné zvýhodnenia). Komisia alebo príslušné orgány dotknutej krajiny poskytnú aktualizovaný zoznam.

1

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/46

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1237/2009

z 11. decembra 2009,

ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Marrone di Caprese Michelangelo (CHOP)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 bola žiadosť o zápis názvu „Marrone di Caprese Michelangelo“ do registra, ktorú predložilo Taliansko, uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 bola žiadosť o zápis názvu „Marrone di Caprese Michelangelo“ do registra, ktorú predložilo Taliansko, uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisuje do registra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. decembra 2009

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 112, 16.5.2009, s. 17.

2

---

PRÍLOHA

Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu uvedené v prílohe I k Zmluve o ES:

Trieda 1.6.   Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

TALIANSKO

Marrone di Caprese Michelangelo (CHOP)

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/48

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1238/2009

z 11. decembra 2009,

ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (CHOP)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4,

keďže:

| (1) | Žiadosť Talianska o zápis názvu „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio“ bola v súlade s článkom 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žiadosť Talianska o zápis názvu „Pomodorino del Piennolo del Vesuvio“ bola v súlade s článkom 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisuje do registra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. decembra 2009

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 111, 15.5.2009, s. 21.

2

---

PRÍLOHA

Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu, uvedené v prílohe I k Zmluve o ES:

Trieda 1.6.   Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

TALIANSKO

Pomodorino del Piennolo del Vesuvio (CHOP)

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/50

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1239/2009

z 15. decembra 2009,

ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Crudo di Cuneo (CHOP)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 bola žiadosť o zápis názvu „Crudo di Cuneo“ do registra, ktorú predložilo Taliansko, uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom a podľa článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 bola žiadosť o zápis názvu „Crudo di Cuneo“ do registra, ktorú predložilo Taliansko, uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisuje do registra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 15. decembra 2009

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 112, 16.5.2009, s. 12.

2

---

PRÍLOHA

Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu uvedené v prílohe I k Zmluve o ES:

Trieda 1.2.   Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

TALIANSKO

Crudo di Cuneo (CHOP)

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/52 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/52

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1240/2009

zo 16. decembra 2009,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 428/2008 určujúce intervenčné centrá pre obilniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 41 v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | Estónsko a Rumunsko predložili žiadosti o zmenu niektorých intervenčných centier, ktoré sú uvedené v prílohe I k nariadeniu Komisie (ES) č. 428/2008 (2) na účely ich lepšieho umiestnenia alebo lepšieho splnenia požadovaných kritérií. Je vhodné vyhovieť týmto žiadostiam. |
| --- | --- |

(1)

Estónsko a Rumunsko predložili žiadosti o zmenu niektorých intervenčných centier, ktoré sú uvedené v prílohe I k nariadeniu Komisie (ES) č. 428/2008 (2) na účely ich lepšieho umiestnenia alebo lepšieho splnenia požadovaných kritérií. Je vhodné vyhovieť týmto žiadostiam.

| (2) | Nariadenie (ES) č. 428/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie (ES) č. 428/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (3) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 428/2008 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2009

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 129, 17.5.2008, s. 8.

2

---

PRÍLOHA

Príloha I k nariadeniu (ES) č. 428/2008 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | tabuľka s názvom „ESTÓNSKO“ sa nahrádza touto tabuľkou:









  Intervenčné centrum | Pšenica obyčajná | Jačmeň | Kukurica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „ESTÓNSKO |
| Tartu | + | + | - | - |
| Viljandi | + | + | - | - |
| Tamsalu | + | + | - | - |
| Keila | + | + | - | -“ |

1.

tabuľka s názvom „ESTÓNSKO“ sa nahrádza touto tabuľkou:

Intervenčné centrum

Pšenica obyčajná

Jačmeň

Kukurica

Cirok

„ESTÓNSKO

Tartu

+

+

-

-

Viljandi

+

+

-

-

Tamsalu

+

+

-

-

Keila

+

+

-

-“

| 2. | tabuľka s názvom „RUMUNSKO“ sa mení a dopĺňa takto:






  a) | riadok zodpovedajúci centru „Brăila“ sa nahrádza takto:









  Intervenčné centrum | Pšenica obyčajná | Jačmeň | Kukurica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Brăila | + | + | + | -“ |

2.

tabuľka s názvom „RUMUNSKO“ sa mení a dopĺňa takto:

a)

riadok zodpovedajúci centru „Brăila“ sa nahrádza takto:

Intervenčné centrum

Pšenica obyčajná

Jačmeň

Kukurica

Cirok

„Brăila

+

+

+

-“

| b) | tento riadok sa dopĺňa za riadok zodpovedajúci centru „Brăila“:









  Intervenčné centrum | Pšenica obyčajná | Jačmeň | Kukurica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Ianca | - | + | - | -“ |

b)

tento riadok sa dopĺňa za riadok zodpovedajúci centru „Brăila“:

Intervenčné centrum

Pšenica obyčajná

Jačmeň

Kukurica

Cirok

„Ianca

-

+

-

-“

| c) | riadok zodpovedajúci centru „Roman“ sa nahrádza takto:









  Intervenčné centrum | Pšenica obyčajná | Jačmeň | Kukurica | Cirok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Roman | + | + | - | -“ |

c)

riadok zodpovedajúci centru „Roman“ sa nahrádza takto:

Intervenčné centrum

Pšenica obyčajná

Jačmeň

Kukurica

Cirok

„Roman

+

+

-

-“

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/54 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/54

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1241/2009

zo 16. decembra 2009,

ktorým sa aktualizuje rozsah a pokračuje v predbežnom dohľade nad dovozom určitých železných a oceľových výrobkov s pôvodom v niektorých tretích krajinách

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 260/2009 (1) z 26. februára 2009 o spoločných pravidlách na dovozy, a najmä na jeho článok 11,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 625/2009 (2) zo 7. júla 2009 o spoločných pravidlách pre dovozy z určitých tretích krajín, a najmä na jeho článok 9,

po porade s poradným výborom,

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 76/2002 (3) zaviedla Komisia predbežný dohľad Spoločenstva nad dovozom určitých železných a oceľových výrobkov s pôvodom v niektorých tretích krajinách. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 76/2002 (3) zaviedla Komisia predbežný dohľad Spoločenstva nad dovozom určitých železných a oceľových výrobkov s pôvodom v niektorých tretích krajinách.

| (2) | Štatistiky vonkajšieho obchodu Únie nie sú dostupné v obdobiach stanovených v nariadení Komisie (ES) č. 1917/2000 (4). |
| --- | --- |

(2)

Štatistiky vonkajšieho obchodu Únie nie sú dostupné v obdobiach stanovených v nariadení Komisie (ES) č. 1917/2000 (4).

| (3) | Napriek tomu, že sa od zavedenia dohľadu v roku 2002 situácia zmenila, vývoj na svetovom trhu s oceľou naďalej vyžaduje spoľahlivý a rýchly informačný systém o budúcom dovoze Únie. |
| --- | --- |

(3)

Napriek tomu, že sa od zavedenia dohľadu v roku 2002 situácia zmenila, vývoj na svetovom trhu s oceľou naďalej vyžaduje spoľahlivý a rýchly informačný systém o budúcom dovoze Únie.

| (4) | Preskúmali sa trendy dovozu výrobkov, ktoré sú v súčasnosti pod dohľadom, ako aj plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele a veľkých zváraných rúr, ktoré v súčasnosti nepodliehajú systému dohľadu. Považovalo sa za nevyhnutné preskúmať trendy týkajúce sa týchto ďalších výrobkov vzhľadom na to, že predstavujú výrobky s najvyššou pridanou hodnotou na trhu. |
| --- | --- |

(4)

Preskúmali sa trendy dovozu výrobkov, ktoré sú v súčasnosti pod dohľadom, ako aj plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele a veľkých zváraných rúr, ktoré v súčasnosti nepodliehajú systému dohľadu. Považovalo sa za nevyhnutné preskúmať trendy týkajúce sa týchto ďalších výrobkov vzhľadom na to, že predstavujú výrobky s najvyššou pridanou hodnotou na trhu.

| (5) | Za posledné roky dovoz týchto výrobkov z ocele do EÚ značne stúpol (o 40 %) v absolútnom vyjadrení v období rokov 2005 až 2008. Napriek tomu, že dovoz od začiatku roka 2008 začal klesať, sledoval iba pokles dopytu a vo vzťahu k spotrebe zostal významný. |
| --- | --- |

(5)

Za posledné roky dovoz týchto výrobkov z ocele do EÚ značne stúpol (o 40 %) v absolútnom vyjadrení v období rokov 2005 až 2008. Napriek tomu, že dovoz od začiatku roka 2008 začal klesať, sledoval iba pokles dopytu a vo vzťahu k spotrebe zostal významný.

| (6) | Celosvetové výrobné kapacity ocele v období rokov 2006 – 2008 rástli a očakáva sa, že budú pokračovať v raste do roku 2010. V období nasledujúcich dvoch rokov sa očakáva dvojciferný rast kapacity v rôznych regiónoch a najmä v Číne, Indii, Brazílii a na Strednom východe. Čína, najdôležitejšia krajina z pohľadu zvyšovania kapacity, predstavuje dnes okolo 40 % svetovej kapacity výroby surovej ocele a takmer trojnásobok ročnej spotreby ocele EÚ. |
| --- | --- |

(6)

Celosvetové výrobné kapacity ocele v období rokov 2006 – 2008 rástli a očakáva sa, že budú pokračovať v raste do roku 2010. V období nasledujúcich dvoch rokov sa očakáva dvojciferný rast kapacity v rôznych regiónoch a najmä v Číne, Indii, Brazílii a na Strednom východe. Čína, najdôležitejšia krajina z pohľadu zvyšovania kapacity, predstavuje dnes okolo 40 % svetovej kapacity výroby surovej ocele a takmer trojnásobok ročnej spotreby ocele EÚ.

| (7) | Vzhľadom na skutočnosť, že EÚ je dôležitým trhom s oceľou z hľadiska rozsahu a ceny, najmä v súvislosti so silnou menou, je pravdepodobné, že po zotavení trhu a zlepšení dopytu na trhu Únie bude prebytok výrobnej kapacity ocele presmerovaný do EÚ. Pre porovnanie, prístup na trhy tretích krajín bol nedávno v rôznom rozsahu obmedzený, keďže krajiny v niekoľkých geografických oblastiach (ako napríklad Južná a Severná Amerika, Ázia, Stredný východ) prijali opatrenia na ochranu alebo podporu svojho oceliarskeho priemyslu. Tieto opatrenia mali rôznu formu, vrátane zvýšenia cla, požiadavky získania licencie a požiadaviek miestneho nákupu, a týkajú sa trhov s významným podielom na svetovej spotrebe. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na skutočnosť, že EÚ je dôležitým trhom s oceľou z hľadiska rozsahu a ceny, najmä v súvislosti so silnou menou, je pravdepodobné, že po zotavení trhu a zlepšení dopytu na trhu Únie bude prebytok výrobnej kapacity ocele presmerovaný do EÚ. Pre porovnanie, prístup na trhy tretích krajín bol nedávno v rôznom rozsahu obmedzený, keďže krajiny v niekoľkých geografických oblastiach (ako napríklad Južná a Severná Amerika, Ázia, Stredný východ) prijali opatrenia na ochranu alebo podporu svojho oceliarskeho priemyslu. Tieto opatrenia mali rôznu formu, vrátane zvýšenia cla, požiadavky získania licencie a požiadaviek miestneho nákupu, a týkajú sa trhov s významným podielom na svetovej spotrebe.

| (8) | Výroba surovej ocele a plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele v EÚ dosiahla najvyššiu úroveň v rokoch 2007 a 2006 a potom začala klesať v roku 2008. Počas prvého polroku 2009 bol zaznamenaný pokles o 43,2 % v porovnaní s prvým polrokom 2008, v protiklade s poklesom svetovej výroby ocele o 22,4 % počas toho istého obdobia. Kríza mala vplyv na všetky najväčšie krajiny vyrábajúce oceľ v EÚ a ako reakciu na krízu výrobcovia ocele znížili počet dní výroby, čo zvýšilo nevyužitú kapacitu. |
| --- | --- |

(8)

Výroba surovej ocele a plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele v EÚ dosiahla najvyššiu úroveň v rokoch 2007 a 2006 a potom začala klesať v roku 2008. Počas prvého polroku 2009 bol zaznamenaný pokles o 43,2 % v porovnaní s prvým polrokom 2008, v protiklade s poklesom svetovej výroby ocele o 22,4 % počas toho istého obdobia. Kríza mala vplyv na všetky najväčšie krajiny vyrábajúce oceľ v EÚ a ako reakciu na krízu výrobcovia ocele znížili počet dní výroby, čo zvýšilo nevyužitú kapacitu.

| (9) | Všetci výrobcovia významne znížili zamestnanosť. V júni 2009 bolo okolo 40 % pracovnej sily v oceliarskom odvetví EÚ postihnutých hospodárskou krízou vo forme stáleho alebo dočasného uvoľnenia z pracovného pomeru a kratšieho pracovného času. |
| --- | --- |

(9)

Všetci výrobcovia významne znížili zamestnanosť. V júni 2009 bolo okolo 40 % pracovnej sily v oceliarskom odvetví EÚ postihnutých hospodárskou krízou vo forme stáleho alebo dočasného uvoľnenia z pracovného pomeru a kratšieho pracovného času.

| (10) | Na základe nedávnych trendov v oblasti dovozu oceľových výrobkov, súčasnej neistej situácie v priemysle EÚ, pokračujúceho slabého dopytu na trhoch EÚ a pravdepodobnosti, že súčasná a budúca prebytočná kapacita bude presmerovaná do EÚ, ak sa dopyt obnoví, možno usúdiť, že existuje hrozba spôsobenia ujmy výrobcom z Únie v zmysle článku 11 nariadenia (ES) č. 260/2009. |
| --- | --- |

(10)

Na základe nedávnych trendov v oblasti dovozu oceľových výrobkov, súčasnej neistej situácie v priemysle EÚ, pokračujúceho slabého dopytu na trhoch EÚ a pravdepodobnosti, že súčasná a budúca prebytočná kapacita bude presmerovaná do EÚ, ak sa dopyt obnoví, možno usúdiť, že existuje hrozba spôsobenia ujmy výrobcom z Únie v zmysle článku 11 nariadenia (ES) č. 260/2009.

| (11) | Záujmy Únie si preto vyžadujú, aby bol dovoz určitých oceľových výrobkov i naďalej pod predbežným dohľadom s cieľom zabezpečiť predbežné štatistické informácie umožňujúce rýchlu analýzu trendov v oblasti dovozu. Rýchle a predvídateľné údaje o obchode sú nevyhnutné na riešenie zraniteľnosti európskeho trhu s oceľou vo vzťahu k náhlym zmenám na svetových trhoch s oceľou. Je to obzvlášť dôležité v súčasnej krízovej situácii vyznačujúcej sa neistotou, či dopyt bude štrukturálne rásť a či priemysel EÚ bude z toho v skutočnosti prosperovať. |
| --- | --- |

(11)

Záujmy Únie si preto vyžadujú, aby bol dovoz určitých oceľových výrobkov i naďalej pod predbežným dohľadom s cieľom zabezpečiť predbežné štatistické informácie umožňujúce rýchlu analýzu trendov v oblasti dovozu. Rýchle a predvídateľné údaje o obchode sú nevyhnutné na riešenie zraniteľnosti európskeho trhu s oceľou vo vzťahu k náhlym zmenám na svetových trhoch s oceľou. Je to obzvlášť dôležité v súčasnej krízovej situácii vyznačujúcej sa neistotou, či dopyt bude štrukturálne rásť a či priemysel EÚ bude z toho v skutočnosti prosperovať.

| (12) | Vzhľadom na vývoj na trhu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele a veľkých zváraných rúr a situáciu v dotknutých priemyselných odvetviach a na základe toho, že podobné systémy monitorovania dovozu ocele zahŕňajú tieto výrobky, je vhodné, aby sa rozsah tohto systému vzťahoval aj na výrobky uvedené v prílohe I. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na vývoj na trhu plochých výrobkov z nehrdzavejúcej ocele a veľkých zváraných rúr a situáciu v dotknutých priemyselných odvetviach a na základe toho, že podobné systémy monitorovania dovozu ocele zahŕňajú tieto výrobky, je vhodné, aby sa rozsah tohto systému vzťahoval aj na výrobky uvedené v prílohe I.

| (13) | Vzhľadom na uvedený vývoj a s prihliadnutím na skutočnosť, že ostatné hlavné krajiny vyrábajúce oceľ, ako napríklad Kanada a Spojené štáty americké, nedávno rozhodli o predĺžení svojich podobných monitorovacích systémov dovozu ocele (predĺžené do 31. augusta 2011 a do 21. marca 2013 v uvedenom poradí), je vhodné, aby tento systém pokračoval do 31. decembra 2012. |
| --- | --- |

(13)

Vzhľadom na uvedený vývoj a s prihliadnutím na skutočnosť, že ostatné hlavné krajiny vyrábajúce oceľ, ako napríklad Kanada a Spojené štáty americké, nedávno rozhodli o predĺžení svojich podobných monitorovacích systémov dovozu ocele (predĺžené do 31. augusta 2011 a do 21. marca 2013 v uvedenom poradí), je vhodné, aby tento systém pokračoval do 31. decembra 2012.

| (14) | S cieľom minimalizovať obmedzenia a nenarúšať činnosti spoločností blízko hraníc zostáva čistá hmotnosť dovozu, ktorý je vyňatý z pôsobnosti tohto nariadenia, na 2 500 kilogramoch, |
| --- | --- |

(14)

S cieľom minimalizovať obmedzenia a nenarúšať činnosti spoločností blízko hraníc zostáva čistá hmotnosť dovozu, ktorý je vyňatý z pôsobnosti tohto nariadenia, na 2 500 kilogramoch,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 76/2002 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Rozsah predbežného dohľadu sa rozširuje na výrobky uvedené v prílohe I. |
| --- | --- |

1.

Rozsah predbežného dohľadu sa rozširuje na výrobky uvedené v prílohe I.

| 2. | V článku 6 sa dátum „31. decembra 2009“ nahrádza dátumom „31. decembra 2012“. |
| --- | --- |

2.

V článku 6 sa dátum „31. decembra 2009“ nahrádza dátumom „31. decembra 2012“.

| 3. | Zoznam príslušných štátnych orgánov sa nahrádza zoznamom v prílohe II. |
| --- | --- |

3.

Zoznam príslušných štátnych orgánov sa nahrádza zoznamom v prílohe II.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2009

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2009, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 185, 17.7.2009, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 16, 18.1.2002, s. 3.

3

(4)  Ú. v. ES L 229, 9.9.2000, s. 14.

