# Eiropas Savienības L 345/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.345.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 345 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 23. decembris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.345.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 345

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 23. decembris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/971/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 12. maijs) par valsts atbalstu C 43/08 (ex N 390/08), ko Vācija vēlas sniegt WestLB AG pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3900)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2009/972/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 17. jūnijs) par atbalsta shēmu C 41/06 (ex Nr. 318/A/04), kuru Dānija plāno īstenot, lai atmaksātu CO2 nodokli par kvotu regulēto degvielas patēriņu nozarē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4517)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/973/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 13. jūlijs) par pārstrukturēšanas atbalstu COMBUS A/S
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4538)

   (
  1
  ) | 28 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2009/971/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 12. maijs) par valsts atbalstu C 43/08 (ex N 390/08), ko Vācija vēlas sniegt WestLB AG pārstrukturēšanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3900)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3900)

1

1

2009/972/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 17. jūnijs) par atbalsta shēmu C 41/06 (ex Nr. 318/A/04), kuru Dānija plāno īstenot, lai atmaksātu CO2 nodokli par kvotu regulēto degvielas patēriņu nozarē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4517)

   (
  1
  )

2

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4517)

1

18

2009/973/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 13. jūlijs) par pārstrukturēšanas atbalstu COMBUS A/S
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4538)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4538)

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 12. maijs)

par valsts atbalstu C 43/08 (ex N 390/08), ko Vācija vēlas sniegt WestLB AG pārstrukturēšanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3900)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/971/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1),

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 30. aprīļa lēmumā (2) (turpmāk tekstā – “2008. gada 30. aprīļa lēmums”) secināja, ka WestLB AG akcionāru (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband, kā arī – tieši un netieši ar NRW. BANK starpniecību – Ziemeļreinas–Vestfālenes (Nordrhein-Westfalen) federālā zeme, Landschaftsverband Westfalen Lippe un Landschaftsverband Rheinland, turpmāk tekstā – “akcionāri”) 2008. gada 8. februārī piešķirtā garantija WestLB AG (turpmāk tekstā – “WestLB”) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Tomēr Komisija paziņoja, ka šis pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu kā glābšanas atbalsts, un atļāva to saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (3) (turpmāk tekstā – “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) sešu mēnešu laikposmā, proti, līdz datumam, kad jāiesniedz pārstrukturēšanas plāns līdz galīgā lēmuma pieņemšanai par to. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 30. aprīļa lēmumā (2) (turpmāk tekstā – “2008. gada 30. aprīļa lēmums”) secināja, ka WestLB AG akcionāru (Westfälisch-Lippischer Sparkassen- und Giroverband, Rheinischer Sparkassen- und Giroverband, kā arī – tieši un netieši ar NRW. BANK starpniecību – Ziemeļreinas–Vestfālenes (Nordrhein-Westfalen) federālā zeme, Landschaftsverband Westfalen Lippe un Landschaftsverband Rheinland, turpmāk tekstā – “akcionāri”) 2008. gada 8. februārī piešķirtā garantija WestLB AG (turpmāk tekstā – “WestLB”) ir uzskatāma par valsts atbalstu. Tomēr Komisija paziņoja, ka šis pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu kā glābšanas atbalsts, un atļāva to saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (3) (turpmāk tekstā – “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) sešu mēnešu laikposmā, proti, līdz datumam, kad jāiesniedz pārstrukturēšanas plāns līdz galīgā lēmuma pieņemšanai par to.

| (2) | Vācija 2008. gada 8. augustā paziņoja Komisijai WestLB pārstrukturēšanas plānu. Paziņojumā tika solīts līdz 2008. gada 31. decembrim iesniegt akcionāru struktūras izmaiņu “konkretizējumu”. |
| --- | --- |

(2)

Vācija 2008. gada 8. augustā paziņoja Komisijai WestLB pārstrukturēšanas plānu. Paziņojumā tika solīts līdz 2008. gada 31. decembrim iesniegt akcionāru struktūras izmaiņu “konkretizējumu”.

| (3) | Komisija 2008. gada 1. oktobra vēstulē paziņoja Vācijai par lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 1. oktobra vēstulē paziņoja Vācijai par lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz šo pasākumu.