4

---

PRÍLOHA I

Zoznam výrobkov, ktorý sa dopĺňa k zoznamu výrobkov podliehajúcich predchádzajúcemu dohľadu

| | 7219 11 00 |
| --- | --- |

7219 11 00

| | 7219 12 10 |
| --- | --- |

7219 12 10

| | 7219 12 90 |
| --- | --- |

7219 12 90

| | 7219 13 10 |
| --- | --- |

7219 13 10

| | 7219 13 90 |
| --- | --- |

7219 13 90

| | 7219 14 10 |
| --- | --- |

7219 14 10

| | 7219 14 90 |
| --- | --- |

7219 14 90

| | 7219 21 10 |
| --- | --- |

7219 21 10

| | 7219 21 90 |
| --- | --- |

7219 21 90

| | 7219 22 10 |
| --- | --- |

7219 22 10

| | 7219 22 90 |
| --- | --- |

7219 22 90

| | 7219 23 00 |
| --- | --- |

7219 23 00

| | 7219 24 00 |
| --- | --- |

7219 24 00

| | 7219 31 00 |
| --- | --- |

7219 31 00

| | 7219 32 10 |
| --- | --- |

7219 32 10

| | 7219 32 90 |
| --- | --- |

7219 32 90

| | 7219 33 10 |
| --- | --- |

7219 33 10

| | 7219 33 90 |
| --- | --- |

7219 33 90

| | 7219 34 10 |
| --- | --- |

7219 34 10

| | 7219 34 90 |
| --- | --- |

7219 34 90

| | 7219 35 10 |
| --- | --- |

7219 35 10

| | 7219 35 90 |
| --- | --- |

7219 35 90

| | 7219 90 20 |
| --- | --- |

7219 90 20

| | 7219 90 80 |
| --- | --- |

7219 90 80

| | 7220 11 00 |
| --- | --- |

7220 11 00

| | 7220 12 00 |
| --- | --- |

7220 12 00

| | 7220 20 21 |
| --- | --- |

7220 20 21

| | 7220 20 29 |
| --- | --- |

7220 20 29

| | 7220 20 41 |
| --- | --- |

7220 20 41

| | 7220 20 49 |
| --- | --- |

7220 20 49

| | 7220 20 81 |
| --- | --- |

7220 20 81

| | 7220 20 89 |
| --- | --- |

7220 20 89

| | 7220 90 20 |
| --- | --- |

7220 90 20

| | 7220 90 80 |
| --- | --- |

7220 90 80

| | 7228 50 20 |
| --- | --- |

7228 50 20

| | Celá položka KN 7305 |
| --- | --- |

Celá položka KN 7305

---

PRÍLOHA II

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

СПИСЪК НА КОМПЕТЕНТНИТЕ НАЦИОНАЛНИ ОРГАНИ

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TAL-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË





  Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie |
| --- | --- |
| Direction générale du potentiel économique |
| Service des licences |
| Rue de Louvain 44 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |
| Tél. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral de l’économie, des PME, des classes moyennes et de l’énergie

Direction générale du potentiel économique

Service des licences

Rue de Louvain 44

1000 Bruxelles

BELGIQUE

Tél. +32 25486469

Fax +32 22775063

| Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie |
| --- |
| Algemene Directie Economisch Potentieel |
| Dienst Vergunningen |
| Leuvenseweg 44 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |
| Tel. +32 25486469 |
| Fax +32 22775063 |

Federale Overheidsdienst Economie, Kmo, Middenstand & Energie

Algemene Directie Economisch Potentieel

Dienst Vergunningen

Leuvenseweg 44

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 25486469

Fax +32 22775063

| | БЪЛГАРИЯ





  Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ |
| --- | --- |
| ул. „Славянска“No 8 |
| 1052 София |
| Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800 |
| Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654 |

БЪЛГАРИЯ

Министерство на икономиката, енергетиката и туризма Дирекция дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“

ул. „Славянска“No 8

1052 София

Тел. +359 29407008 / +359 29407673 /+359 29407800

Факс +359 29815041 /+359 29804710 / +359 29883654

| | ČESKÁ REPUBLIKA





  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |
| Tel. +420 224907111 |
| Fax +420 224212133 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel. +420 224907111

Fax +420 224212133

| | DANMARK





  Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København Ø |
| Tlf. +45 35466030 |
| Fax +45 35466029 |
| Fax +45 35466001 |

DANMARK

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Langelinie Allé 17

2100 København Ø

Tlf. +45 35466030

Fax +45 35466029

Fax +45 35466001

| | DEUTSCHLAND





  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 29-35 |
| 65760 Eschborn 1 |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 61969080 |
| Fax +49 6196908800 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Straße 29-35

65760 Eschborn 1

DEUTSCHLAND

Tel. +49 61969080

Fax +49 6196908800

| | EESTI





  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel. +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel. +372 6256400

Faks +372 6313660

| | FRANCE





  Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi |
| --- | --- |
| Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services |
| Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux» |
| Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés» |
| Le Bervil |
| 12 rue Villiot |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |
| Tél. +33 153449026 |
| Fax +33 153449172 |

FRANCE

Ministère de l’économie, de l’Industrie et de l’emploi

Direction générale de la compétitivité, de l’industrie et des services

Sous-direction «industries de santé, de la chimie et des nouveaux matériaux»

Bureau «matérieaux du futur et nouveaux procédés»

Le Bervil

12 rue Villiot

75572 Paris Cedex 12

FRANCE

Tél. +33 153449026

Fax +33 153449172

| | ITALIA





  Ministero delle Attività produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| 00144 Roma RM |
| ITALIA |
| Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260 |
| Fax +39 0659932235 / +39 0659932636 |

ITALIA

Ministero delle Attività produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

00144 Roma RM

ITALIA

Tel. +39 0659647517 / +39 0659932471 / +39 0659932245 / +39 0659932260

Fax +39 0659932235 / +39 0659932636

| | ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS





  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS |
| Τηλ. +357 22867100 |
| Φαξ +357 22375120 |

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6

1421 Λευκωσία

ΚΥΠΡΟΣ/KYPROS

Τηλ. +357 22867100

Φαξ +357 22375120

| | IRELAND





  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |
| Tel. +353 16312121 |
| Fax +353 16312562 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

Dublin 2

IRELAND

Tel. +353 16312121

Fax +353 16312562

| | ΕΛΛΑΣ





  Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας |
| --- | --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| ΕΛΛΑΣ |
| Τηλ. +30 2103286021/22 |
| Φαξ +30 2103286094 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας, Ανταγωνιστικότητας & Ναυτιλίας

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής

Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

ΕΛΛΑΣ

Τηλ. +30 2103286021/22

Φαξ +30 2103286094

| | ESPAÑA





  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| ESPAÑA |
| Tel. +34 913493817 / +34 9134937488 |
| Fax +34 913493831 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

ESPAÑA

Tel. +34 913493817 / +34 9134937488

Fax +34 913493831

| | LATVIJA





  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| Rīga, LV-1519 |
| Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248 |
| Fakss +371 67280882 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

Rīga, LV-1519

Tel. +371 670132 99/00 / +371 67013248

Fakss +371 67280882

| | LIETUVA





  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel. +370 52628750 / +370 52619488 |
| Faks. +370 52623974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Tel. +370 52628750 / +370 52619488

Faks. +370 52623974

| | LUXEMBOURG





  Ministère de l’économie et du commerce extérieu |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| 2011 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tél. +352 4782371 |
| Fax +352 466138 |

LUXEMBOURG

Ministère de l’économie et du commerce extérieu

Office des licences

BP 113

2011 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tél. +352 4782371

Fax +352 466138

| | MAGYARORSZÁG





  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Budapest |
| Margit krt. 85. |
| 1024 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel. +36 13367303 |
| Fax +36 13367302 |
| E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Budapest

Margit krt. 85.

1024

MAGYARORSZÁG

Tel. +36 13367303

Fax +36 13367302

E-mail: mkeh@mkeh.gov.hu

| | MALTA





  Diviżjoni għall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| Valletta |
| CMR 02 |
| Tel. +356 21237112 |
| Fax +356 25690299 |

MALTA

Diviżjoni għall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

Valletta

CMR 02

Tel. +356 21237112

Fax +356 25690299

| | NEDERLAND





  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| 9700 RD Groningen |
| NEDERLAND |
| Tel. +31 505232600 |
| Fax +31 505232210 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

9700 RD Groningen

NEDERLAND

Tel. +31 505232600

Fax +31 505232210

| | ROMÂNIA





  Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri |
| --- | --- |
| Direcția Generală Politici Comerciale |
| Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1 |
| 010036 București |
| Tel. +40 213150081 |
| Fax +40 213150454 |
| e-mail: clc@dce.gov.ro |

ROMÂNIA

Ministerul Întreprinderilor Mici și Mijlocii, Comerțului și Mediului de Afaceri

Direcția Generală Politici Comerciale

Str. Ion Câmpineanu, nr. 16, sector 1

010036 București

Tel. +40 213150081

Fax +40 213150454

e-mail: clc@dce.gov.ro

| | SLOVENIJA





  Ministrstvo za finance |
| --- | --- |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Carinski urad Jesenice |
| Spodnji plavž 6C |
| SI-4270 Jesenice |
| SLOVENIJA |
| Tel. +386 42974470 |
| Faks +386 42974472 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Carinski urad Jesenice

Spodnji plavž 6C

SI-4270 Jesenice

SLOVENIJA

Tel. +386 42974470

Faks +386 42974472

| | SLOVENSKO





  Ministerstvo hospodárstva |
| --- | --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovenská republika |
| Tel. +421 248542021 / +421 248547119 |
| Fax +421 248543116 |

SLOVENSKO

Ministerstvo hospodárstva

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovenská republika

Tel. +421 248542021 / +421 248547119

Fax +421 248543116

| | ÖSTERREICH





  Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |
| Außenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| 1011 Wien |
| Tel. +43 171100-0 |
| Fax +43 171100/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

Außenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

1011 Wien

Tel. +43 171100-0

Fax +43 171100/83 86

| | POLSKA





  Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| POLSKA |
| Tel. +48 226935553 |
| Fax +48 226934021 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warszawa

POLSKA

Tel. +48 226935553

Fax +48 226934021

| | PORTUGAL





  Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |
| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua da Alfândega, n.o 5, r/c |
| 1149-006 Lisboa |
| PORTUGAL |
| Tel. +35 1218814263 |
| Fax +35 1218813990 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças e da Administração Pública

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua da Alfândega, n.o 5, r/c

1149-006 Lisboa

PORTUGAL

Tel. +35 1218814263

Fax +35 1218813990

| | SUOMI/FINLAND





  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| P. +358 96141 |
| F. +358 204922852 |

SUOMI/FINLAND

Tullihallitus

PL 512

FI-00101 Helsinki

P. +358 96141

F. +358 204922852

| Tullstyrelsen |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Fax +358 204922852 |

Tullstyrelsen

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Fax +358 204922852

| | SVERIGE





  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tfn +46 86904800 |
| Fax +46 8306759 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tfn +46 86904800

Fax +46 8306759

| | UNITED KINGDOM





  Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch |
| --- | --- |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| TS23 2NF |
| UNITED KINGDOM |
| Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334 |
| Fax +44 1642364269 |
| E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk |

UNITED KINGDOM

Department for Business, Innovation and Skills Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

TS23 2NF

UNITED KINGDOM

Tel. +44 1642364333 / +44 1642364334

Fax +44 1642364269

E-mail: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/60 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/60

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1242/2009

zo 16. decembra 2009,

ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz určitých systémov na skenovanie nákladného tovaru s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“) (1), a najmä na jeho článok 7,

po porade s poradným výborom,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Začatie

| (1) | Európska komisia 18. marca 2009 informovala oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých systémov na skenovanie nákladného tovaru s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Európska komisia 18. marca 2009 informovala oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých systémov na skenovanie nákladného tovaru s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“) do Spoločenstva.

| (2) | Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 2. februára 2009 podal výrobca zo Spoločenstva Smiths Detection Group Limited (ďalej len „navrhovateľ“), ktorý zastupuje podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 80 %, celkovej výroby určitých systémov na skenovanie nákladného tovaru v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie konania. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové konanie sa začalo na základe podnetu, ktorý 2. februára 2009 podal výrobca zo Spoločenstva Smiths Detection Group Limited (ďalej len „navrhovateľ“), ktorý zastupuje podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 80 %, celkovej výroby určitých systémov na skenovanie nákladného tovaru v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie konania.

1.2.   Strany, ktorých sa konanie týka

| (3) | Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, iných známych výrobcov v Spoločenstve, jediného známeho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR, zástupcov príslušnej vyvážajúcej krajiny a výrobcov v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“), o ktorých sa uvažovalo ako o analogickej krajine. Komisia sa okrem toho obrátila na všetkých známych používateľov príslušného výrobku/podobného výrobku v Spoločenstve. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(3)

Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, iných známych výrobcov v Spoločenstve, jediného známeho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR, zástupcov príslušnej vyvážajúcej krajiny a výrobcov v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“), o ktorých sa uvažovalo ako o analogickej krajine. Komisia sa okrem toho obrátila na všetkých známych používateľov príslušného výrobku/podobného výrobku v Spoločenstve. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (4) | S cieľom umožniť jedinému známemu vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR predložiť v prípade záujmu žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcemu výrobcovi a orgánom v ČĽR, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka. Jediný známy vyvážajúci výrobca v ČĽR nepožiadal o THZ v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia, ale požiadal o IZ. |
| --- | --- |

(4)

S cieľom umožniť jedinému známemu vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR predložiť v prípade záujmu žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“) Komisia zaslala formuláre žiadosti vyvážajúcemu výrobcovi a orgánom v ČĽR, o ktorých vedela, že sa ich záležitosť týka. Jediný známy vyvážajúci výrobca v ČĽR nepožiadal o THZ v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia, ale požiadal o IZ.

| (5) | Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známe, že konanie sa ich týka, a všetkým ostatným stranám, ktoré o to požiadali, v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(5)

Komisia zaslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých je známe, že konanie sa ich týka, a všetkým ostatným stranám, ktoré o to požiadali, v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania.

| (6) | Dotazníky vyplnil jeden známy vyvážajúci výrobca z ČĽR, dvaja výrobcovia zo Spoločenstva, jeden výrobca z USA, o ktorých sa uvažovalo ako o analogickej krajine, a deviati používatelia zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(6)

Dotazníky vyplnil jeden známy vyvážajúci výrobca z ČĽR, dvaja výrobcovia zo Spoločenstva, jeden výrobca z USA, o ktorých sa uvažovalo ako o analogickej krajine, a deviati používatelia zo Spoločenstva.

| (7) | Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely THZ/IZ a na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:






  a) | výrobcovia zo Spoločenstva
  Smiths Heimann SAS, Vitry (Francúzsko) a Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Nemecko), obidve prepojené spoločnosti Smiths Detection Group Limited |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely THZ/IZ a na predbežné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:

a)

výrobcovia zo Spoločenstva

Smiths Heimann SAS, Vitry (Francúzsko) a Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Nemecko), obidve prepojené spoločnosti Smiths Detection Group Limited

| b) | vyvážajúci výrobca v ČLR
  Nuctech Company Limited, Peking, Čínska ľudová republika |
| --- | --- |

b)

vyvážajúci výrobca v ČLR

Nuctech Company Limited, Peking, Čínska ľudová republika

| (8) | Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúceho výrobcu v ČĽR, ktorý nepožiadal o THZ, sa overovacia návšteva s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny, ktorou boli v tomto prípade Spojené štáty, uskutočnila v priestoroch tejto spoločnosti:
  Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA |
| --- | --- |

(8)

Vzhľadom na potrebu stanoviť normálnu hodnotu pre vyvážajúceho výrobcu v ČĽR, ktorý nepožiadal o THZ, sa overovacia návšteva s cieľom stanoviť normálnu hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny, ktorou boli v tomto prípade Spojené štáty, uskutočnila v priestoroch tejto spoločnosti:

Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA

1.3.   Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie

| (9) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 31. decembra 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2004 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). Pokiaľ ide o trvanie OP, treba uviesť, že osemnásťmesačné obdobie sa zvolilo vzhľadom na určité osobitosti trhu príslušného/podobného výrobku, t. j. vzhľadom na existenciu postupov verejného obstarávania/predkladania ponúk, ktoré sú spojené s dlhými prípravnými obdobiami na uskutočnenie transakcie, a vzhľadom na existenciu pomerne malého počtu transakcií. |
| --- | --- |

(9)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2007 do 31. decembra 2008 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov, ktoré sú relevantné pre posúdenie ujmy, sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2004 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). Pokiaľ ide o trvanie OP, treba uviesť, že osemnásťmesačné obdobie sa zvolilo vzhľadom na určité osobitosti trhu príslušného/podobného výrobku, t. j. vzhľadom na existenciu postupov verejného obstarávania/predkladania ponúk, ktoré sú spojené s dlhými prípravnými obdobiami na uskutočnenie transakcie, a vzhľadom na existenciu pomerne malého počtu transakcií.

2.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

2.1.   Príslušný výrobok

| (10) | Príslušným výrobkom sú systémy na skenovanie nákladného tovaru využívajúce neutrónovú technológiu alebo lúče X so zdrojom X 250 KeV alebo viac, alebo využívajúce žiarenie alfa, beta alebo gama, v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorové vozidlá vybavené takýmito systémami, v súčasnosti zaradené pod kód KN ex 8705 90 90, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“). |
| --- | --- |

(10)

Príslušným výrobkom sú systémy na skenovanie nákladného tovaru využívajúce neutrónovú technológiu alebo lúče X so zdrojom X 250 KeV alebo viac, alebo využívajúce žiarenie alfa, beta alebo gama, v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorové vozidlá vybavené takýmito systémami, v súčasnosti zaradené pod kód KN ex 8705 90 90, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „príslušný výrobok“).

| (11) | Tieto skenery predstavujú progresívne technologické kontrolné systémy na monitorovanie nákladného tovaru. Pomáhajú zvyšovať bezpečnosť a zabezpečenie prostredníctvom zisťovania zásielok, okrem iného aj výbušnín, zbraní, rádioaktívnych materiálov, drog, pašovaného a falšovaného tovaru. Skenery sú kľúčovým nástrojom, ktorý slúži colným správam a prístavným orgánom, ako aj určitým spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú prepravou leteckých nákladov a iným súkromným aktérom, ktorí sa špecializujú v záležitostiach zabezpečenia a bezpečnosti, na zisťovanie podozrivého tovaru v uzatvorených nákladoch, ktoré sa prepravujú námornou, cestnou, leteckou alebo železničnou dopravou. |
| --- | --- |

(11)

Tieto skenery predstavujú progresívne technologické kontrolné systémy na monitorovanie nákladného tovaru. Pomáhajú zvyšovať bezpečnosť a zabezpečenie prostredníctvom zisťovania zásielok, okrem iného aj výbušnín, zbraní, rádioaktívnych materiálov, drog, pašovaného a falšovaného tovaru. Skenery sú kľúčovým nástrojom, ktorý slúži colným správam a prístavným orgánom, ako aj určitým spoločnostiam, ktoré sa zaoberajú prepravou leteckých nákladov a iným súkromným aktérom, ktorí sa špecializujú v záležitostiach zabezpečenia a bezpečnosti, na zisťovanie podozrivého tovaru v uzatvorených nákladoch, ktoré sa prepravujú námornou, cestnou, leteckou alebo železničnou dopravou.

| (12) | Príslušný výrobok existuje v rôznych konfiguráciách v závislosti od produktu, ktorý sa má skenovať, a od toho, či má byť mobilný alebo statický. Hlavné konfigurácie sú: stacionárne systémy (natrvalo namontované na vyhradenom mieste), systémy navrhnuté na premiestňovanie (ľahké skenovacie systémy, ktoré sa pohybujú na koľajniciach a môžu sa premiestňovať), koľajnicové systémy, mobilné systémy (ktoré majú skenery integrované do motorového vozidla), systémy cez ktoré prechádza tovar na účely skenovania a portálové systémy. Systémy na skenovanie nákladného tovaru majú v rámci tej istej konfigurácie tie isté všeobecné fyzikálne, technické a prevádzkové vlastnosti, z hľadiska použitia slúžia presne na ten istý účel, predávajú sa výhradne koncovým používateľom a pri ich výrobe sa používajú rovnaké zariadenia. |
| --- | --- |

(12)

Príslušný výrobok existuje v rôznych konfiguráciách v závislosti od produktu, ktorý sa má skenovať, a od toho, či má byť mobilný alebo statický. Hlavné konfigurácie sú: stacionárne systémy (natrvalo namontované na vyhradenom mieste), systémy navrhnuté na premiestňovanie (ľahké skenovacie systémy, ktoré sa pohybujú na koľajniciach a môžu sa premiestňovať), koľajnicové systémy, mobilné systémy (ktoré majú skenery integrované do motorového vozidla), systémy cez ktoré prechádza tovar na účely skenovania a portálové systémy. Systémy na skenovanie nákladného tovaru majú v rámci tej istej konfigurácie tie isté všeobecné fyzikálne, technické a prevádzkové vlastnosti, z hľadiska použitia slúžia presne na ten istý účel, predávajú sa výhradne koncovým používateľom a pri ich výrobe sa používajú rovnaké zariadenia.

| (13) | Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca z ČĽR tvrdil, že rozsah výrobku by sa v prípade príslušného výrobku mal radikálne obmedziť a mal by zahŕňať iba určitú časť röntgenových systémov na skenovanie nákladného tovaru, t. j. nemobilné systémy na skenovanie nákladného tovaru založené na využívaní lúčov X (so zdrojom X viac ako 450 KeV), okrem systémov na skenovanie nákladného tovaru obsahujúcich technológiu Interlaced Dual-Energy (IDE), technológiu binokulárnej stereoskopie (BS) a technológiu rýchleho skenovania. Tvrdilo sa, že určité technológie nie sú z vedeckého alebo technického hľadiska vhodné pre skenery na skenovanie nákladného tovaru. Argumentovalo sa, že v niektorých prípadoch sú technológie, koncové použitia a predstavy zákazníkov rozdielne. Spoločnosť tvrdila, že technológie založené na žiarení alfa alebo beta nie sú z vedeckého alebo technického hľadiska vhodné na používanie v skeneroch na skenovanie nákladného tovaru. Spoločnosť takisto tvrdila, že skenery na skenovanie nákladného tovaru, ktoré využívajú neutrónovú technológiu alebo žiarenie gama sa v Spoločenstve nevyrábajú. Spoločnosť okrem toho tvrdila, že určité skenery sa odlišujú (napríklad mobilné skenery na skenovanie nákladného tovaru, skenery na skenovanie nákladného tovaru využívajúce technológiu rýchleho skenovania, skenery na skenovanie nákladného tovaru využívajúce technológiu IDE, skenery na skenovanie nákladného tovaru obsahujúce technológiu BS a skenery na skenovanie nákladného tovaru s určitou úrovňou energie), a preto ich nemožno považovať za príslušný výrobok. Napokon sa tvrdilo, že určité druhy výrobkov sa odlišujú a že niektoré druhy výrobkov sa v ČĽR alebo v Spoločenstve nevyrábajú. |
| --- | --- |

(13)

Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca z ČĽR tvrdil, že rozsah výrobku by sa v prípade príslušného výrobku mal radikálne obmedziť a mal by zahŕňať iba určitú časť röntgenových systémov na skenovanie nákladného tovaru, t. j. nemobilné systémy na skenovanie nákladného tovaru založené na využívaní lúčov X (so zdrojom X viac ako 450 KeV), okrem systémov na skenovanie nákladného tovaru obsahujúcich technológiu Interlaced Dual-Energy (IDE), technológiu binokulárnej stereoskopie (BS) a technológiu rýchleho skenovania. Tvrdilo sa, že určité technológie nie sú z vedeckého alebo technického hľadiska vhodné pre skenery na skenovanie nákladného tovaru. Argumentovalo sa, že v niektorých prípadoch sú technológie, koncové použitia a predstavy zákazníkov rozdielne. Spoločnosť tvrdila, že technológie založené na žiarení alfa alebo beta nie sú z vedeckého alebo technického hľadiska vhodné na používanie v skeneroch na skenovanie nákladného tovaru. Spoločnosť takisto tvrdila, že skenery na skenovanie nákladného tovaru, ktoré využívajú neutrónovú technológiu alebo žiarenie gama sa v Spoločenstve nevyrábajú. Spoločnosť okrem toho tvrdila, že určité skenery sa odlišujú (napríklad mobilné skenery na skenovanie nákladného tovaru, skenery na skenovanie nákladného tovaru využívajúce technológiu rýchleho skenovania, skenery na skenovanie nákladného tovaru využívajúce technológiu IDE, skenery na skenovanie nákladného tovaru obsahujúce technológiu BS a skenery na skenovanie nákladného tovaru s určitou úrovňou energie), a preto ich nemožno považovať za príslušný výrobok. Napokon sa tvrdilo, že určité druhy výrobkov sa odlišujú a že niektoré druhy výrobkov sa v ČĽR alebo v Spoločenstve nevyrábajú.

| (14) | Z prešetrovania vyplynulo, že všetky technológie, na ktoré sa vzťahuje rozsah výrobku, sa môžu používať v skeneroch na skenovanie nákladného tovaru, a že všetky druhy výrobkov slúžia tomu istému účelu, ktorým je skenovanie nákladného tovaru na základe využívania tej istej základnej vlastnosti, t. j. emisie žiarenia pri skenovaní nákladného tovaru. To je dôvod, prečo zmeny v zdroji alebo úrovni energie a takisto lepšia vhodnosť niektorých technológií pre konkrétne druhy tovarov, ktoré sa majú skenovať (napríklad tovar organického pôvodu), by nemohli zaručiť vylúčenie určitého druhu výrobku. Všetky druhy výrobkov bez ohľadu na technológie zároveň slúžia tomu istému a jedinému cieľu, o ktorý sa usiluje používateľ výrobku a ktorým nie je nič iné ako skenovať nákladný tovar. Výzvy na predloženie ponúk v Európskej únii okrem toho zvyčajne nevylučujú žiadny druh technológie bez ohľadu na to, kde sa zodpovedajúci výrobok vyrába. Takisto je zrejmé, že technológie využívajúce žiarenie alfa a beta sa môžu používať na skenovanie určitého druhu nákladného tovaru. So zreteľom na druhy výrobkov, ktoré sa v Európskej únii nevyrábajú, je potrebné uviesť, že táto skutočnosť ako taká nie je relevantná. Zo stálej praxe inštitúcií vyplýva, že vymedzenie rozsahu výrobku je založené na tom, či rôzne druhy majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a v podstate aj rovnaké koncové použitia. Obmedzenie rozsahu výrobku presne len na tie isté druhy výrobkov, ktoré vyrába výrobné odvetvie Spoločenstva, by spôsobilo, že vymedzenie výrobku a akékoľvek antidumpingové opatrenie by sa stali nerealizovateľnými. Pokiaľ ide o tvrdenie, že určité röntgenové skenery na skenovanie nákladného tovaru by mali byť vylúčené výhradne z toho dôvodu, že sú spojené s určitými druhmi technológií, je potrebné uviesť, že existencia akejkoľvek ďalšej vlastnosti alebo funkcie röntgenového skenera na skenovanie nákladného tovaru nespochybňuje skutočnosť, že tento výrobok sa využíva rovnakým spôsobom ako všetky ostatné druhy príslušného výrobku a má tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti. Pokiaľ ide o rozdiel medzi mobilnými a nemobilnými systémami na skenovanie nákladného tovaru, treba uviesť, že oba systémy slúžia na ten istý účel, využívajú tú istú základnú technológiu a v oboch prípadoch je skenovacia technológia integrovaná do väčšej konštrukcie, či už je to nákladný automobil, alebo pevné zariadenie. Napokon, so zreteľom na úrovne energie treba uviesť, že na skenovanie nákladného tovaru sa používajú nízke aj vysoké úrovne energie a že z toho dôvodu majú všetky druhy výrobkov tie isté hlavné fyzikálne a technické vlastnosti za predpokladu, že úroveň energie sa pohybuje v medziach vymedzených v oznámení o začatí konania. Bolo by preto zrejme nelogické vylúčiť skenery na skenovanie nákladného tovaru využívajúce určitú úroveň energie, zvlášť ak sa vezme do úvahy, že vo výzvach na predloženie ponúk sa zvyčajne presne neuvádza úroveň energie a záleží od dodávateľa skenera na skenovanie nákladného tovaru, aby stanovil príslušnú úroveň vo svojej ponuke. Všetky existujúce druhy sa preto na účel tohto prešetrovania považujú za jeden výrobok. |
| --- | --- |

(14)

Z prešetrovania vyplynulo, že všetky technológie, na ktoré sa vzťahuje rozsah výrobku, sa môžu používať v skeneroch na skenovanie nákladného tovaru, a že všetky druhy výrobkov slúžia tomu istému účelu, ktorým je skenovanie nákladného tovaru na základe využívania tej istej základnej vlastnosti, t. j. emisie žiarenia pri skenovaní nákladného tovaru. To je dôvod, prečo zmeny v zdroji alebo úrovni energie a takisto lepšia vhodnosť niektorých technológií pre konkrétne druhy tovarov, ktoré sa majú skenovať (napríklad tovar organického pôvodu), by nemohli zaručiť vylúčenie určitého druhu výrobku. Všetky druhy výrobkov bez ohľadu na technológie zároveň slúžia tomu istému a jedinému cieľu, o ktorý sa usiluje používateľ výrobku a ktorým nie je nič iné ako skenovať nákladný tovar. Výzvy na predloženie ponúk v Európskej únii okrem toho zvyčajne nevylučujú žiadny druh technológie bez ohľadu na to, kde sa zodpovedajúci výrobok vyrába. Takisto je zrejmé, že technológie využívajúce žiarenie alfa a beta sa môžu používať na skenovanie určitého druhu nákladného tovaru. So zreteľom na druhy výrobkov, ktoré sa v Európskej únii nevyrábajú, je potrebné uviesť, že táto skutočnosť ako taká nie je relevantná. Zo stálej praxe inštitúcií vyplýva, že vymedzenie rozsahu výrobku je založené na tom, či rôzne druhy majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a v podstate aj rovnaké koncové použitia. Obmedzenie rozsahu výrobku presne len na tie isté druhy výrobkov, ktoré vyrába výrobné odvetvie Spoločenstva, by spôsobilo, že vymedzenie výrobku a akékoľvek antidumpingové opatrenie by sa stali nerealizovateľnými. Pokiaľ ide o tvrdenie, že určité röntgenové skenery na skenovanie nákladného tovaru by mali byť vylúčené výhradne z toho dôvodu, že sú spojené s určitými druhmi technológií, je potrebné uviesť, že existencia akejkoľvek ďalšej vlastnosti alebo funkcie röntgenového skenera na skenovanie nákladného tovaru nespochybňuje skutočnosť, že tento výrobok sa využíva rovnakým spôsobom ako všetky ostatné druhy príslušného výrobku a má tie isté základné fyzikálne a technické vlastnosti. Pokiaľ ide o rozdiel medzi mobilnými a nemobilnými systémami na skenovanie nákladného tovaru, treba uviesť, že oba systémy slúžia na ten istý účel, využívajú tú istú základnú technológiu a v oboch prípadoch je skenovacia technológia integrovaná do väčšej konštrukcie, či už je to nákladný automobil, alebo pevné zariadenie. Napokon, so zreteľom na úrovne energie treba uviesť, že na skenovanie nákladného tovaru sa používajú nízke aj vysoké úrovne energie a že z toho dôvodu majú všetky druhy výrobkov tie isté hlavné fyzikálne a technické vlastnosti za predpokladu, že úroveň energie sa pohybuje v medziach vymedzených v oznámení o začatí konania. Bolo by preto zrejme nelogické vylúčiť skenery na skenovanie nákladného tovaru využívajúce určitú úroveň energie, zvlášť ak sa vezme do úvahy, že vo výzvach na predloženie ponúk sa zvyčajne presne neuvádza úroveň energie a záleží od dodávateľa skenera na skenovanie nákladného tovaru, aby stanovil príslušnú úroveň vo svojej ponuke. Všetky existujúce druhy sa preto na účel tohto prešetrovania považujú za jeden výrobok.

| (15) | Takisto sa tvrdilo, že keďže navrhovateľ nevyrába hlavný komponent príslušného výrobku (t. j. urýchľovač), nemal by sa považovať za výrobcu. V tejto súvislosti treba uviesť, že skenery na skenovanie nákladného tovaru a urýchľovače sú rozdielne výrobky. Výroba urýchľovačov je iným druhom podnikania, pretože urýchľovače sa používajú v rôznych odvetviach a aplikáciách. Skenovanie nákladného tovaru je v prípade urýchľovačov iba jedno z použití. V celosvetovom meradle výrobcovia skenerov na skenovanie nákladného tovaru bežne nevyrábajú urýchľovače. Pokiaľ je Komisii známe, iba spoločnosť Nuctech je vertikálne integrovaná a vyrába aj tento prvotný výrobok. |
| --- | --- |

(15)

Takisto sa tvrdilo, že keďže navrhovateľ nevyrába hlavný komponent príslušného výrobku (t. j. urýchľovač), nemal by sa považovať za výrobcu. V tejto súvislosti treba uviesť, že skenery na skenovanie nákladného tovaru a urýchľovače sú rozdielne výrobky. Výroba urýchľovačov je iným druhom podnikania, pretože urýchľovače sa používajú v rôznych odvetviach a aplikáciách. Skenovanie nákladného tovaru je v prípade urýchľovačov iba jedno z použití. V celosvetovom meradle výrobcovia skenerov na skenovanie nákladného tovaru bežne nevyrábajú urýchľovače. Pokiaľ je Komisii známe, iba spoločnosť Nuctech je vertikálne integrovaná a vyrába aj tento prvotný výrobok.

2.2.   Podobný výrobok

| (16) | Zistilo sa, že príslušný výrobok v ČĽR, výrobok, ktorý sa vyrába a predáva na domácom trhu v USA, ktoré slúžia ako analogická krajina, a výrobok, ktorý v Spoločenstve vyrába a predáva výrobné odvetvie Spoločenstva, sú z hľadiska celkových všeobecných fyzikálnych a technických vlastností totožné. Okrem toho medzi týmito výrobkami neexistuje žiadny rozdiel v používaní. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že tieto výrobky si zvyčajne konkurujú v postupoch verejného obstarávania, v rámci ktorých musia spĺňať rovnaké štandardné požiadavky. Tieto ponuky uverejňujú orgány štátnej správy (obvykle colné orgány, ktoré sú nákupcami/používateľmi výrobku). Ponuky zahŕňajú podrobné špecifikácie výrobku, ktorý sa má dodať, niekedy v spojení s konkrétnymi požiadavkami, pokiaľ ide o montáž, servisnú podporu a požiadavky na údržbu. Samozrejme, každá ponuka, ktorú predloží výrobca v procese verejného obstarávania, obyčajne znamená, že konkurenčné výrobky majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a použitia. Okrem toho možnosť rozlišovania výrobkov je značne obmedzená vzhľadom na transparentný charakter trhu z hľadiska veľkosti (malý objem transakcií), počet účastníkov (malý počet účastníkov) a prísne požiadavky stanovené vo výzvach na predloženie ponúk. |
| --- | --- |

(16)

Zistilo sa, že príslušný výrobok v ČĽR, výrobok, ktorý sa vyrába a predáva na domácom trhu v USA, ktoré slúžia ako analogická krajina, a výrobok, ktorý v Spoločenstve vyrába a predáva výrobné odvetvie Spoločenstva, sú z hľadiska celkových všeobecných fyzikálnych a technických vlastností totožné. Okrem toho medzi týmito výrobkami neexistuje žiadny rozdiel v používaní. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že tieto výrobky si zvyčajne konkurujú v postupoch verejného obstarávania, v rámci ktorých musia spĺňať rovnaké štandardné požiadavky. Tieto ponuky uverejňujú orgány štátnej správy (obvykle colné orgány, ktoré sú nákupcami/používateľmi výrobku). Ponuky zahŕňajú podrobné špecifikácie výrobku, ktorý sa má dodať, niekedy v spojení s konkrétnymi požiadavkami, pokiaľ ide o montáž, servisnú podporu a požiadavky na údržbu. Samozrejme, každá ponuka, ktorú predloží výrobca v procese verejného obstarávania, obyčajne znamená, že konkurenčné výrobky majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a použitia. Okrem toho možnosť rozlišovania výrobkov je značne obmedzená vzhľadom na transparentný charakter trhu z hľadiska veľkosti (malý objem transakcií), počet účastníkov (malý počet účastníkov) a prísne požiadavky stanovené vo výzvach na predloženie ponúk.

| (17) | Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že všetky typy systémov na skenovanie nákladného tovaru sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(17)

Preto sa dospelo k predbežnému záveru, že všetky typy systémov na skenovanie nákladného tovaru sú podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

3.   DUMPING

3.1.   Všeobecná metodika

| (18) | Na jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR sa uplatnila ďalej uvedená všeobecná metodika. |
| --- | --- |

(18)

Na jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR sa uplatnila ďalej uvedená všeobecná metodika.

3.2.   Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ)

| (19) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí preukázali, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(19)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých vyvážajúcich výrobcov, ktorí preukázali, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

| (20) | Ako sa však vysvetľuje v odôvodnení 4, jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR požiadal len o individuálne zaobchádzanie. Tieto kritériá sa preto neprešetrovali. |
| --- | --- |

(20)

Ako sa však vysvetľuje v odôvodnení 4, jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR požiadal len o individuálne zaobchádzanie. Tieto kritériá sa preto neprešetrovali.

3.3.   Individuálne zaobchádzanie (IZ)

| (21) | Ako všeobecné pravidlo sa podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia prípadne stanovuje celoštátne clo pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje uvedený článok s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Len na pripomenutie stručne uvádzame tieto kritériá:






  — | v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podnikov alebo spoločných podnikov môžu vývozcovia slobodne repatriovať kapitál a zisky, |
| --- | --- | --- |

(21)

Ako všeobecné pravidlo sa podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia prípadne stanovuje celoštátne clo pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje uvedený článok s výnimkou prípadov, keď sú spoločnosti schopné preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. Len na pripomenutie stručne uvádzame tieto kritériá:

—

v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva podnikov alebo spoločných podnikov môžu vývozcovia slobodne repatriovať kapitál a zisky,

| — | vývozné ceny, množstvá a podmienky predaja sú slobodne určené, |
| --- | --- |

—

vývozné ceny, množstvá a podmienky predaja sú slobodne určené,

| — | väčšinový podiel patrí súkromným osobám. Štátni úradníci, ktorí sú členmi správnej rady, alebo ktorí zastávajú kľúčové riadiace funkcie, sú buď v menšine, alebo sa musí preukázať, že spoločnosť je napriek tomu dostatočne nezávislá od zasahovania štátu, |
| --- | --- |

—

väčšinový podiel patrí súkromným osobám. Štátni úradníci, ktorí sú členmi správnej rady, alebo ktorí zastávajú kľúčové riadiace funkcie, sú buď v menšine, alebo sa musí preukázať, že spoločnosť je napriek tomu dostatočne nezávislá od zasahovania štátu,

| — | prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby a |
| --- | --- |

—

prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhovej sadzby a

| — | v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení. |
| --- | --- |

—

v prípade poskytnutia rozdielnych colných sadzieb jednotlivým vývozcom nie je zasahovanie štátu také, aby umožňovalo obchádzanie príslušných opatrení.

| (22) | Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR požiadal o IZ a dodal všetky informácie potrebné na posúdenie jeho žiadosti v stanovených lehotách. |
| --- | --- |

(22)

Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR požiadal o IZ a dodal všetky informácie potrebné na posúdenie jeho žiadosti v stanovených lehotách.

| (23) | Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii a ktoré sa overili počas overovacej návštevy, sa zistilo, že existuje veľká pravdepodobnosť zasahovania štátu do obchodných činností tejto spoločnosti vzhľadom na príslušný výrobok. Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČLR naozaj nemohol preukázať, že je dostatočne nezávislý od zasahovania štátu, pretože jeho majoritným akcionárom je dcérska spoločnosť čínskej štátnej univerzity. Okrem toho všetky zmeny v štruktúre akcií spoločnosti musia vopred schváliť štátne orgány, pretože v základnom kapitáli spoločnosti sa použili aktíva štátu. Komisia takisto zaznamenala existenciu zmluvy spojenej s medzivládnou dohodou medzi ČĽR a jednou ďalšou treťou krajinou. Je to ďalší náznak určitej formy zasahovania štátu, pokiaľ ide o podnikateľské činnosti spoločnosti, konkrétnejšie, pokiaľ ide o schopnosť slobodne stanovovať vývozné ceny a množstvá a podmienky predaja. |
| --- | --- |

(23)

Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii a ktoré sa overili počas overovacej návštevy, sa zistilo, že existuje veľká pravdepodobnosť zasahovania štátu do obchodných činností tejto spoločnosti vzhľadom na príslušný výrobok. Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČLR naozaj nemohol preukázať, že je dostatočne nezávislý od zasahovania štátu, pretože jeho majoritným akcionárom je dcérska spoločnosť čínskej štátnej univerzity. Okrem toho všetky zmeny v štruktúre akcií spoločnosti musia vopred schváliť štátne orgány, pretože v základnom kapitáli spoločnosti sa použili aktíva štátu. Komisia takisto zaznamenala existenciu zmluvy spojenej s medzivládnou dohodou medzi ČĽR a jednou ďalšou treťou krajinou. Je to ďalší náznak určitej formy zasahovania štátu, pokiaľ ide o podnikateľské činnosti spoločnosti, konkrétnejšie, pokiaľ ide o schopnosť slobodne stanovovať vývozné ceny a množstvá a podmienky predaja.

| (24) | V tejto súvislosti treba pripomenúť, že príslušná čínska spoločnosť je jediným vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku v ČĽR. Každé stanovené individuálne clo bude preto aj celoštátnym clom, nakoľko antidumpingové clo sa zavádza na nediskriminačnom základe na dovoz príslušného výrobku z jediného zdroja vyrábajúceho príslušný výrobok v ČĽR, o ktorom sa zistilo, že je dumpingový a spôsobuje ujmu. |
| --- | --- |

(24)

V tejto súvislosti treba pripomenúť, že príslušná čínska spoločnosť je jediným vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku v ČĽR. Každé stanovené individuálne clo bude preto aj celoštátnym clom, nakoľko antidumpingové clo sa zavádza na nediskriminačnom základe na dovoz príslušného výrobku z jediného zdroja vyrábajúceho príslušný výrobok v ČĽR, o ktorom sa zistilo, že je dumpingový a spôsobuje ujmu.

| (25) | So zreteľom na uvedené, ako aj na skutočnosť, že prostredníctvom harmonizovaného systému a kombinovanej nomenklatúry nie je možné získať presnú štatistiku dovozu/vývozu príslušného výrobku, sa predbežne stanovuje, že jedinému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi nie je možné udeliť IZ, ako sa ustanovuje v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(25)

So zreteľom na uvedené, ako aj na skutočnosť, že prostredníctvom harmonizovaného systému a kombinovanej nomenklatúry nie je možné získať presnú štatistiku dovozu/vývozu príslušného výrobku, sa predbežne stanovuje, že jedinému spolupracujúcemu vyvážajúcemu výrobcovi nie je možné udeliť IZ, ako sa ustanovuje v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.