| (4) | Komisijas lēmums par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja visas citas ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par pasākumu. Komisija nesaņēma nekādus citu ieinteresēto personu apsvērumus. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja visas citas ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par pasākumu. Komisija nesaņēma nekādus citu ieinteresēto personu apsvērumus.

| (5) | Vācija 2008. gada 24. novembrī iesniedza apsvērumus par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Vācija 2008. gada 24. novembrī iesniedza apsvērumus par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

| (6) | WestLB2008. gada 16. decembrī lūdza pagarināt termiņu, kurā jāiesniedz konkrēta informācija par akcionāru struktūras izmaiņām. Komisija piekrita pagarināt termiņu līdz 2009. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(6)

WestLB2008. gada 16. decembrī lūdza pagarināt termiņu, kurā jāiesniedz konkrēta informācija par akcionāru struktūras izmaiņām. Komisija piekrita pagarināt termiņu līdz 2009. gada 31. martam.

| (7) | Vācija 2009. gada 27. februārī iesniedza starpziņojumu par progresu, kas panākts līdz 2009. gada februāra beigām. |
| --- | --- |

(7)

Vācija 2009. gada 27. februārī iesniedza starpziņojumu par progresu, kas panākts līdz 2009. gada februāra beigām.

| (8) | No 2009. gada 6. līdz 8. aprīlim notika Komisijas, Vācijas, WestLB akcionāru un WestLB sarunas par pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(8)

No 2009. gada 6. līdz 8. aprīlim notika Komisijas, Vācijas, WestLB akcionāru un WestLB sarunas par pārstrukturēšanu.

| (9) | Vācija 2009. gada 17. aprīlī iesniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanu. 2009. gada 30. aprīlī Vācija iesniedza grozītu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(9)

Vācija 2009. gada 17. aprīlī iesniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanu. 2009. gada 30. aprīlī Vācija iesniedza grozītu pārstrukturēšanas plānu.

| (10) | Komisija 2009. gada 12. maijā pieņēma lēmumu. 2009. gada 12. maija lēmuma tekstā bija dažas nelielas kļūdas, kas neietekmēja lēmuma rezolutīvo daļu un pamatojumu. Lai nodrošinātu pareizību, tiek pieņemts šis lēmums, kas aizstāj 2009. gada 12. maija lēmumu (C(2009) 3900). |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2009. gada 12. maijā pieņēma lēmumu. 2009. gada 12. maija lēmuma tekstā bija dažas nelielas kļūdas, kas neietekmēja lēmuma rezolutīvo daļu un pamatojumu. Lai nodrošinātu pareizību, tiek pieņemts šis lēmums, kas aizstāj 2009. gada 12. maija lēmumu (C(2009) 3900).

2.   ATBALSTA PASĀKUMA RAKSTUROJUMS

2.1.   Atbalsta saņēmējs

| (11) | Atbalsta saņēmējs ir WestLB. WestLB ir Eiropas komercbanka, kas reģistrēta Ziemeļreinā–Vestfālenē. Ar bilances kopsummu 286,5 miljardu euro apmērā (2007. gada 31. decembrī) tā ir viena no lielākajām finanšu pakalpojumu sniedzējām Vācijā. Tā ir Ziemeļreinas–Vestfālenes un Brandenburgas (Brandenburg) krājkasu centrālā banka, un attiecībā uz krājkasēm kā starptautiska komercbanka tā ir “tilts” uz pasaules finanšu tirgiem. Ciešā sadarbībā ar krājkasēm WestLB piedāvā universālas bankas produktu un pakalpojumu pilnu klāstu, turklāt tā īpašu uzmanību pievērš kredītu darījumiem, kā arī tādām uzņēmējdarbības apakšjomām kā strukturētais finansējums, aktivitātes kapitāla tirgū, privātā nekustamā īpašuma pārvaldīšana, ieguldījumu pārvaldīšana, maksājumu veikšana un nekustamo īpašumu finansēšana. 2007. gada 30. decembrīWestLB strādāja 6 147 darbinieki. |
| --- | --- |

(11)