3.4.   Normálna hodnota

3.4.1.   Analogická krajina

| (26) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia treba v prípade dovozu z krajín s iným ako trhovým hospodárstvom a v prípade, ak nebolo možné udeliť THZ, stanoviť normálnu hodnotu pre krajiny uvedené v článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine. |
| --- | --- |

(26)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia treba v prípade dovozu z krajín s iným ako trhovým hospodárstvom a v prípade, ak nebolo možné udeliť THZ, stanoviť normálnu hodnotu pre krajiny uvedené v článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine.

| (27) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla svoj zámer použiť Spojené štáty americké (USA) ako vhodnú analogickú krajinu na účel stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zainteresované strany, aby k tomu zaslali pripomienky. |
| --- | --- |

(27)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla svoj zámer použiť Spojené štáty americké (USA) ako vhodnú analogickú krajinu na účel stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zainteresované strany, aby k tomu zaslali pripomienky.

| (28) | Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR doručil pripomienky, v ktorých vyjadril pochybnosti, pokiaľ ide o použitie USA ako vhodnej analogickej krajiny. Hlavným argumentom proti použitiu tejto analogickej krajiny bol vysoko chránený trh verejného obstarávania v USA s dôrazom na iniciatívu „Kupujte americké výrobky“ (Buy American) vedúcej k umelo vytvoreným cenám na trhu v USA. |
| --- | --- |

(28)

Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR doručil pripomienky, v ktorých vyjadril pochybnosti, pokiaľ ide o použitie USA ako vhodnej analogickej krajiny. Hlavným argumentom proti použitiu tejto analogickej krajiny bol vysoko chránený trh verejného obstarávania v USA s dôrazom na iniciatívu „Kupujte americké výrobky“ (Buy American) vedúcej k umelo vytvoreným cenám na trhu v USA.

| (29) | Komisia požiadala výrobcov v USA o spoluprácu. Piatim známym spoločnostiam uvedeným v podnete zaslala listy a príslušné dotazníky. Zo všetkých týchto spoločností iba jediný výrobca predložil v stanovenej lehote všetky potrebné informácie na stanovenie normálnej hodnoty a napokon súhlasil so spoluprácou pri prešetrovaní. |
| --- | --- |

(29)

Komisia požiadala výrobcov v USA o spoluprácu. Piatim známym spoločnostiam uvedeným v podnete zaslala listy a príslušné dotazníky. Zo všetkých týchto spoločností iba jediný výrobca predložil v stanovenej lehote všetky potrebné informácie na stanovenie normálnej hodnoty a napokon súhlasil so spoluprácou pri prešetrovaní.

| (30) | Komisia zaslala upomienky spoločnostiam v Spojených štátoch, ktoré pôvodne kontaktovala. Takisto požiadala navrhovateľa a jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR o pripomienky týkajúce sa výberu tretej krajiny s trhovým hospodárstvom. |
| --- | --- |

(30)

Komisia zaslala upomienky spoločnostiam v Spojených štátoch, ktoré pôvodne kontaktovala. Takisto požiadala navrhovateľa a jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR o pripomienky týkajúce sa výberu tretej krajiny s trhovým hospodárstvom.

| (31) | Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR tvrdil, že jedna spoločnosť so sídlom v USA prepojená s navrhovateľom nespolupracuje pri prešetrovaní v predpokladanej analogickej krajine. Tvrdilo sa, že vzhľadom na nespoluprácu dcérskej spoločnosti v analogickej krajine by sa mal navrhovateľ kvalifikovať ako nespolupracujúci a konanie by sa malo ukončiť. Navrhovateľ uviedol, že jeho prepojená spoločnosť v USA nespĺňa podmienky ako výrobca v zmysle antidumpingových pravidiel Európskej únie, a preto ju nespomenul v podnete. |
| --- | --- |

(31)

Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR tvrdil, že jedna spoločnosť so sídlom v USA prepojená s navrhovateľom nespolupracuje pri prešetrovaní v predpokladanej analogickej krajine. Tvrdilo sa, že vzhľadom na nespoluprácu dcérskej spoločnosti v analogickej krajine by sa mal navrhovateľ kvalifikovať ako nespolupracujúci a konanie by sa malo ukončiť. Navrhovateľ uviedol, že jeho prepojená spoločnosť v USA nespĺňa podmienky ako výrobca v zmysle antidumpingových pravidiel Európskej únie, a preto ju nespomenul v podnete.

| (32) | Argumenty, ktoré predložil spolupracujúci vyvážajúci výrobca, nie sú presvedčivé. Existenciu jednoduchých akcionárskych prepojení medzi výrobcami zo Spoločenstva a výrobcami v možnej analogickej krajine nie je možné považovať za presvedčivý faktor pri výbere analogickej krajiny. Záleží na tom, či výrobu a predaj v krajine, o ktorej sa uvažuje ako o možnej analogickej krajine, možno považovať za reprezentatívne, pokiaľ ide o vývoz z príslušnej krajiny na účely stanovenia normálnej hodnoty. Žiadny výrobca v analogickej krajine nie je povinný spolupracovať pri antidumpingovom prešetrovaní Komisie. Okrem toho neboli predložené žiadne konkrétne informácie, ktoré by naznačovali, že nespolupráca zo strany spoločnosti prepojenej s navrhovateľom, ktorá má sídlo v USA, neoprávnene ovplyvnila výsledok tohto prešetrovania. Táto skutočnosť je ešte očividnejšia, pretože jeden neprepojený výrobca v USA spolupracoval pri prešetrovaní. |
| --- | --- |

(32)

Argumenty, ktoré predložil spolupracujúci vyvážajúci výrobca, nie sú presvedčivé. Existenciu jednoduchých akcionárskych prepojení medzi výrobcami zo Spoločenstva a výrobcami v možnej analogickej krajine nie je možné považovať za presvedčivý faktor pri výbere analogickej krajiny. Záleží na tom, či výrobu a predaj v krajine, o ktorej sa uvažuje ako o možnej analogickej krajine, možno považovať za reprezentatívne, pokiaľ ide o vývoz z príslušnej krajiny na účely stanovenia normálnej hodnoty. Žiadny výrobca v analogickej krajine nie je povinný spolupracovať pri antidumpingovom prešetrovaní Komisie. Okrem toho neboli predložené žiadne konkrétne informácie, ktoré by naznačovali, že nespolupráca zo strany spoločnosti prepojenej s navrhovateľom, ktorá má sídlo v USA, neoprávnene ovplyvnila výsledok tohto prešetrovania. Táto skutočnosť je ešte očividnejšia, pretože jeden neprepojený výrobca v USA spolupracoval pri prešetrovaní.

| (33) | Pri prešetrovaní sa stanovilo, že Spojené štáty sú jediným ďalším trhom okrem ČĽR a Spoločenstva, kde sa vyrába príslušný výrobok/podobný výrobok. Z prešetrovania takisto vyplynulo, že USA majú konkurenčný trh pre podobný výrobok. Podobný výrobok sa predáva súkromným klientom a verejným orgánom. |
| --- | --- |

(33)

Pri prešetrovaní sa stanovilo, že Spojené štáty sú jediným ďalším trhom okrem ČĽR a Spoločenstva, kde sa vyrába príslušný výrobok/podobný výrobok. Z prešetrovania takisto vyplynulo, že USA majú konkurenčný trh pre podobný výrobok. Podobný výrobok sa predáva súkromným klientom a verejným orgánom.

| (34) | Na každý predaj vláde USA sa vzťahuje „Federal Acquisition Act“ (nariadenie o federálnom obstarávaní), ktoré sa odvoláva na „Buy American Act“ (zákon o nákupe amerických výrobkov) v súvislosti s obstarávaním dodávok zo zahraničia. Vláda Spojených štátov prostredníctvom tohto zákona uprednostňuje pri svojich nákupoch domáce výrobky, pokiaľ vyvážajúca krajina nepodpísala mnohostrannú obchodnú dohodu WTO o vládnom obstarávaní. „Buy American Act“ obsahuje výnimky zo všeobecného pravidla o domácom obstarávaní v prípade verejného záujmu a nedostupnosti. Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČLR tvrdil, že „Federal Acquisition Act“ a „Buy American Act“ narúšajú nákup surovín, zvyšujú obstarávacie náklady, najmä v prípade spoločností so sídlom v zahraničí, a bránia účinnej hospodárskej súťaži na trhu v Spojených štátoch. |
| --- | --- |

(34)

Na každý predaj vláde USA sa vzťahuje „Federal Acquisition Act“ (nariadenie o federálnom obstarávaní), ktoré sa odvoláva na „Buy American Act“ (zákon o nákupe amerických výrobkov) v súvislosti s obstarávaním dodávok zo zahraničia. Vláda Spojených štátov prostredníctvom tohto zákona uprednostňuje pri svojich nákupoch domáce výrobky, pokiaľ vyvážajúca krajina nepodpísala mnohostrannú obchodnú dohodu WTO o vládnom obstarávaní. „Buy American Act“ obsahuje výnimky zo všeobecného pravidla o domácom obstarávaní v prípade verejného záujmu a nedostupnosti. Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČLR tvrdil, že „Federal Acquisition Act“ a „Buy American Act“ narúšajú nákup surovín, zvyšujú obstarávacie náklady, najmä v prípade spoločností so sídlom v zahraničí, a bránia účinnej hospodárskej súťaži na trhu v Spojených štátoch.

| (35) | Na základe dostupných informácií sa zistilo, že jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca z ČĽR sa v minulosti zúčastnil na jednom postupe verejného obstarávania v USA. Z prešetrovania nevyplynul žiadny dôvod vedúci k záveru, že zahraniční výrobcovia, ktorí podpísali mnohostrannú obchodnú dohodu WTO o vládnom obstarávaní, sa nemôžu zúčastňovať na postupoch verejného obstarávania v USA za rovnakých podmienok. Argument, že Spojené štáty by sa nemohli použiť ako analogická krajina kvôli „Federal Acquisition Act“, preto nie je možné uznať. |
| --- | --- |

(35)

Na základe dostupných informácií sa zistilo, že jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca z ČĽR sa v minulosti zúčastnil na jednom postupe verejného obstarávania v USA. Z prešetrovania nevyplynul žiadny dôvod vedúci k záveru, že zahraniční výrobcovia, ktorí podpísali mnohostrannú obchodnú dohodu WTO o vládnom obstarávaní, sa nemôžu zúčastňovať na postupoch verejného obstarávania v USA za rovnakých podmienok. Argument, že Spojené štáty by sa nemohli použiť ako analogická krajina kvôli „Federal Acquisition Act“, preto nie je možné uznať.

| (36) | Pri prešetrovaní sa ďalej ukázalo, že objem výroby spolupracujúceho výrobcu z USA predstavuje podstatne viac ako 5 % objemu čínskeho vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva. Pokiaľ ide o kvalitu, technické špecifikácie a normy podobného výrobku v USA, nezistili sa žiadne veľké celkové rozdiely v porovnaní s čínskymi výrobkami. Trh USA sa preto považoval za dostatočne reprezentatívny na stanovenie normálnej hodnoty pre ČĽR. |
| --- | --- |

(36)

Pri prešetrovaní sa ďalej ukázalo, že objem výroby spolupracujúceho výrobcu z USA predstavuje podstatne viac ako 5 % objemu čínskeho vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva. Pokiaľ ide o kvalitu, technické špecifikácie a normy podobného výrobku v USA, nezistili sa žiadne veľké celkové rozdiely v porovnaní s čínskymi výrobkami. Trh USA sa preto považoval za dostatočne reprezentatívny na stanovenie normálnej hodnoty pre ČĽR.

| (37) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa preto dospelo k predbežnému záveru, že USA predstavujú vhodnú analogickú krajinu v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(37)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa preto dospelo k predbežnému záveru, že USA predstavujú vhodnú analogickú krajinu v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.

3.4.2.   Stanovenie normálnej hodnoty

| (38) | Po výbere USA ako analogickej krajiny sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov overovaných v priestoroch jediného spolupracujúceho výrobcu v USA. |
| --- | --- |

(38)

Po výbere USA ako analogickej krajiny sa normálna hodnota vypočítala na základe údajov overovaných v priestoroch jediného spolupracujúceho výrobcu v USA.

| (39) | Zistilo sa, že domáci predaj výrobcu podobného výrobku v USA je reprezentatívny v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Spoločenstva jediným spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR. |
| --- | --- |

(39)

Zistilo sa, že domáci predaj výrobcu podobného výrobku v USA je reprezentatívny v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Spoločenstva jediným spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR.

| (40) | Uskutočnilo sa aj preskúmanie, či domáci predaj možno považovať za predaj vykonaný v bežnom obchodnom styku stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Overovaním u výrobcu v USA sa ukázalo, že objem jeho predaja, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa jednotkovým nákladom alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja. Preto bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene podľa druhu výrobku vyrátanej ako vážený priemer cien celého domáceho predaja tohto druhu výrobku vyrábaného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový alebo nie. |
| --- | --- |

(40)

Uskutočnilo sa aj preskúmanie, či domáci predaj možno považovať za predaj vykonaný v bežnom obchodnom styku stanovením podielu ziskového predaja nezávislým zákazníkom. Overovaním u výrobcu v USA sa ukázalo, že objem jeho predaja, ktorý sa realizoval za čistú predajnú cenu rovnajúcu sa jednotkovým nákladom alebo vyššiu, predstavoval viac ako 80 % celkového objemu predaja. Preto bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene podľa druhu výrobku vyrátanej ako vážený priemer cien celého domáceho predaja tohto druhu výrobku vyrábaného počas OP bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový alebo nie.

| (41) | Poznamenáva sa, že spolupracujúci výrobca v USA vyrábal a predával na trhu v USA počas obdobia prešetrovania len jeden druh podobného výrobku. |
| --- | --- |

(41)

Poznamenáva sa, že spolupracujúci výrobca v USA vyrábal a predával na trhu v USA počas obdobia prešetrovania len jeden druh podobného výrobku.

| (42) | V prípade druhov príslušného výrobku pre ktoré sa na základe údajov dostupných v analogickej krajine nemohla vypočítať žiadna normálna hodnota, normálna hodnota sa stanovila na základe overených informácií od výrobného odvetvia Spoločenstva pre rovnaký druh výrobkov. Uskutočnilo sa to v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že náklady a ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa pri stanovovaní normálnej hodnoty v prípade dovozu z krajín s iným ako trhovým hospodárstvom môžu použiť ako akýkoľvek iný opodstatnený základ. |
| --- | --- |

(42)

V prípade druhov príslušného výrobku pre ktoré sa na základe údajov dostupných v analogickej krajine nemohla vypočítať žiadna normálna hodnota, normálna hodnota sa stanovila na základe overených informácií od výrobného odvetvia Spoločenstva pre rovnaký druh výrobkov. Uskutočnilo sa to v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, v ktorom sa stanovuje, že náklady a ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa pri stanovovaní normálnej hodnoty v prípade dovozu z krajín s iným ako trhovým hospodárstvom môžu použiť ako akýkoľvek iný opodstatnený základ.

3.5.   Vývozná cena

| (43) | Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR uskutočnil vývoz do Spoločenstva len pre verejné orgány na základe zadania verejnej zákazky. |
| --- | --- |

(43)

Jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca v ČĽR uskutočnil vývoz do Spoločenstva len pre verejné orgány na základe zadania verejnej zákazky.

| (44) | V prešetrovaní sa zistilo, že účtovná evidencia spoločnosti bola neúplná, takže v prípade určitých transakcií nebolo možné s istotou stanoviť presné údaje o predaji na vývoz a vývozných cenách. Zákazky zadané na základe postupu verejného obstarávania zahŕňali stavebné práce na mieste a náklady spojené s montážou a servisom v Spoločenstve, ktoré nebolo možné vždy vysledovať v účtovnej evidencii spoločnosti, hoci by mali byť bežne k dispozícii. Okrem toho niektoré náklady spojené s vývozom sa presne neodzrkadľovali v účtovných záznamoch spoločnosti a tým vzbudzovali pochybnosti, pokiaľ ide o ich úplnosť. Určité potrebné úpravy vývozných cien na účely spravodlivého porovnania s normálnou hodnotou preto nebolo možné stanoviť s potrebnou presnosťou. |
| --- | --- |

(44)

V prešetrovaní sa zistilo, že účtovná evidencia spoločnosti bola neúplná, takže v prípade určitých transakcií nebolo možné s istotou stanoviť presné údaje o predaji na vývoz a vývozných cenách. Zákazky zadané na základe postupu verejného obstarávania zahŕňali stavebné práce na mieste a náklady spojené s montážou a servisom v Spoločenstve, ktoré nebolo možné vždy vysledovať v účtovnej evidencii spoločnosti, hoci by mali byť bežne k dispozícii. Okrem toho niektoré náklady spojené s vývozom sa presne neodzrkadľovali v účtovných záznamoch spoločnosti a tým vzbudzovali pochybnosti, pokiaľ ide o ich úplnosť. Určité potrebné úpravy vývozných cien na účely spravodlivého porovnania s normálnou hodnotou preto nebolo možné stanoviť s potrebnou presnosťou.

| (45) | Spoločnosť bola informovaná o uvedených nedostatkoch a o možnosti uplatnenia článku 18 základného nariadenia s cieľom stanoviť vývoznú cenu príslušného výrobku. Spoločnosť bola požiadaná, aby sa k tomu vyjadrila, ale doručené pripomienky mali všeobecný charakter a nezaoberali sa zistenými problémami. |
| --- | --- |

(45)

Spoločnosť bola informovaná o uvedených nedostatkoch a o možnosti uplatnenia článku 18 základného nariadenia s cieľom stanoviť vývoznú cenu príslušného výrobku. Spoločnosť bola požiadaná, aby sa k tomu vyjadrila, ale doručené pripomienky mali všeobecný charakter a nezaoberali sa zistenými problémami.

| (46) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti vývozné ceny príslušného výrobku sa stanovili podľa článku 18 ods. 1 základného nariadenia na základe cien zaplatených za príslušný výrobok. |
| --- | --- |

(46)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti vývozné ceny príslušného výrobku sa stanovili podľa článku 18 ods. 1 základného nariadenia na základe cien zaplatených za príslušný výrobok.

3.6.   Porovnanie

| (47) | Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu. |
| --- | --- |

(47)

Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien zo závodu.

| (48) | Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely, ktoré majú vplyv na ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Pokiaľ ide o prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu v ČLR, ak to bolo vhodné a odôvodnené, uskutočnili sa úpravy v prípade rozdielov v nákladoch na dopravu a poistenie, nákladoch na balenie, úverových nákladoch, nákladoch spojených so zárukami a garanciami, nákladoch spojených s províziami, nákladoch na stavebné práce a montáž na mieste a servisných nákladoch. V tomto ohľade, ako sa uvádza v odôvodnení 45, sa na stanovenie servisných nákladov použili dostupné skutočnosti podľa článku 18 ods. 1 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(48)

Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely, ktoré majú vplyv na ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Pokiaľ ide o prešetrovaného vyvážajúceho výrobcu v ČLR, ak to bolo vhodné a odôvodnené, uskutočnili sa úpravy v prípade rozdielov v nákladoch na dopravu a poistenie, nákladoch na balenie, úverových nákladoch, nákladoch spojených so zárukami a garanciami, nákladoch spojených s províziami, nákladoch na stavebné práce a montáž na mieste a servisných nákladoch. V tomto ohľade, ako sa uvádza v odôvodnení 45, sa na stanovenie servisných nákladov použili dostupné skutočnosti podľa článku 18 ods. 1 základného nariadenia.

3.7.   Dumpingové rozpätie

| (49) | Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku a predtým uvedenej váženej priemernej vývoznej ceny každého druhu výrobku. |
| --- | --- |

(49)

Podľa článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty každého druhu výrobku a predtým uvedenej váženej priemernej vývoznej ceny každého druhu výrobku.

| (50) | Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúceho čínskeho vyvážajúceho výrobcu, v ČĽR neexistujú žiadni iní známi výrobcovia príslušného výrobku. Preto by sa celoštátne dumpingové rozpätie stanovené pre ČĽR malo rovnať dumpingovému rozpätiu stanovenému pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR. |
| --- | --- |

(50)

Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii od navrhovateľa a spolupracujúceho čínskeho vyvážajúceho výrobcu, v ČĽR neexistujú žiadni iní známi výrobcovia príslušného výrobku. Preto by sa celoštátne dumpingové rozpätie stanovené pre ČĽR malo rovnať dumpingovému rozpätiu stanovenému pre jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v ČĽR.

| (51) | Dočasné dumpingové rozpätie pre ČĽR, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je 36,6 %. |
| --- | --- |

(51)

Dočasné dumpingové rozpätie pre ČĽR, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je 36,6 %.

4.   UJMA

4.1.   Výroba v Spoločenstve

| (52) | Prešetrovaním sa zistilo, že podobný výrobok vyrábajú v Spoločenstve dvaja výrobcovia zo Spoločenstva, ktorých výrobné závody sa nachádzajú vo Francúzsku, Nemecku a v Spojenom kráľovstve. |
| --- | --- |

(52)

Prešetrovaním sa zistilo, že podobný výrobok vyrábajú v Spoločenstve dvaja výrobcovia zo Spoločenstva, ktorých výrobné závody sa nachádzajú vo Francúzsku, Nemecku a v Spojenom kráľovstve.

| (53) | Výroba uvedených spoločností predstavuje celkovú výrobu v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(53)

Výroba uvedených spoločností predstavuje celkovú výrobu v Spoločenstve.

| (54) | Je potrebné pripomenúť, že v tomto prípade existujú iba dvaja výrobcovia zo Spoločenstva a jeden vyvážajúci výrobca, ktorí predstavujú hlavný podiel na trhu Spoločenstva. Preto nie je možné z dôvodu ochrany obchodných informácií uviesť žiadne presné číselné údaje. Za týchto okolností sa ukazovatele udávajú vo forme indexov alebo sa uvádzajú rozsahy. |
| --- | --- |

(54)

Je potrebné pripomenúť, že v tomto prípade existujú iba dvaja výrobcovia zo Spoločenstva a jeden vyvážajúci výrobca, ktorí predstavujú hlavný podiel na trhu Spoločenstva. Preto nie je možné z dôvodu ochrany obchodných informácií uviesť žiadne presné číselné údaje. Za týchto okolností sa ukazovatele udávajú vo forme indexov alebo sa uvádzajú rozsahy.

4.2.   Vymedzenie výrobného odvetvia Spoločenstva

| (55) | Podnet bol podaný v mene jedného výrobcu zo Spoločenstva, ktorý predstavuje viac ako 80 % celkovej známej výroby podobného výrobku v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(55)

Podnet bol podaný v mene jedného výrobcu zo Spoločenstva, ktorý predstavuje viac ako 80 % celkovej známej výroby podobného výrobku v Spoločenstve.

| (56) | Ďalší výrobca zo Spoločenstva spočiatku spolupracoval pri prešetrovaní a predložil vyplnený dotazník, ale neskôr prerušil aktívnu účasť v prešetrovaní. |
| --- | --- |

(56)

Ďalší výrobca zo Spoločenstva spočiatku spolupracoval pri prešetrovaní a predložil vyplnený dotazník, ale neskôr prerušil aktívnu účasť v prešetrovaní.

4.3.   Spotreba v Spoločenstve

| (57) | Je potrebné pripomenúť, že v súvislosti s príslušným výrobkom neexistuje presná dovozná štatistika Eurostatu. Všetky zainteresované strany boli požiadané, aby poskytli informácie o spotrebe v Spoločenstve. V prípade, že to bolo možné, informácie sa podrobili krížovému overovaniu s akýmikoľvek dostupnými informáciami od výrobcov príslušného výrobku v Číne a USA, s používateľmi v Európskej únii, ako aj s informáciami o zákazkách a ponukách, o ktoré prišlo výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Spotreba v Spoločenstve bola stanovená na základe objemu predaja podobného výrobku v Spoločenstve vyrobeného výrobným odvetvím Spoločenstva, objemu predaja podobného výrobku v Spoločenstve vyrobeného iným známym výrobcom zo Spoločenstva a objemu dovozu príslušného výrobku z tretích krajín. Dátum podpísania zmlúv o predaji vyplývajúcich z postupov verejného obstarávania sa použil ako dátum na stanovenie toho, či sa transakcia uskutočnila v rámci špecifickej lehoty.
  Na základe uvedeného sa spotreba v Spoločenstve vyvíjala takto: | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index: 2004 = 100 | 100 | 59 | 112 | 118 | 200 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania |

(57)

Je potrebné pripomenúť, že v súvislosti s príslušným výrobkom neexistuje presná dovozná štatistika Eurostatu. Všetky zainteresované strany boli požiadané, aby poskytli informácie o spotrebe v Spoločenstve. V prípade, že to bolo možné, informácie sa podrobili krížovému overovaniu s akýmikoľvek dostupnými informáciami od výrobcov príslušného výrobku v Číne a USA, s používateľmi v Európskej únii, ako aj s informáciami o zákazkách a ponukách, o ktoré prišlo výrobné odvetvie Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Spotreba v Spoločenstve bola stanovená na základe objemu predaja podobného výrobku v Spoločenstve vyrobeného výrobným odvetvím Spoločenstva, objemu predaja podobného výrobku v Spoločenstve vyrobeného iným známym výrobcom zo Spoločenstva a objemu dovozu príslušného výrobku z tretích krajín. Dátum podpísania zmlúv o predaji vyplývajúcich z postupov verejného obstarávania sa použil ako dátum na stanovenie toho, či sa transakcia uskutočnila v rámci špecifickej lehoty.

Na základe uvedeného sa spotreba v Spoločenstve vyvíjala takto:

2004

2005

2006

2007

OP

Index: 2004 = 100

100

59

112

118

200

Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania

| (58) | Spotreba príslušného výrobku a podobného výrobku v Spoločenstve sa počas posudzovaného obdobia zdvojnásobila kvôli zvýšeným obavám z hľadiska bezpečnosti, boja proti podvodom a trestnej činnosti. Nákup niekoľkých jednotiek sa financoval z prostriedkov EÚ v rámci série iniciatív zameraných na boj proti podvodom alebo na ochranu hraníc. |
| --- | --- |

(58)

Spotreba príslušného výrobku a podobného výrobku v Spoločenstve sa počas posudzovaného obdobia zdvojnásobila kvôli zvýšeným obavám z hľadiska bezpečnosti, boja proti podvodom a trestnej činnosti. Nákup niekoľkých jednotiek sa financoval z prostriedkov EÚ v rámci série iniciatív zameraných na boj proti podvodom alebo na ochranu hraníc.

4.4.   Dovoz z príslušnej krajiny

4.4.1.   Objem, cena a podiel dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu

| (59) | Objem dovozu príslušného výrobku sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšil. Dovoz sa počas OP od roku 2004 podstatne zvýšil. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu | 100 | 100 | 500 | 600 | 1 500 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania |

(59)

Objem dovozu príslušného výrobku sa počas posudzovaného obdobia výrazne zvýšil. Dovoz sa počas OP od roku 2004 podstatne zvýšil.

2004

2005

2006

2007

OP

Objem dovozu

100

100

500

600

1 500

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania

| (60) | Priemerná cena jednotlivých dovozov sa značne odlišuje, pretože na priemernú jednotkovú cenu má veľký vplyv konfigurácia systému. Vývoj priemerných jednotkových cien ako taký preto nie je významný. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemerná dovozná cena | 100 | 100 | 800 | 530 | 670 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania |

(60)

Priemerná cena jednotlivých dovozov sa značne odlišuje, pretože na priemernú jednotkovú cenu má veľký vplyv konfigurácia systému. Vývoj priemerných jednotkových cien ako taký preto nie je významný.

2004

2005

2006

2007

OP

Priemerná dovozná cena

100

100

800

530

670

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania

| (61) | Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu vzrástol počas posudzovaného obdobia viac ako štvornásobne. V tejto súvislosti je takisto potrebné poznamenať, že dovoz z príslušnej krajiny predstavoval počas posudzovaného obdobia prevažnú väčšinu dovozu do Európskej únie. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podiel ČĽR na trhu | 0–10 % | 0–10 % | 20–30 % | 30–40 % | 40–50 % |
| Index: 2004 = 100 | 100 | 100 | 260 | 300 | 440 |
| Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania |

(61)

Podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu vzrástol počas posudzovaného obdobia viac ako štvornásobne. V tejto súvislosti je takisto potrebné poznamenať, že dovoz z príslušnej krajiny predstavoval počas posudzovaného obdobia prevažnú väčšinu dovozu do Európskej únie.

2004

2005

2006

2007

OP

Podiel ČĽR na trhu

0–10 %

0–10 %

20–30 %

30–40 %

40–50 %

Index: 2004 = 100

100

100

260

300

440

Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania

4.4.2.   Podhodnotenie

| (62) | Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa dovozné ceny spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu porovnali s ponukovými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP na základe porovnateľných konfigurácií výrobkov. Toto porovnanie sa uskutočnilo v prípade všetkých transakcií, pri ktorých výrobné odvetvie Spoločenstva a vyvážajúci výrobca predložili ponuku a ak sa tieto ponuky predkladali za rovnakých podmienok a schválil ich obstarávateľ. Ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa upravili na úroveň čistej ceny zo závodu a porovnali sa s dovoznými cenami CIF na hranici Európskej únie plus príslušné colné poplatky. |
| --- | --- |

(62)

Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa dovozné ceny spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu porovnali s ponukovými cenami výrobného odvetvia Spoločenstva počas OP na základe porovnateľných konfigurácií výrobkov. Toto porovnanie sa uskutočnilo v prípade všetkých transakcií, pri ktorých výrobné odvetvie Spoločenstva a vyvážajúci výrobca predložili ponuku a ak sa tieto ponuky predkladali za rovnakých podmienok a schválil ich obstarávateľ. Ceny výrobného odvetvia Spoločenstva sa upravili na úroveň čistej ceny zo závodu a porovnali sa s dovoznými cenami CIF na hranici Európskej únie plus príslušné colné poplatky.

| (63) | Na základe cien spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa zistené vážené priemerné rozpätie podhodnotenia, vyjadrené ako percentuálny podiel cien výrobného odvetvia Spoločenstva, pohybuje od 20 % do 25 %. |
| --- | --- |

(63)

Na základe cien spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa zistené vážené priemerné rozpätie podhodnotenia, vyjadrené ako percentuálny podiel cien výrobného odvetvia Spoločenstva, pohybuje od 20 % do 25 %.

4.5.   Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva

4.5.1.   Predbežné poznámky

| (64) | Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(64)

Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (65) | Bolo by potrebné poznamenať, že tento druh podnikania je skôr náročný na poznatky alebo know-how ako na strojové vybavenie a je založený na výrobe na objednávku. Na túto skutočnosť by sa malo pamätať pri výklade celého radu ukazovateľov ujmy a určovaní ich významu na účely analýzy ujmy. Uvedené ukazovatele zahŕňajú informácie o priemerných cenách, návratnosti aktív, ukazovateľoch zásob, výrobnej kapacite a o využívaní kapacity. Pokiaľ ide o priemerné ceny, tieto informácie sa nepovažujú za podstatné vzhľadom na nízky objem a rozdiely v rôznych druhoch systémov na skenovanie medzi jednotlivými rokmi. Pokiaľ ide o návratnosť aktív a ukazovatele zásob, uvedené informácie neposkytujú presný obraz, pretože informácie o návratnosti aktív sa zakladajú na aktívach, ktoré už boli odpísané, zatiaľ čo ukazovatele zásob sú odrazom trhu predaja na objednávku. Výrobná kapacita a využitie kapacity sú takisto ukazovatele, ktoré majú len veľmi obmedzený význam, pretože výrobky sa v zásade vyrábajú vtedy, keď sú zabezpečené zákazky na základe postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(65)

Bolo by potrebné poznamenať, že tento druh podnikania je skôr náročný na poznatky alebo know-how ako na strojové vybavenie a je založený na výrobe na objednávku. Na túto skutočnosť by sa malo pamätať pri výklade celého radu ukazovateľov ujmy a určovaní ich významu na účely analýzy ujmy. Uvedené ukazovatele zahŕňajú informácie o priemerných cenách, návratnosti aktív, ukazovateľoch zásob, výrobnej kapacite a o využívaní kapacity. Pokiaľ ide o priemerné ceny, tieto informácie sa nepovažujú za podstatné vzhľadom na nízky objem a rozdiely v rôznych druhoch systémov na skenovanie medzi jednotlivými rokmi. Pokiaľ ide o návratnosť aktív a ukazovatele zásob, uvedené informácie neposkytujú presný obraz, pretože informácie o návratnosti aktív sa zakladajú na aktívach, ktoré už boli odpísané, zatiaľ čo ukazovatele zásob sú odrazom trhu predaja na objednávku. Výrobná kapacita a využitie kapacity sú takisto ukazovatele, ktoré majú len veľmi obmedzený význam, pretože výrobky sa v zásade vyrábajú vtedy, keď sú zabezpečené zákazky na základe postupov verejného obstarávania.

4.5.2.   Ukazovatele ujmy

Výroba, kapacita a využitie kapacity

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba | 100 | 75 | 89 | 163 | 166 |
| Kapacita | 100 | 82 | 83 | 168 | 222 |
| Využitie kapacity | 100 | 92 | 107 | 97 | 75 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky |

2004

2005

2006

2007

OP

Výroba

100

75

89

163

166

Kapacita

100

82

83

168

222

Využitie kapacity

100

92

107

97

75

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky

| (66) | Počas posudzovaného obdobia sa objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšil o 66 %. Tento pozitívny trend sa prejavil hlavne v dôsledku dobrého predaja podobného výrobku na vývoz. Z toho istého dôvodu výrobné odvetvie Spoločenstva viac ako zdvojnásobilo svoju výrobnú kapacitu v priebehu posudzovaného obdobia. Využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva kleslo v priebehu posudzovaného obdobia o 25 %.

  Zásoby | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby | 100 | 164 | 127 | 118 | 118 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky |

(66)

Počas posudzovaného obdobia sa objem výroby výrobného odvetvia Spoločenstva zvýšil o 66 %. Tento pozitívny trend sa prejavil hlavne v dôsledku dobrého predaja podobného výrobku na vývoz. Z toho istého dôvodu výrobné odvetvie Spoločenstva viac ako zdvojnásobilo svoju výrobnú kapacitu v priebehu posudzovaného obdobia. Využitie kapacity výrobného odvetvia Spoločenstva kleslo v priebehu posudzovaného obdobia o 25 %.

Zásoby

2004

2005

2006

2007

OP

Zásoby

100

164

127

118

118

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky

| (67) | Úroveň zásob výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia menila smerom nahor aj nadol. Výroba podobného výrobku určená pre trh sa však vyrába na objednávku a podnikové zásoby sa vždy udržiavajú na najmenšej možnej úrovni.

  Objem predaja, predajná cena a podiel na trhu | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja v Spoločenstve | 100 | 67 | 93 | 80 | 53 |
| Podiel na trhu | 80–90 % | 90–100 % | 70–80 % | 60–70 % | 20–30 % |
| Index podielu na trhu | 100 | 113 | 84 | 68 | 27 |
| Predajná cena | 100 | 87 | 107 | 87 | 116 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania |

(67)

Úroveň zásob výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia menila smerom nahor aj nadol. Výroba podobného výrobku určená pre trh sa však vyrába na objednávku a podnikové zásoby sa vždy udržiavajú na najmenšej možnej úrovni.

Objem predaja, predajná cena a podiel na trhu

2004

2005

2006

2007

OP

Objem predaja v Spoločenstve

100

67

93

80

53

Podiel na trhu

80–90 %

90–100 %

70–80 %

60–70 %

20–30 %

Index podielu na trhu

100

113

84

68

27

Predajná cena

100

87

107

87

116

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky a následné podania

| (68) | Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia znížil a počas OP predstavoval takmer polovicu jeho pôvodného objemu. Výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo od roku 2004 do konca OP 73 % svojho podielu na trhu. |
| --- | --- |

(68)

Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia znížil a počas OP predstavoval takmer polovicu jeho pôvodného objemu. Výrobné odvetvie Spoločenstva stratilo od roku 2004 do konca OP 73 % svojho podielu na trhu.

| (69) | Priemerná predajná cena vlastnej výroby výrobného odvetvia Spoločenstva vo veľkej miere závisí od konfigurácie predávaného skenera a od počtu predaných jednotiek pripadajúcich na jednu zákazku v každom období. Porovnávanie týchto číselných údajov v priebehu posudzovaného obdobia preto nie je zmysluplné.

  Ziskovosť | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskové rozpätie pred zdanením | 100 | 85 | 90 | 7 | –50 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky |

(69)

Priemerná predajná cena vlastnej výroby výrobného odvetvia Spoločenstva vo veľkej miere závisí od konfigurácie predávaného skenera a od počtu predaných jednotiek pripadajúcich na jednu zákazku v každom období. Porovnávanie týchto číselných údajov v priebehu posudzovaného obdobia preto nie je zmysluplné.

Ziskovosť

2004

2005

2006

2007

OP

Ziskové rozpätie pred zdanením

100

85

90

7

–50

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky

| (70) | Počas posudzovaného obdobia sa výrobné odvetvie Spoločenstva stalo stratovým. Mimoriadne zlá situácia bola počas OP. Je zrejmé, že úrovne ziskovosti zaznamenané v roku 2007 a počas OP vyvolali pochybnosti o prežití výrobného odvetvia Spoločenstva.

  Investície, návratnosť investícií, peňažný tok a schopnosť zvyšovať kapitál | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície | 100 | 164 | 100 | 354 | 105 |
| Návratnosť investícií | 110–120 % | 85–95 % | 210–220 % | 215–225 % | 60–70 % |
| Peňažný tok | 100 | 124 | 257 | 196 | – 106 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky |

(70)

Počas posudzovaného obdobia sa výrobné odvetvie Spoločenstva stalo stratovým. Mimoriadne zlá situácia bola počas OP. Je zrejmé, že úrovne ziskovosti zaznamenané v roku 2007 a počas OP vyvolali pochybnosti o prežití výrobného odvetvia Spoločenstva.

Investície, návratnosť investícií, peňažný tok a schopnosť zvyšovať kapitál

2004

2005

2006

2007

OP

Investície

100

164

100

354

105

Návratnosť investícií

110–120 %

85–95 %

210–220 %

215–225 %

60–70 %

Peňažný tok

100

124

257

196

– 106

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky

| (71) | Investície zostávali v priebehu posudzovaného obdobia na nízkej úrovni. Hlavná časť investícií sa vynakladala na zachovanie prevádzkových priestorov výrobného odvetvia Spoločenstva. Vyššia úroveň investícií zaznamenaná v roku 2007 sa týka nového patentu na zlepšenie výkonnosti príslušného výrobku. Pripomína sa, že tento druh podnikania je náročný na know-how. |
| --- | --- |

(71)

Investície zostávali v priebehu posudzovaného obdobia na nízkej úrovni. Hlavná časť investícií sa vynakladala na zachovanie prevádzkových priestorov výrobného odvetvia Spoločenstva. Vyššia úroveň investícií zaznamenaná v roku 2007 sa týka nového patentu na zlepšenie výkonnosti príslušného výrobku. Pripomína sa, že tento druh podnikania je náročný na know-how.

| (72) | Návratnosť investícií vyjadrená z hľadiska čistých ziskov výrobného odvetvia Spoločenstva a čistej účtovnej hodnoty jeho investícií vykazuje počas posudzovaného obdobia pokles, avšak nie je dobrým ukazovateľom ujmy, pretože odzrkadľuje hlavne aktíva, ktoré už boli odpísané. |
| --- | --- |

(72)

Návratnosť investícií vyjadrená z hľadiska čistých ziskov výrobného odvetvia Spoločenstva a čistej účtovnej hodnoty jeho investícií vykazuje počas posudzovaného obdobia pokles, avšak nie je dobrým ukazovateľom ujmy, pretože odzrkadľuje hlavne aktíva, ktoré už boli odpísané.

| (73) | Situácia súvisiaca s peňažným tokom výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia mimoriadne zhoršila.

  Zamestnanosť, produktivita a mzdy | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zamestnanosť | 100 | 110 | 113 | 131 | 137 |
| Priemerné mzdové náklady na pracovníka | 100 | 98 | 99 | 101 | 156 |
| Produktivita na pracovníka | 100 | 68 | 79 | 124 | 121 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky |

(73)

Situácia súvisiaca s peňažným tokom výrobného odvetvia Spoločenstva sa počas posudzovaného obdobia mimoriadne zhoršila.

Zamestnanosť, produktivita a mzdy

2004

2005

2006

2007

OP

Zamestnanosť

100

110

113

131

137

Priemerné mzdové náklady na pracovníka

100

98

99

101

156

Produktivita na pracovníka

100

68

79

124

121

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky

| (74) | Počet zamestnancov výrobného odvetvia Spoločenstva zapojených do výroby podobného výrobku sa počas posudzovaného obdobia zvýšil v dôsledku dobrej výkonnosti vývozu navrhovateľa. Priemerné mzdové náklady na pracovníka sa zvýšili a odzrkadľovali tak úroveň miezd zamestnancov s vyššou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

(74)

Počet zamestnancov výrobného odvetvia Spoločenstva zapojených do výroby podobného výrobku sa počas posudzovaného obdobia zvýšil v dôsledku dobrej výkonnosti vývozu navrhovateľa. Priemerné mzdové náklady na pracovníka sa zvýšili a odzrkadľovali tak úroveň miezd zamestnancov s vyššou kvalifikáciou.

| (75) | Produktivita vyjadrená z hľadiska výkonu na pracovníka sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 21 %. Je to odraz zvýšenej činnosti v prípade trhov iných ako trhy EÚ. |
| --- | --- |

(75)

Produktivita vyjadrená z hľadiska výkonu na pracovníka sa počas posudzovaného obdobia zvýšila o 21 %. Je to odraz zvýšenej činnosti v prípade trhov iných ako trhy EÚ.

4.5.3.   Rozsah dumpingu

| (76) | Vplyv skutočného dumpingového rozpätia na trh Spoločenstva nemožno považovať za zanedbateľný vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu z príslušnej krajiny. |
| --- | --- |

(76)

Vplyv skutočného dumpingového rozpätia na trh Spoločenstva nemožno považovať za zanedbateľný vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu z príslušnej krajiny.

4.6.   Záver o ujme

| (77) | Počas posudzovaného obdobia sa dumpingový dovoz za nízke ceny z ČĽR výrazne zvýšil. Pokiaľ ide o objem, dovoz z príslušnej krajiny dosahoval veľmi vysokú úroveň do konca posudzovaného obdobia. Podiel príslušného výrobku na trhu v Spoločenstve sa počas toho istého obdobia zvýšil o 440 %. |
| --- | --- |

(77)

Počas posudzovaného obdobia sa dumpingový dovoz za nízke ceny z ČĽR výrazne zvýšil. Pokiaľ ide o objem, dovoz z príslušnej krajiny dosahoval veľmi vysokú úroveň do konca posudzovaného obdobia. Podiel príslušného výrobku na trhu v Spoločenstve sa počas toho istého obdobia zvýšil o 440 %.

| (78) | Na základe analýzy hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Spoločenstva sa zistilo, že ujma sa prejavila v znížení objemu predaja (– 47 %), predajných cien a podielu na trhu (– 73 %). Na finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva to malo ďalší výrazný negatívny vplyv. Tieto finančné ukazovatele naozaj potvrdzujú, že budúcnosť výrobného odvetvia Spoločenstva je ohrozená a že dumpingový dovoz z príslušnej krajiny zabraňuje výrobnému odvetviu Spoločenstva zvyšovať objem predaja a/alebo ceny na také úrovne, ktoré by mohli ozdraviť finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(78)

Na základe analýzy hospodárskych ukazovateľov výrobného odvetvia Spoločenstva sa zistilo, že ujma sa prejavila v znížení objemu predaja (– 47 %), predajných cien a podielu na trhu (– 73 %). Na finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva to malo ďalší výrazný negatívny vplyv. Tieto finančné ukazovatele naozaj potvrdzujú, že budúcnosť výrobného odvetvia Spoločenstva je ohrozená a že dumpingový dovoz z príslušnej krajiny zabraňuje výrobnému odvetviu Spoločenstva zvyšovať objem predaja a/alebo ceny na také úrovne, ktoré by mohli ozdraviť finančnú situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (79) | Ujma sa posudzovala so zreteľom na celé výrobné odvetvie Spoločenstva (makroekonomické ukazovatele). Na základe toho sa nezistili žiadne podstatné rozdiely medzi navrhovateľom a zvyškom výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(79)

Ujma sa posudzovala so zreteľom na celé výrobné odvetvie Spoločenstva (makroekonomické ukazovatele). Na základe toho sa nezistili žiadne podstatné rozdiely medzi navrhovateľom a zvyškom výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (80) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne stanovilo, že významný podiel výrobného odvetvia Spoločenstva utrpel značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(80)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa predbežne stanovilo, že významný podiel výrobného odvetvia Spoločenstva utrpel značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

5.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

5.1.   Úvod

| (81) | V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z ČĽR spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva do takej miery, že sa môže považovať za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom období spôsobiť výrobnému odvetviu Spoločenstva ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(81)

V súlade s článkom 3 ods. 6 a ods. 7 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingový dovoz z ČĽR spôsobil ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva do takej miery, že sa môže považovať za značnú. Okrem dumpingového dovozu sa preskúmali aj iné známe faktory, ktoré mohli v tom istom období spôsobiť výrobnému odvetviu Spoločenstva ujmu, s cieľom zabezpečiť, aby sa prípadná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripisovala dumpingovému dovozu.

5.2.   Vplyv dumpingového dovozu

| (82) | Po prvé, treba pripomenúť, že na základe prešetrovania sa zistilo, že systémy na skenovanie nákladného tovaru dovážané z príslušnej krajiny priamo konkurujú výrobkom vyrábaným a predávaným výrobným odvetvím Spoločenstva, a to nielen preto, že si konkurujú v postupoch verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(82)

Po prvé, treba pripomenúť, že na základe prešetrovania sa zistilo, že systémy na skenovanie nákladného tovaru dovážané z príslušnej krajiny priamo konkurujú výrobkom vyrábaným a predávaným výrobným odvetvím Spoločenstva, a to nielen preto, že si konkurujú v postupoch verejného obstarávania.

| (83) | Výrazné zvýšenie objemu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny malo za následok zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Toto zhoršenie zahŕňalo okrem iného pokles predaja a cien výroby Spoločenstva predávanej v Spoločenstve počas toho istého obdobia. |
| --- | --- |

(83)

Výrazné zvýšenie objemu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny malo za následok zhoršenie hospodárskej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. Toto zhoršenie zahŕňalo okrem iného pokles predaja a cien výroby Spoločenstva predávanej v Spoločenstve počas toho istého obdobia.

| (84) | Podiel dumpingového dovozu na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 440 %, kým podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa znížil o viac ako dve tretiny. K týmto negatívnym zmenám v prípade výrobného odvetvia Spoločenstva došlo na pozadí spotreby Spoločenstva, ktorá sa v období medzi rokom 2004 a OP približne zdvojnásobila. |
| --- | --- |

(84)

Podiel dumpingového dovozu na trhu sa počas posudzovaného obdobia zvýšil o 440 %, kým podiel výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu sa znížil o viac ako dve tretiny. K týmto negatívnym zmenám v prípade výrobného odvetvia Spoločenstva došlo na pozadí spotreby Spoločenstva, ktorá sa v období medzi rokom 2004 a OP približne zdvojnásobila.

| (85) | Dumpingový dovoz podhodnotil ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, takže možno odôvodnene vyvodiť záver, že bol zodpovedný za zníženie cien, ktoré prispelo k zhoršenej finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(85)

Dumpingový dovoz podhodnotil ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, takže možno odôvodnene vyvodiť záver, že bol zodpovedný za zníženie cien, ktoré prispelo k zhoršenej finančnej situácie výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (86) | Na základe zreteľne preukázanej časovej zhody medzi nárastom dumpingového dovozu za ceny, ktoré podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, na jednej strane a stratou predaja a objemu výroby výrobného odvetvia Spoločenstva, poklesom podielu na trhu a znížením cien na strane druhej sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz zohrával rozhodujúcu úlohu v situácii poškodzujúcej výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(86)

Na základe zreteľne preukázanej časovej zhody medzi nárastom dumpingového dovozu za ceny, ktoré podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Spoločenstva, na jednej strane a stratou predaja a objemu výroby výrobného odvetvia Spoločenstva, poklesom podielu na trhu a znížením cien na strane druhej sa dospelo k predbežnému záveru, že dumpingový dovoz zohrával rozhodujúcu úlohu v situácii poškodzujúcej výrobné odvetvie Spoločenstva.

5.3.   Vplyv ostatných faktorov

5.3.1.   Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba Spoločenstva určená na predaj na vývoz | 100 | 83 | 42 | 96 | 108 |
| Vývozná predajná cena | 100 | 76 | 56 | 35 | 65 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Vyplnené dotazníky |

2004

2005

2006

2007

OP

Výroba Spoločenstva určená na predaj na vývoz

100

83

42

96

108

Vývozná predajná cena

100

76

56

35

65

Index: 2004 = 100

Zdroj: Vyplnené dotazníky

| (87) | Objem vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšil. Vývoz predstavoval prevažnú väčšinu (90 až 95 %) celkového objemu výroby Spoločenstva v OP. Výrobné odvetvie Spoločenstva predávalo príslušný výrobok počas OP neprepojeným aj prepojeným zákazníkom. Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva do iných krajín ako do krajín EÚ pozostáva z druhov výrobkov, ktoré sú totožné s výrobkami predávanými v EÚ. Vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva bol počas posudzovaného obdobia obvykle ziskový napriek tomu, že ziskovosť sa vyznačovala klesajúcim trendom. Vývozné ceny klesli, ale ešte vždy zostávali vyššie ako predajné ceny v Spoločenstve. Silná výkonnosť vývozu naznačuje, že tento druh výrobného odvetvia je životaschopný a konkurencieschopný. |
| --- | --- |

(87)

Objem vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva sa v priebehu posudzovaného obdobia zvýšil. Vývoz predstavoval prevažnú väčšinu (90 až 95 %) celkového objemu výroby Spoločenstva v OP. Výrobné odvetvie Spoločenstva predávalo príslušný výrobok počas OP neprepojeným aj prepojeným zákazníkom. Predaj výrobného odvetvia Spoločenstva do iných krajín ako do krajín EÚ pozostáva z druhov výrobkov, ktoré sú totožné s výrobkami predávanými v EÚ. Vývoz výrobného odvetvia Spoločenstva bol počas posudzovaného obdobia obvykle ziskový napriek tomu, že ziskovosť sa vyznačovala klesajúcim trendom. Vývozné ceny klesli, ale ešte vždy zostávali vyššie ako predajné ceny v Spoločenstve. Silná výkonnosť vývozu naznačuje, že tento druh výrobného odvetvia je životaschopný a konkurencieschopný.

| (88) | Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva preto pomohla udržať jeho podnikateľskú činnosť a neprispela k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(88)

Vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Spoločenstva preto pomohla udržať jeho podnikateľskú činnosť a neprispela k značnej ujme, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

5.3.2.   Hospodárska súťaž medzi výrobcami zo Spoločenstva

| (89) | Druhý výrobca v Spoločenstve je prepojený s etablovaným výrobcom príslušného výrobku v USA. Tento výrobca nevyrábal príslušný výrobok na začiatku posudzovaného obdobia. Vstúpil na trh iba v roku 2007 a počas OP získal dve zákazky. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že zadané zákazky sa týkajú výzvy na predloženie ponuky, na ktorej sa zúčastnil iba tento výrobca, a zadania zákazky, ktorá bola výsledkom súdneho konania. Okrem toho súvisiace ukazovatele ujmy druhého výrobcu v Spoločenstve sledovali podobný model ako ukazovatele ujmy navrhovateľa. Preto nebolo možné ujmu spôsobenú navrhovateľovi, ktorá sa jasne prejavila v zhoršení ukazovateľov ujmy počas posudzovaného obdobia, pripísať tomuto novému aktérovi na trhu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(89)

Druhý výrobca v Spoločenstve je prepojený s etablovaným výrobcom príslušného výrobku v USA. Tento výrobca nevyrábal príslušný výrobok na začiatku posudzovaného obdobia. Vstúpil na trh iba v roku 2007 a počas OP získal dve zákazky. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že zadané zákazky sa týkajú výzvy na predloženie ponuky, na ktorej sa zúčastnil iba tento výrobca, a zadania zákazky, ktorá bola výsledkom súdneho konania. Okrem toho súvisiace ukazovatele ujmy druhého výrobcu v Spoločenstve sledovali podobný model ako ukazovatele ujmy navrhovateľa. Preto nebolo možné ujmu spôsobenú navrhovateľovi, ktorá sa jasne prejavila v zhoršení ukazovateľov ujmy počas posudzovaného obdobia, pripísať tomuto novému aktérovi na trhu Spoločenstva.

5.3.3.   Dovoz z tretích krajín

| (90) | Počas OP, rovnako ako počas posudzovaného obdobia dovoz z tretích krajín takmer neexistoval. Tento záver vyplýva z podaní zainteresovaných strán, keďže príslušné štatistické údaje Eurostatu nie sú dostatočne podrobné, aby ukazovali iba príslušný výrobok alebo primeraný odhad. Príslušné informácie skutočne nasvedčujú tomu, že z USA sa uskutočňoval iba ojedinelý dovoz, ktorý nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva vzhľadom na jeho bezvýznamný objem. | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu | 100 | 0 | 0 | 0 | 100 |
| Index: 2004 = 100


  Zdroj: Podania zainteresovaných strán |

(90)

Počas OP, rovnako ako počas posudzovaného obdobia dovoz z tretích krajín takmer neexistoval. Tento záver vyplýva z podaní zainteresovaných strán, keďže príslušné štatistické údaje Eurostatu nie sú dostatočne podrobné, aby ukazovali iba príslušný výrobok alebo primeraný odhad. Príslušné informácie skutočne nasvedčujú tomu, že z USA sa uskutočňoval iba ojedinelý dovoz, ktorý nemohol spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva vzhľadom na jeho bezvýznamný objem.

2004

2005

2006

2007

OP

Objem dovozu

100

0

0

0

100

Index: 2004 = 100

Zdroj: Podania zainteresovaných strán

5.3.4.   Výrobné odvetvie Spoločenstva nepredložilo ponuku v prípade všetkých postupov verejného obstarávania, ktoré sa uskutočnili počas OP

| (91) | Pripomína sa, že dodávky na trh Spoločenstva sa uskutočňujú hlavne prostredníctvom predkladania ponúk. So zreteľom na transparentný charakter trhu sa zistilo, že niektoré dokumenty v rámci predkladania ponúk sú výsledkom procesu výmeny stanovísk medzi obstarávateľom a výrobcami pred uverejnením samotnej výzvy na predloženie ponuky. V týchto prípadoch by sa mohlo zdať, že podmienky postupu verejného obstarávania odrádzajú iných účastníkov od účasti na postupoch verejného obstarávania. Prešetrovaním sa potvrdilo, že výrobné odvetvie Spoločenstva ani jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Číny nepredložili ponuku do každého postupu verejného obstarávania. Výrobné odvetvie Spoločenstva predkladalo ponuky len vtedy, keď mohlo predložiť primeranú obchodnú ponuku. Nezistil sa žiadny presvedčivý fakt, ktorý by naznačoval, že ujma, ktorá sa jednoznačne zistila počas posudzovaného obdobia, vyplýva z neúčasti výrobného odvetvia Spoločenstva na ponukách, ktoré sa nepovažovali za prijateľné možnosti podnikania. |
| --- | --- |

(91)

Pripomína sa, že dodávky na trh Spoločenstva sa uskutočňujú hlavne prostredníctvom predkladania ponúk. So zreteľom na transparentný charakter trhu sa zistilo, že niektoré dokumenty v rámci predkladania ponúk sú výsledkom procesu výmeny stanovísk medzi obstarávateľom a výrobcami pred uverejnením samotnej výzvy na predloženie ponuky. V týchto prípadoch by sa mohlo zdať, že podmienky postupu verejného obstarávania odrádzajú iných účastníkov od účasti na postupoch verejného obstarávania. Prešetrovaním sa potvrdilo, že výrobné odvetvie Spoločenstva ani jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Číny nepredložili ponuku do každého postupu verejného obstarávania. Výrobné odvetvie Spoločenstva predkladalo ponuky len vtedy, keď mohlo predložiť primeranú obchodnú ponuku. Nezistil sa žiadny presvedčivý fakt, ktorý by naznačoval, že ujma, ktorá sa jednoznačne zistila počas posudzovaného obdobia, vyplýva z neúčasti výrobného odvetvia Spoločenstva na ponukách, ktoré sa nepovažovali za prijateľné možnosti podnikania.

5.3.5.   Vplyv iných ako cenových faktorov príslušného výrobku

| (92) | Z prešetrovania vyplynulo, že ponuky sa nemusia vzťahovať iba na príslušný výrobok ale takisto na iné prvky, ako je napríklad údržba, servis alebo stavebné práce. Navyše cena nie je vždy jediným kritériom zadania zákazky. Obstarávatelia môžu zaviesť ďalšie kritériá okrem ceny, ako sú napríklad kritériá, ktoré sa týkajú mimoriadnych technických možností výrobku alebo ďalších prvkov nesúvisiacich s výrobkom. Aj keby však kritéria prideľovania obsahovali také prvky, z prešetrovania vyplynulo, že body súvisiace s cenou predstavujú podstatnú časť bodov, ktoré je možné prideliť. Z prešetrovania takisto vyplynulo, že žiadny obstarávateľ nevylúčil ponuku na základe toho, že taká ponuka neobsahovala nejaké mimoriadne charakteristiky. Inými slovami, základné požiadavky boli vždy splnené. Dodatočné charakteristiky obvykle niečo stoja. Skutočnosť, že príslušný vývozca v niektorých prípadoch ponúkol dodatočné charakteristiky nad rámec toho, čo sa vyžadovalo, jednoducho poukazuje na nízku a poškodzujúcu úroveň cien dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(92)

Z prešetrovania vyplynulo, že ponuky sa nemusia vzťahovať iba na príslušný výrobok ale takisto na iné prvky, ako je napríklad údržba, servis alebo stavebné práce. Navyše cena nie je vždy jediným kritériom zadania zákazky. Obstarávatelia môžu zaviesť ďalšie kritériá okrem ceny, ako sú napríklad kritériá, ktoré sa týkajú mimoriadnych technických možností výrobku alebo ďalších prvkov nesúvisiacich s výrobkom. Aj keby však kritéria prideľovania obsahovali také prvky, z prešetrovania vyplynulo, že body súvisiace s cenou predstavujú podstatnú časť bodov, ktoré je možné prideliť. Z prešetrovania takisto vyplynulo, že žiadny obstarávateľ nevylúčil ponuku na základe toho, že taká ponuka neobsahovala nejaké mimoriadne charakteristiky. Inými slovami, základné požiadavky boli vždy splnené. Dodatočné charakteristiky obvykle niečo stoja. Skutočnosť, že príslušný vývozca v niektorých prípadoch ponúkol dodatočné charakteristiky nad rámec toho, čo sa vyžadovalo, jednoducho poukazuje na nízku a poškodzujúcu úroveň cien dumpingového dovozu.

| (93) | So zreteľom na všetky uvedené skutočnosti iba dovoz z príslušnej krajiny mohol spôsobiť značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(93)

So zreteľom na všetky uvedené skutočnosti iba dovoz z príslušnej krajiny mohol spôsobiť značnú ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva.

5.4.   Záver týkajúci sa príčinných súvislostí

| (94) | Na záver sa predbežne potvrdzuje, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, a ktorá je charakterizovaná znížením predaja EÚ a podielu na trhu Spoločenstva, ako aj nepriaznivými finančnými výsledkami, bola spôsobená príslušným dumpingovým dovozom. Výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva, dovoz z tretích krajín, hospodárska súťaž medzi výrobcami zo Spoločenstva a uvedené otázky týkajúce sa ponúk skutočne nemali podstatný vplyv na negatívny vývoj výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(94)

Na záver sa predbežne potvrdzuje, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva, a ktorá je charakterizovaná znížením predaja EÚ a podielu na trhu Spoločenstva, ako aj nepriaznivými finančnými výsledkami, bola spôsobená príslušným dumpingovým dovozom. Výkonnosť vývozu výrobného odvetvia Spoločenstva, dovoz z tretích krajín, hospodárska súťaž medzi výrobcami zo Spoločenstva a uvedené otázky týkajúce sa ponúk skutočne nemali podstatný vplyv na negatívny vývoj výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (95) | Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa týmto potvrdzuje, že tieto ostatné faktory ako také nevyvracajú skutočnosť, že posúdená ujma sa musí pripísať dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(95)

Na základe tejto analýzy, pri ktorej sa riadne odlíšili a oddelili účinky všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Spoločenstva od poškodzujúcich účinkov dumpingového dovozu, sa týmto potvrdzuje, že tieto ostatné faktory ako také nevyvracajú skutočnosť, že posúdená ujma sa musí pripísať dumpingovému dovozu.

6.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

6.1.   Všeobecné poznámky

| (96) | Komisia preskúmala, či napriek predbežnému záveru o existencii poškodzujúceho dumpingu neexistujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva prijať opatrenia. Na tento účel a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa na základe všetkých predložených dôkazov zvažoval vplyv možných opatrení na všetky strany zúčastnené v tomto konaní a aj dôsledky neprijatia opatrení. |
| --- | --- |

(96)

Komisia preskúmala, či napriek predbežnému záveru o existencii poškodzujúceho dumpingu neexistujú závažné dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Spoločenstva prijať opatrenia. Na tento účel a v súlade s článkom 21 ods. 1 základného nariadenia sa na základe všetkých predložených dôkazov zvažoval vplyv možných opatrení na všetky strany zúčastnené v tomto konaní a aj dôsledky neprijatia opatrení.

6.2.   Záujem výrobného odvetvia Spoločenstva

| (97) | Analýzou ujmy sa jasne preukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom. Zvýšenie dumpingového dovozu v posledných rokoch spôsobilo pokles cien a objemu predaja na trhu Spoločenstva a stratu podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu. Výrobnému odvetviu Spoločenstva to zabránilo dosiahnuť úrovne ziskovosti zodpovedajúce jeho konkurenčným výhodám. |
| --- | --- |

(97)

Analýzou ujmy sa jasne preukázalo, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom. Zvýšenie dumpingového dovozu v posledných rokoch spôsobilo pokles cien a objemu predaja na trhu Spoločenstva a stratu podielu výrobného odvetvia Spoločenstva na trhu. Výrobnému odvetviu Spoločenstva to zabránilo dosiahnuť úrovne ziskovosti zodpovedajúce jeho konkurenčným výhodám.

| (98) | Bez uloženia opatrení by sa už teraz nepriaznivá finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva jednoznačne ďalej zhoršovala a nakoniec by viedla k zániku tohto výrobného odvetvia Spoločenstva. Opatrenia by zabránili ďalšiemu výraznému zvýšeniu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny, pričom výrobnému odvetviu Spoločenstva by sa umožnilo, aby si zachovalo aspoň svoju súčasnú pozíciu na trhu. Prešetrovaním sa preukázalo, že akékoľvek zvýšenie podielu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu sa dosahuje priamo na úkor výrobného odvetvia Spoločenstva. Navyše je potrebné poznamenať, že zo strednodobého až dlhodobého hľadiska bude trh s príslušným výrobkom pravdepodobne rásť vzhľadom na zvyšujúci sa význam bezpečnostnej politiky a blížiace sa zavedenie povinného skenovania vývozu v krajinách, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ (najmä USA), skôr, ako vývoz opustí miesto odoslania v Európskej únii. Z tohto hľadiska je v jednoznačnom záujme výrobného odvetvia Spoločenstva, aby sa jeho postavenie ďalej nezhoršovalo a aby malo prospech z uvedeného budúceho pozitívneho vývoja trhu. |
| --- | --- |

(98)

Bez uloženia opatrení by sa už teraz nepriaznivá finančná situácia výrobného odvetvia Spoločenstva jednoznačne ďalej zhoršovala a nakoniec by viedla k zániku tohto výrobného odvetvia Spoločenstva. Opatrenia by zabránili ďalšiemu výraznému zvýšeniu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny, pričom výrobnému odvetviu Spoločenstva by sa umožnilo, aby si zachovalo aspoň svoju súčasnú pozíciu na trhu. Prešetrovaním sa preukázalo, že akékoľvek zvýšenie podielu dumpingového dovozu z príslušnej krajiny na trhu sa dosahuje priamo na úkor výrobného odvetvia Spoločenstva. Navyše je potrebné poznamenať, že zo strednodobého až dlhodobého hľadiska bude trh s príslušným výrobkom pravdepodobne rásť vzhľadom na zvyšujúci sa význam bezpečnostnej politiky a blížiace sa zavedenie povinného skenovania vývozu v krajinách, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ (najmä USA), skôr, ako vývoz opustí miesto odoslania v Európskej únii. Z tohto hľadiska je v jednoznačnom záujme výrobného odvetvia Spoločenstva, aby sa jeho postavenie ďalej nezhoršovalo a aby malo prospech z uvedeného budúceho pozitívneho vývoja trhu.

| (99) | Uložením opatrení sa obnoví nepoškodzujúca úroveň dovoznej ceny, pričom výrobnému odvetviu Spoločenstva sa umožní hospodárska súťaž za spravodlivých obchodných podmienok na základe riadnej komparatívnej výhody. |
| --- | --- |

(99)

Uložením opatrení sa obnoví nepoškodzujúca úroveň dovoznej ceny, pričom výrobnému odvetviu Spoločenstva sa umožní hospodárska súťaž za spravodlivých obchodných podmienok na základe riadnej komparatívnej výhody.

| (100) | Predbežne sa preto dospelo k záveru, že uloženie opatrení by bolo jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(100)

Predbežne sa preto dospelo k záveru, že uloženie opatrení by bolo jednoznačne v záujme výrobného odvetvia Spoločenstva.

6.3.   Záujem dovozcov/distribútorov

| (101) | Pravdepodobný vplyv opatrení na dovozcov/distribútorov sa neposudzoval, pretože v Spoločenstve nie sú známi žiadni neprepojení dovozcovia/distribútori príslušného výrobku. |
| --- | --- |

(101)

Pravdepodobný vplyv opatrení na dovozcov/distribútorov sa neposudzoval, pretože v Spoločenstve nie sú známi žiadni neprepojení dovozcovia/distribútori príslušného výrobku.

6.4.   Záujem dodávateľov surovín

| (102) | Žiadni dodávatelia surovín sa neprihlásili a neposkytli ani žiadne informácie v súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(102)

Žiadni dodávatelia surovín sa neprihlásili a neposkytli ani žiadne informácie v súlade s článkom 21 ods. 2 základného nariadenia.

6.5.   Záujem používateľov a spotrebiteľov

| (103) | Po uverejnení oznámenia o začatí tohto konania neboli od spotrebiteľských organizácií prijaté žiadne výhrady. Z toho dôvodu a keďže sa príslušný výrobok pri výrobe spotrebného tovaru nepoužíva, sa analýza obmedzila na vplyv opatrení na používateľov. |
| --- | --- |

(103)

Po uverejnení oznámenia o začatí tohto konania neboli od spotrebiteľských organizácií prijaté žiadne výhrady. Z toho dôvodu a keďže sa príslušný výrobok pri výrobe spotrebného tovaru nepoužíva, sa analýza obmedzila na vplyv opatrení na používateľov.

| (104) | Dotazníky sa zaslali všetkým colným orgánom v Spoločenstve. Po uverejnení oznámenia o začatí konania sa neprihlásili žiadni iní používatelia. Colné orgány a prístavné úrady Malty, Belgicka, Holandska, Spojeného kráľovstva, Španielska, Portugalska, Českej republiky, Lotyšska a Slovenska spolupracovali pri prešetrovaní, hoci bol rozsah spolupráce v jednotlivých prípadoch rôzny. Títo používatelia predstavovali obrat príslušného výrobku vo výške takmer 6 miliónov EUR a 15 % spotreby Spoločenstva počas OP. Prešetrovaním sa preukázalo, že uvedení používatelia uskutočnili počas OP nákup 5 kusov príslušného výrobku od jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z ČĽR, jeden kus od výrobcu z USA a ani jeden kus od výrobného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(104)

Dotazníky sa zaslali všetkým colným orgánom v Spoločenstve. Po uverejnení oznámenia o začatí konania sa neprihlásili žiadni iní používatelia. Colné orgány a prístavné úrady Malty, Belgicka, Holandska, Spojeného kráľovstva, Španielska, Portugalska, Českej republiky, Lotyšska a Slovenska spolupracovali pri prešetrovaní, hoci bol rozsah spolupráce v jednotlivých prípadoch rôzny. Títo používatelia predstavovali obrat príslušného výrobku vo výške takmer 6 miliónov EUR a 15 % spotreby Spoločenstva počas OP. Prešetrovaním sa preukázalo, že uvedení používatelia uskutočnili počas OP nákup 5 kusov príslušného výrobku od jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z ČĽR, jeden kus od výrobcu z USA a ani jeden kus od výrobného odvetvia Spoločenstva.

| (105) | Poznamenáva sa, že počas posudzovaného obdobia mali niektorí používatelia niekoľko zdrojov dodávok. Jeden z používateľov vyjadril obavy, pokiaľ ide o to, aby sa obstaranie príslušného výrobku uskutočnilo rýchlo a v súlade s jeho potrebami. V tejto súvislosti treba poznamenať, že výrobné odvetvie Spoločenstva by jednoznačne bolo schopné dodávať do európskych prevádzok ktoréhokoľvek používateľa tak ako v minulosti vzhľadom na to, že prípravné obdobie medzi naplánovaním výzvy na predloženie ponuky a zadaním zákazky umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva reagovať na akýkoľvek dopyt bez zjavného problému. |
| --- | --- |

(105)

Poznamenáva sa, že počas posudzovaného obdobia mali niektorí používatelia niekoľko zdrojov dodávok. Jeden z používateľov vyjadril obavy, pokiaľ ide o to, aby sa obstaranie príslušného výrobku uskutočnilo rýchlo a v súlade s jeho potrebami. V tejto súvislosti treba poznamenať, že výrobné odvetvie Spoločenstva by jednoznačne bolo schopné dodávať do európskych prevádzok ktoréhokoľvek používateľa tak ako v minulosti vzhľadom na to, že prípravné obdobie medzi naplánovaním výzvy na predloženie ponuky a zadaním zákazky umožní výrobnému odvetviu Spoločenstva reagovať na akýkoľvek dopyt bez zjavného problému.

| (106) | Dvaja spolupracujúci používatelia sa obávali negatívneho vplyvu, ktorý by opatrenia mohli mať na hospodársku súťaž a na podnecovanie inovačných riešení, ale neboli predložené žiadne konkrétne dôkazy, ktoré by odôvodňovali toto tvrdenie. V tejto súvislosti by takisto bolo potrebné uviesť, že každé uloženie antidumpingových opatrení sa zameriava na nápravu nekalých obchodných postupov a nie na zastavenie hospodárskej súťaže. Navyše počet aktérov zapojených do tohto konkrétneho trhu a druh vyrábaných výrobkov (náročných na know-how) zabezpečí, aby inovácia zostala jednou z najdôležitejších priorít aktérov na trhu. |
| --- | --- |

(106)

Dvaja spolupracujúci používatelia sa obávali negatívneho vplyvu, ktorý by opatrenia mohli mať na hospodársku súťaž a na podnecovanie inovačných riešení, ale neboli predložené žiadne konkrétne dôkazy, ktoré by odôvodňovali toto tvrdenie. V tejto súvislosti by takisto bolo potrebné uviesť, že každé uloženie antidumpingových opatrení sa zameriava na nápravu nekalých obchodných postupov a nie na zastavenie hospodárskej súťaže. Navyše počet aktérov zapojených do tohto konkrétneho trhu a druh vyrábaných výrobkov (náročných na know-how) zabezpečí, aby inovácia zostala jednou z najdôležitejších priorít aktérov na trhu.

| (107) | Hlavná všeobecná obava používateľov v Spoločenstve spočíva v tom, že opatrenia by mohli mať negatívny vplyv na ich rozpočty a zvýšiť investičné náklady colných správ. Niektorí používatelia však uvádzajú, že akékoľvek postupy spojené s clami a teda aj antidumpingové clá by mal znášať predajca príslušného výrobku. To by mohlo predstavovať absorpciu v súlade s článkom 12 základného nariadenia. V každom prípade by bol celkový podiel príslušného výrobku v rozpočte používateľov nízky. |
| --- | --- |

(107)

Hlavná všeobecná obava používateľov v Spoločenstve spočíva v tom, že opatrenia by mohli mať negatívny vplyv na ich rozpočty a zvýšiť investičné náklady colných správ. Niektorí používatelia však uvádzajú, že akékoľvek postupy spojené s clami a teda aj antidumpingové clá by mal znášať predajca príslušného výrobku. To by mohlo predstavovať absorpciu v súlade s článkom 12 základného nariadenia. V každom prípade by bol celkový podiel príslušného výrobku v rozpočte používateľov nízky.

| (108) | Navyše príslušný výrobok sa považuje za investíciu do fixných aktív vzhľadom na jeho dlhú dobu životnosti (obvykle viac ako 10 rokov). Preto by sa akékoľvek zaplatené antidumpingové clá rozložili na celú dobu životnosti skenera nákladného tovaru. |
| --- | --- |

(108)

Navyše príslušný výrobok sa považuje za investíciu do fixných aktív vzhľadom na jeho dlhú dobu životnosti (obvykle viac ako 10 rokov). Preto by sa akékoľvek zaplatené antidumpingové clá rozložili na celú dobu životnosti skenera nákladného tovaru.

| (109) | Z prešetrovania nevyplynuli žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že opatrenia by mali vplyv na činnosti používateľov alebo na počet zamestnancov prevádzkujúcich tento druh systémov, na zamestnancov colných orgánov alebo zamestnancov zodpovedných za akékoľvek pomocné služby. |
| --- | --- |

(109)

Z prešetrovania nevyplynuli žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že opatrenia by mali vplyv na činnosti používateľov alebo na počet zamestnancov prevádzkujúcich tento druh systémov, na zamestnancov colných orgánov alebo zamestnancov zodpovedných za akékoľvek pomocné služby.

| (110) | Takisto sa tvrdilo, že orgány verejnej moci v rámci EÚ dodržiavajú prísne pravidlá verejného obstarávania, ktoré zabezpečujú transparentné výberové postupy. V tomto rozsahu treba uviesť, že postupy verejného obstarávania nie sú navrhnuté tak, aby pôsobili proti dumpingovým postupom. Naopak, existencia trhu, ktorý je skutočne transparentný, zviditeľňuje každý pokus o nekalé obchodné postupy a posilňuje potrebu zlepšenia rovnocenných podmienok na trhu. |
| --- | --- |

(110)

Takisto sa tvrdilo, že orgány verejnej moci v rámci EÚ dodržiavajú prísne pravidlá verejného obstarávania, ktoré zabezpečujú transparentné výberové postupy. V tomto rozsahu treba uviesť, že postupy verejného obstarávania nie sú navrhnuté tak, aby pôsobili proti dumpingovým postupom. Naopak, existencia trhu, ktorý je skutočne transparentný, zviditeľňuje každý pokus o nekalé obchodné postupy a posilňuje potrebu zlepšenia rovnocenných podmienok na trhu.

| (111) | Výrobné odvetvie Spoločenstva by malo bezpochyby prospech z akýchkoľvek opatrení prostredníctvom väčších úspor z rozsahu v dôsledku zvýšenia výroby a predaja. |
| --- | --- |

(111)

Výrobné odvetvie Spoločenstva by malo bezpochyby prospech z akýchkoľvek opatrení prostredníctvom väčších úspor z rozsahu v dôsledku zvýšenia výroby a predaja.

| (112) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa usudzuje, že zavedenie opatrení voči ČĽR nebude mať za súčasného stavu žiadny výrazný vplyv na používateľov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(112)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa usudzuje, že zavedenie opatrení voči ČĽR nebude mať za súčasného stavu žiadny výrazný vplyv na používateľov v Spoločenstve.

6.6.   Záver o záujme Spoločenstva

| (113) | Po preskúmaní rôznych záujmov sa dospelo k predbežnému záveru, že z hľadiska celkového záujmu Spoločenstva žiadny záujem neprevažuje nad záujmom výrobného odvetvia Spoločenstva dočasne uložiť opatrenia s cieľom odstrániť účinky narúšajúce obchod, ktoré vyplývajú z dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(113)

Po preskúmaní rôznych záujmov sa dospelo k predbežnému záveru, že z hľadiska celkového záujmu Spoločenstva žiadny záujem neprevažuje nad záujmom výrobného odvetvia Spoločenstva dočasne uložiť opatrenia s cieľom odstrániť účinky narúšajúce obchod, ktoré vyplývajú z dumpingového dovozu.

7.   DOČASNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

| (114) | Vzhľadom na predbežné závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, vyplývajúcu ujmu a záujem Spoločenstva, by sa mali na dovoz príslušného výrobku z ČĽR uložiť dočasné opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby dumpingový dovoz spôsoboval ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva. |
| --- | --- |

(114)

Vzhľadom na predbežné závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, vyplývajúcu ujmu a záujem Spoločenstva, by sa mali na dovoz príslušného výrobku z ČĽR uložiť dočasné opatrenia s cieľom zabrániť tomu, aby dumpingový dovoz spôsoboval ďalšiu ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva.

7.1.   Úroveň odstránenia ujmy

| (115) | Úroveň dočasných antidumpingových opatrení by mala byť postačujúca na odstránenie ujmy výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobenej dumpingovým dovozom, a to bez prekročenia zistených dumpingových rozpätí. |
| --- | --- |

(115)

Úroveň dočasných antidumpingových opatrení by mala byť postačujúca na odstránenie ujmy výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobenej dumpingovým dovozom, a to bez prekročenia zistených dumpingových rozpätí.

| (116) | Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali výrobnému odvetviu Spoločenstva umožniť pokryť náklady a dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by sa dal primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. keď nedochádza k dumpingovému dovozu. Ziskové rozpätie pred zdanením, ktoré sa použilo na účely tohto výpočtu, sa pohybovalo v rozsahu 12 % až 16 % (presný údaj nie je možné zverejniť z dôvodov ochrany údajov) obratu. Preukázalo sa, že toto je úroveň zisku, ktorá by sa dala odôvodnene predpokladať, keby nedochádzalo k poškodzujúcemu dumpingu, pretože tento typ ziskových rozpätí je v súlade s tým, čo by výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné dosiahnuť pred výskytom dovozu z Číny do Spoločenstva. Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Spoločenstva. Táto nepoškodzujúca cena sa dosiahla pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia k výrobným nákladom. |
| --- | --- |

(116)

Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali výrobnému odvetviu Spoločenstva umožniť pokryť náklady a dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by sa dal primerane dosiahnuť v normálnych podmienkach hospodárskej súťaže, t. j. keď nedochádza k dumpingovému dovozu. Ziskové rozpätie pred zdanením, ktoré sa použilo na účely tohto výpočtu, sa pohybovalo v rozsahu 12 % až 16 % (presný údaj nie je možné zverejniť z dôvodov ochrany údajov) obratu. Preukázalo sa, že toto je úroveň zisku, ktorá by sa dala odôvodnene predpokladať, keby nedochádzalo k poškodzujúcemu dumpingu, pretože tento typ ziskových rozpätí je v súlade s tým, čo by výrobné odvetvie Spoločenstva bolo schopné dosiahnuť pred výskytom dovozu z Číny do Spoločenstva. Na základe toho sa vypočítala cena podobného výrobku, ktorá nepoškodzuje výrobné odvetvie Spoločenstva. Táto nepoškodzujúca cena sa dosiahla pripočítaním uvedeného ziskového rozpätia k výrobným nákladom.

| (117) | Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny stanovenej na výpočet podhodnotenia ceny s priemernou nepoškodzujúcou cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z priemernej dovoznej hodnoty CIF. Tento rozdiel v prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z Číny presahoval zistené dumpingové rozpätie. |
| --- | --- |

(117)

Potrebné zvýšenie ceny sa potom určilo na základe porovnania váženej priemernej dovoznej ceny stanovenej na výpočet podhodnotenia ceny s priemernou nepoškodzujúcou cenou výrobkov predávaných výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania sa potom vyjadril ako percento z priemernej dovoznej hodnoty CIF. Tento rozdiel v prípade jediného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu z Číny presahoval zistené dumpingové rozpätie.

7.2.   Dočasné opatrenia

| (118) | Na základe uvedených skutočností a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usúdilo, že na dovoz s pôvodom v ČĽR by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na úrovni zisteného dumpingového rozpätia. |
| --- | --- |

(118)

Na základe uvedených skutočností a v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa usúdilo, že na dovoz s pôvodom v ČĽR by sa mali uložiť dočasné antidumpingové opatrenia na úrovni zisteného dumpingového rozpätia.

| (119) | Na základe uvedeného je sadzba dočasného cla v prípade ČĽR 36,6 %. |
| --- | --- |

(119)

Na základe uvedeného je sadzba dočasného cla v prípade ČĽR 36,6 %.

| (120) | Pripomína sa, že trh v Európskej únii sa spravuje hlavne postupmi verejného obstarávania, pričom veľkosť trhu aj počet aktérov, ktorí sa na ňom zúčastňujú, sú pomerne malé. Preto sa pre zvýšenú transparentnosť a dôsledné monitorovanie účinnosti opatrení považuje za vhodné požiadať príslušné orgány členských štátov, aby Komisii poskytovali na dôvernom a pravidelnom základe informácie o zadávaní zákaziek na základe postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

(120)

Pripomína sa, že trh v Európskej únii sa spravuje hlavne postupmi verejného obstarávania, pričom veľkosť trhu aj počet aktérov, ktorí sa na ňom zúčastňujú, sú pomerne malé. Preto sa pre zvýšenú transparentnosť a dôsledné monitorovanie účinnosti opatrení považuje za vhodné požiadať príslušné orgány členských štátov, aby Komisii poskytovali na dôvernom a pravidelnom základe informácie o zadávaní zákaziek na základe postupov verejného obstarávania.

8.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

| (121) | V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia cla na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely akéhokoľvek konečného cla môžu byť prehodnotené, |
| --- | --- |

(121)

V záujme riadneho úradného postupu by sa mala stanoviť lehota, v rámci ktorej môžu zainteresované strany, ktoré sa prihlásili v rámci lehoty uvedenej v oznámení o začatí konania, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie. Okrem toho je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa uloženia cla na účely tohto nariadenia sú predbežné a na účely akéhokoľvek konečného cla môžu byť prehodnotené,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na systémy na skenovanie nákladného tovaru využívajúce neutrónovú technológiu alebo lúče X so zdrojom X 250 KeV alebo viac alebo využívajúce žiarenie alfa, beta alebo gama, v súčasnosti zaradené pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091, a motorové vozidlá vybavené takýmito systémami, v súčasnosti zaradené pod kód KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.

2.   Sadzba dočasného antidumpingového cla, ktoré sa uplatňuje na čistú franko cenu na hranici Európskej únie, clo nezaplatené, pre výrobky opísané v odseku 1, je 36,6 %.

3.   Prepustenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Európskej únii podlieha poskytnutiu zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.

4.   Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa colných sadzieb.

Článok 2

Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, zainteresované strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa prijalo toto nariadenie, písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať Komisiu o vypočutie do jedného mesiaca od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany predložiť pripomienky týkajúce sa uplatňovania tohto nariadenia do jedného mesiaca od nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2009

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 63, 18.3.2009, s. 20.

2

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/73

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1243/2009

zo 16. decembra 2009,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 1231/2009, ktorým sa stanovujú dovozné clá v sektore obilnín od 16. decembra 2009

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1249/96 z 28. júna 1996 o pravidlách na uplatňovanie (dovozné clá pre sektor obilnín) nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92 (2), a najmä na jeho článok 2 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (EÚ) č. 1231/2009 (3) sa stanovili dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 16. decembra 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (EÚ) č. 1231/2009 (3) sa stanovili dovozné clá v sektore obilnín uplatniteľné od 16. decembra 2009.

| (2) | Keďže sa vypočítaný priemer dovozných ciel odchýlil od stanoveného cla o 5 EUR na tonu, treba pristúpiť k úprave zodpovedajúcej dovozným clám stanoveným nariadením (EÚ) č. 1231/2009. |
| --- | --- |

(2)

Keďže sa vypočítaný priemer dovozných ciel odchýlil od stanoveného cla o 5 EUR na tonu, treba pristúpiť k úprave zodpovedajúcej dovozným clám stanoveným nariadením (EÚ) č. 1231/2009.

| (3) | Nariadenie (EÚ) č. 1231/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(3)

Nariadenie (EÚ) č. 1231/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prílohy I a II k nariadeniu (EÚ) č. 1231/2009 sa nahrádzajú znením v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 17. decembra 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 16. decembra 2009

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 330, 16.12.2009, s. 65.

3

---

PRÍLOHA I

Dovozné clá na produkty uvedené v článku 136 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1234/2007 uplatniteľné od 17. decembra 2009

| Kód KN | Opis tovaru | Dovozné clo (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA tvrdá vysokej kvality | 0,00 |
| strednej kvality | 0,00 |
| nízkej kvality | 5,68 |
| 1001 90 91 | PŠENICA mäkká, na siatie | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie | 0,00 |
| 1002 00 00 | RAŽ | 31,46 |
| 1005 10 90 | KUKURICA na siatie, iná ako hybrid | 16,87 |
| 1005 90 00 | KUKURICA, iná ako na siatie (2) | 16,87 |
| 1007 00 90 | CIROK zrná, iné ako hybrid na siatie | 31,46 |

Kód KN

Opis tovaru

Dovozné clo (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA tvrdá vysokej kvality

0,00

strednej kvality

0,00

nízkej kvality

5,68

1001 90 91

PŠENICA mäkká, na siatie

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA mäkká vysokej kvality, iná ako na siatie

0,00

1002 00 00

RAŽ

31,46

1005 10 90

KUKURICA na siatie, iná ako hybrid

16,87

1005 90 00

KUKURICA, iná ako na siatie (2)

16,87

1007 00 90

CIROK zrná, iné ako hybrid na siatie

31,46

---

(1)  V prípade tovaru prichádzajúceho do Spoločenstva cez Atlantický oceán alebo cez Suezský kanál môže dovozca podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1249/96 využiť zníženie cla o:

| — | 3 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Stredozemnom mori, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Stredozemnom mori,

| — | 2 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Dánsku, Estónsku, Fínsku, Írsku, Litve, Lotyšsku, Poľsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku alebo na atlantickom pobreží Pyrenejského polostrova. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ak sa prístav vykládky nachádza v Dánsku, Estónsku, Fínsku, Írsku, Litve, Lotyšsku, Poľsku, Spojenom kráľovstve, Švédsku alebo na atlantickom pobreží Pyrenejského polostrova.

(2)  Dovozca môže využiť paušálnu zľavu 24 EUR/t, ak sú splnené podmienky stanovené v článku 2 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1249/96.

---

PRÍLOHA II

Podklady výpočtu ciel stanovených v prílohe I

15.12.2009

| 1. | Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pšenica mäkká (1) | Kukurica | Pšenica tvrdá, vysoká kvalita | Pšenica tvrdá, stredná kvalita (2) | Pšenica tvrdá, nízka kvalita (3) | Jačmeň |
| Burza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kvotácia | 151,95 | 110,33 | — | — | — | — |
| Cena FOB USA | — | — | 134,05 | 124,05 | 104,05 | 79,70 |
| Prémia – Záliv | — | 8,39 | — | — | — | — |
| Prémia – Veľké jazerá | 6,55 | — | — | — | — | — |

1.

Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:

(EUR/t)

Pšenica mäkká (1)

Kukurica

Pšenica tvrdá, vysoká kvalita

Pšenica tvrdá, stredná kvalita (2)

Pšenica tvrdá, nízka kvalita (3)

Jačmeň

Burza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kvotácia

151,95

110,33

—

—

—

—

Cena FOB USA

—

—

134,05

124,05

104,05

79,70

Prémia – Záliv

—

8,39

—

—

—

—

Prémia – Veľké jazerá

6,55

—

—

—

—

—

| 2. | Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:






  Náklady za prepravu: Mexický záliv–Rotterdam: | 22,87 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Náklady za prepravu: Veľké jazerá–Rotterdam: | 48,48 EUR/t |

2.

Priemery za referenčné obdobie uvedené v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1249/96:

Náklady za prepravu: Mexický záliv–Rotterdam:

22,87 EUR/t

Náklady za prepravu: Veľké jazerá–Rotterdam:

48,48 EUR/t

---

(1)  Pozitívna prémia 14 EUR/t zahrnutá [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

(2)  Negatívna prémia 10 EUR/t [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

(3)  Negatívna prémia 30 EUR/t [článok 4 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1249/96].

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/76

---

ROZHODNUTIE RADY 2009/969/SZBP

z 15. decembra 2009,

ktorým sa predlžujú reštriktívne opatrenia proti niektorým predstaviteľom Bieloruska ustanovené v spoločnej pozícii 2006/276/SZBP a ktorým sa zrušuje spoločná pozícia 2009/314/SZBP

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,

keďže:

| (1) | Rada prijala 10. apríla 2006 spoločnú pozíciu 2006/276/SZBP o reštriktívnych opatreniach proti niektorým predstaviteľom Bieloruska (1). |
| --- | --- |

(1)

Rada prijala 10. apríla 2006 spoločnú pozíciu 2006/276/SZBP o reštriktívnych opatreniach proti niektorým predstaviteľom Bieloruska (1).

| (2) | Spoločnou pozíciou 2009/314/SZBP zo 6. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa spoločná pozícia 2006/276/SZBP (2), sa reštriktívne opatrenia predĺžili do 15. marca 2010. Cestovné obmedzenia pre niektorých vedúcich predstaviteľov Bieloruska s výnimkou osôb zapletených do prípadov zmiznutí v rokoch 1999 a 2000 a predsedníčky ústrednej volebnej komisie sa však pozastavili do 15. decembra 2009. |
| --- | --- |

(2)

Spoločnou pozíciou 2009/314/SZBP zo 6. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa spoločná pozícia 2006/276/SZBP (2), sa reštriktívne opatrenia predĺžili do 15. marca 2010. Cestovné obmedzenia pre niektorých vedúcich predstaviteľov Bieloruska s výnimkou osôb zapletených do prípadov zmiznutí v rokoch 1999 a 2000 a predsedníčky ústrednej volebnej komisie sa však pozastavili do 15. decembra 2009.

| (3) | Rada sa 17. novembra 2009 dohodla na tom, že vzhľadom na skutočnosť, že v oblastiach identifikovaných v záveroch Rady z 13. októbra 2008 sa nedosiahol hmatateľný pokrok, by sa reštriktívne opatrenia ustanovené spoločnou pozíciou 2006/276/SZBP mali predĺžiť do októbra 2010, kým pozastavenie cestovných obmedzení pre niektorých vedúcich predstaviteľov Bieloruska s výnimkou osôb zapletených do prípadov zmiznutí v rokoch 1999 a 2000 a predsedníčky ústrednej volebnej komisie by sa malo tiež predĺžiť do októbra 2010. Po uplynutí tohto obdobia Rada preskúma reštriktívne opatrenia so zreteľom na situáciu v Bielorusku. Rada môže na základe opatrení bieloruských orgánov v oblasti demokracie a ľudských práv kedykoľvek rozhodnúť o opätovnom uplatňovaní alebo zrušení cestovných obmedzení. |
| --- | --- |

(3)

Rada sa 17. novembra 2009 dohodla na tom, že vzhľadom na skutočnosť, že v oblastiach identifikovaných v záveroch Rady z 13. októbra 2008 sa nedosiahol hmatateľný pokrok, by sa reštriktívne opatrenia ustanovené spoločnou pozíciou 2006/276/SZBP mali predĺžiť do októbra 2010, kým pozastavenie cestovných obmedzení pre niektorých vedúcich predstaviteľov Bieloruska s výnimkou osôb zapletených do prípadov zmiznutí v rokoch 1999 a 2000 a predsedníčky ústrednej volebnej komisie by sa malo tiež predĺžiť do októbra 2010. Po uplynutí tohto obdobia Rada preskúma reštriktívne opatrenia so zreteľom na situáciu v Bielorusku. Rada môže na základe opatrení bieloruských orgánov v oblasti demokracie a ľudských práv kedykoľvek rozhodnúť o opätovnom uplatňovaní alebo zrušení cestovných obmedzení.

| (4) | Spoločná pozícia 2009/314/SZBP by sa preto mala zrušiť, |
| --- | --- |

(4)

Spoločná pozícia 2009/314/SZBP by sa preto mala zrušiť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Reštriktívne opatrenia ustanovené v spoločnej pozícii 2006/276/SZBP sa týmto predlžujú do 31. októbra 2010.

Článok 2

1.   Opatrenia uvedené v článku 1 ods. 1 písm. b) spoločnej pozície 2006/276/SZBP sa, pokiaľ ide o Jurija Nikolajeviča Podobeda, týmto pozastavujú do 31. októbra 2010.

2.   Opatrenia uvedené v článku 1 ods. 1 písm. c) spoločnej pozície 2006/276/SZBP sa týmto pozastavujú do 31. októbra 2010.

Článok 3

Toto rozhodnutie sa opätovne preskúma pred 31. októbrom 2010 so zreteľom na situáciu v Bielorusku.

Článok 4

Spoločná pozícia 2009/314/SZBP sa týmto zrušuje.

Článok 5

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Článok 6

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 15. decembra 2009

Za Radu

predseda

E. ERLANDSSON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 101, 11.4.2006, s. 5.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 93, 7.4.2009, s. 21.

2

---

AKTY, KTORÝCH UVEREJNENIE NIE JE POVINNÉ

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/77

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 10. decembra 2009,

ktorým sa mení a dopĺňa dodatok 2A k prílohe k rozhodnutiu 2007/65/ES, pokiaľ ide o vstup zamestnancov zmluvných podnikov do budov Komisie

(2009/970/EÚ)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 249 ods. 1,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 131,

keďže:

| (1) | Cieľom oznámenia Komisie o novom systéme zabezpečenia a vstupu do budov Komisie [dokument K(2007) 797] je zvýšiť úroveň bezpečnosti osôb, informácií, nehnuteľností a iného majetku. |
| --- | --- |

(1)

Cieľom oznámenia Komisie o novom systéme zabezpečenia a vstupu do budov Komisie [dokument K(2007) 797] je zvýšiť úroveň bezpečnosti osôb, informácií, nehnuteľností a iného majetku.

| (2) | V tejto súvislosti bol vypracovaný projekt celkového zabezpečenia, v rámci ktorého sa ustanovuje inštalácia automatizovaných systémov kontroly vstupu do všetkých budov Komisie založených na moderných a výkonných technológiách. |
| --- | --- |

(2)

V tejto súvislosti bol vypracovaný projekt celkového zabezpečenia, v rámci ktorého sa ustanovuje inštalácia automatizovaných systémov kontroly vstupu do všetkých budov Komisie založených na moderných a výkonných technológiách.

| (3) | Jeden z kľúčových prvkov tohto projektu spočíva v racionalizácii a znížení veľkého počtu momentálne existujúcich typov vstupných preukazov, ako aj v zjednodušení postupov ich vystavovania rôznym kategóriám zamestnancov a návštevníkov Komisie. |
| --- | --- |

(3)

Jeden z kľúčových prvkov tohto projektu spočíva v racionalizácii a znížení veľkého počtu momentálne existujúcich typov vstupných preukazov, ako aj v zjednodušení postupov ich vystavovania rôznym kategóriám zamestnancov a návštevníkov Komisie.

| (4) | S cieľom umožniť implementáciu prvej fázy zavádzania nového systému na vystavovanie vstupných preukazov, predovšetkým zamestnancom zmluvných podnikov, je vhodné vykonať niekoľko zmien a doplnení rozhodnutia Komisie 2007/65/ES z 15. decembra 2006, ktorým sa zavádzajú štandardné bezpečnostné opatrenia a stavy pohotovosti pre Komisiu a ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok, pokiaľ ide o operatívny postup pri riadení krízových situácií (1), ktoré majú výlučne správny a technický charakter, |
| --- | --- |

(4)

S cieľom umožniť implementáciu prvej fázy zavádzania nového systému na vystavovanie vstupných preukazov, predovšetkým zamestnancom zmluvných podnikov, je vhodné vykonať niekoľko zmien a doplnení rozhodnutia Komisie 2007/65/ES z 15. decembra 2006, ktorým sa zavádzajú štandardné bezpečnostné opatrenia a stavy pohotovosti pre Komisiu a ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok, pokiaľ ide o operatívny postup pri riadení krízových situácií (1), ktoré majú výlučne správny a technický charakter,

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

Bod 4.2 písm. b) dodatku 2A k prílohe k rozhodnutiu 2007/65/ES sa nahrádza týmto textom:

| „b) | Vstupné preukazy sa vydávajú všetkým ostatným pracovníkom, ktorí potrebujú mať povolený vstup do budov Komisie, aby si mohli plniť povinnosti zmluvne dohodnuté s útvarmi Komisie. Dĺžka platnosti preukazov vydaných pracovníkom so zmluvou na dobu určitú nesmie prekročiť dĺžku trvania zmluvy, pokiaľ to riaditeľstvo Komisie pre bezpečnosť nepovolí.
  Vstupné preukazy sa tiež vydávajú zamestnancom zmluvných podnikov, ktorí potrebujú mať povolený vstup do budov Komisie, aby si mohli plniť zmluvné povinnosti. Tieto vstupné preukazy vydané zamestnancom zmluvných podnikov sú platné až do dátumu ukončenia zmluvy s Komisiou pod podmienkou, že príslušná osoba má doklad totožnosti platný až do dňa ukončenia ukončenia zmluvy. V prípade nesplnenia tejto podmienky bude platnosť vydaného vstupného preukazu obmedzená dátumom skončenia platnosti preukazu totožnosti.
  Keď chce do budovy Komisie vstúpiť poslanec Európskeho parlamentu, môže tak urobiť po tom, ako sa prítomnej strážnej službe preukáže svojím vstupným preukazom vydaným Európskym parlamentom, pričom sa nemusí podriadiť dodatočným bezpečnostným kontrolám požadovaným v prípade vonkajších návštev.“ |
| --- | --- |

„b)

Vstupné preukazy sa vydávajú všetkým ostatným pracovníkom, ktorí potrebujú mať povolený vstup do budov Komisie, aby si mohli plniť povinnosti zmluvne dohodnuté s útvarmi Komisie. Dĺžka platnosti preukazov vydaných pracovníkom so zmluvou na dobu určitú nesmie prekročiť dĺžku trvania zmluvy, pokiaľ to riaditeľstvo Komisie pre bezpečnosť nepovolí.

Vstupné preukazy sa tiež vydávajú zamestnancom zmluvných podnikov, ktorí potrebujú mať povolený vstup do budov Komisie, aby si mohli plniť zmluvné povinnosti. Tieto vstupné preukazy vydané zamestnancom zmluvných podnikov sú platné až do dátumu ukončenia zmluvy s Komisiou pod podmienkou, že príslušná osoba má doklad totožnosti platný až do dňa ukončenia ukončenia zmluvy. V prípade nesplnenia tejto podmienky bude platnosť vydaného vstupného preukazu obmedzená dátumom skončenia platnosti preukazu totožnosti.

Keď chce do budovy Komisie vstúpiť poslanec Európskeho parlamentu, môže tak urobiť po tom, ako sa prítomnej strážnej službe preukáže svojím vstupným preukazom vydaným Európskym parlamentom, pričom sa nemusí podriadiť dodatočným bezpečnostným kontrolám požadovaným v prípade vonkajších návštev.“

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 10. decembra 2009

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 32, 6.2.2007, s. 144.

1

---

| 17.12.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 332/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 332/78

---

ROZHODNUTIE PREDSEDU EURÓPSKEJ KOMISIE

z 2. decembra 2009

o podpisovaní nariadení, smerníc a rozhodnutí Komisie, ktoré neuvádzajú, komu sú určené

[K(2009) 9848]

PREDSEDA EURÓPSKEJ KOMISIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 297 ods. 2,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Nariadenia, smernice a rozhodnutia Komisie, ktoré neuvádzajú, komu sú určené, prijaté na základe ústneho postupu podľa článku 8 Rokovacieho poriadku Komisie podpisuje predseda prostredníctvom súhrnnej zápisnice počas zasadnutia Komisie, na ktorom sú prijaté. Uvedenú zápisnicu podpisuje predseda Komisie alebo jej člen, ktorý ho zastupuje podľa poradia stanoveného predsedom.

Nariadenia, smernice a rozhodnutia Komisie, ktoré neuvádzajú, komu sú určené, prijaté na základe písomného postupu podľa článku 12 rokovacieho poriadku sa uvedú v dennom zázname. Denné záznamy sa uvedú v súhrnnej zápisnici vypracovanej pre zasadnutie Komisie v súlade s článkom 17 ods. 1 rokovacieho poriadku, ktorú predseda podpisuje počas zasadnutia, a pripoja sa k nej. Predseda však na generálneho tajomníka deleguje podpisovanie tých aktov, ktoré sú natoľko naliehavé, že s ich uverejnením a nadobudnutím účinnosti nie je možné čakať do ďalšieho zasadnutia Komisie.

Podpisovanie nariadení, smerníc a rozhodnutí Komisie, ktoré neuvádzajú, komu sú určené, prijatých na základe splnomocnenia podľa článku 13 rokovacieho poriadku sa deleguje na členov Komisie, na ktorých sú prenesené prijímacie právomoci.

Podpisovanie nariadení, smerníc a rozhodnutí Komisie, ktoré neuvádzajú, komu sú určené, prijatých na základe delegovania alebo subdelegovania podľa článkov 13, 14 a 15 rokovacieho poriadku sa deleguje na delegovaných úradníkov, na ktorých sú prenesené prijímacie právomoci.

Článok 2

Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. decembra 2009.

V Bruseli 2. decembra 2009

Predseda

José Manuel BARROSO

---