Atbalsta saņēmējs ir WestLB. WestLB ir Eiropas komercbanka, kas reģistrēta Ziemeļreinā–Vestfālenē. Ar bilances kopsummu 286,5 miljardu euro apmērā (2007. gada 31. decembrī) tā ir viena no lielākajām finanšu pakalpojumu sniedzējām Vācijā. Tā ir Ziemeļreinas–Vestfālenes un Brandenburgas (Brandenburg) krājkasu centrālā banka, un attiecībā uz krājkasēm kā starptautiska komercbanka tā ir “tilts” uz pasaules finanšu tirgiem. Ciešā sadarbībā ar krājkasēm WestLB piedāvā universālas bankas produktu un pakalpojumu pilnu klāstu, turklāt tā īpašu uzmanību pievērš kredītu darījumiem, kā arī tādām uzņēmējdarbības apakšjomām kā strukturētais finansējums, aktivitātes kapitāla tirgū, privātā nekustamā īpašuma pārvaldīšana, ieguldījumu pārvaldīšana, maksājumu veikšana un nekustamo īpašumu finansēšana. 2007. gada 30. decembrīWestLB strādāja 6 147 darbinieki.

| (12) | WestLB ir akciju sabiedrība, kuras galvenie biroji atrodas Diseldorfā un Minsterē. WestLB tika izveidota 2002. gada 30. augustā no kādreizējās Westdeutschen Landesbank Girozentrale pēc tam, kad tiesības veikt darījumus kā sabiedrisks uzdevums tika piešķirtas Landesbank NRW – 2002. gada 1. augustā dibinātam publisko tiesību subjektam. |
| --- | --- |

(12)

WestLB ir akciju sabiedrība, kuras galvenie biroji atrodas Diseldorfā un Minsterē. WestLB tika izveidota 2002. gada 30. augustā no kādreizējās Westdeutschen Landesbank Girozentrale pēc tam, kad tiesības veikt darījumus kā sabiedrisks uzdevums tika piešķirtas Landesbank NRW – 2002. gada 1. augustā dibinātam publisko tiesību subjektam.

| (13) | WestLB pašreizējie akcionāri ir Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband (WLSGV) ar 25,03 % akciju, Rheinische Sparkassen- und Giroverband (RSGV) ar 25,03 % akciju un – tieši un netieši ar NRW. BANK (kādreizējās Landesbank NRW) starpniecību – Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme ar 37,74 % akciju, Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL) ar 6,09 % akciju un Landschaftsverband Rheinland (LVR) ar 6,09 % akciju. |
| --- | --- |

(13)

WestLB pašreizējie akcionāri ir Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband (WLSGV) ar 25,03 % akciju, Rheinische Sparkassen- und Giroverband (RSGV) ar 25,03 % akciju un – tieši un netieši ar NRW. BANK (kādreizējās Landesbank NRW) starpniecību – Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme ar 37,74 % akciju, Landschaftsverband Westfalen Lippe (LWL) ar 6,09 % akciju un Landschaftsverband Rheinland (LVR) ar 6,09 % akciju.

| (14) | WestLB ir viena no Vācijas publisko tiesību kredītiestādēm, uz kuru līdz 2005. gada 18. jūlijam vēl attiecās neierobežotas valsts garantijas Anstaltslast (iestādes atbildība) un Gewährträgerhaftung (galvinieka atbildība), kas bija jāatceļ, ievērojot vairākas Vācijas un Komisijas vienošanās (5). |
| --- | --- |

(14)

WestLB ir viena no Vācijas publisko tiesību kredītiestādēm, uz kuru līdz 2005. gada 18. jūlijam vēl attiecās neierobežotas valsts garantijas Anstaltslast (iestādes atbildība) un Gewährträgerhaftung (galvinieka atbildība), kas bija jāatceļ, ievērojot vairākas Vācijas un Komisijas vienošanās (5).

| (15) | Pēc Anstaltslast un Gewährträgerhaftung atcelšanas 2002. gadā agrākā WestLB tika sadalīta NRW. BANK un WestLB. Laikā no 2003. līdz 2005. gadam WestLB tika pārstrukturēta; laikā no 2002. līdz 2005. gadam tika veikti vairāki kapitālieguldījumi. 2007. gada 18. jūlija lēmumā (6) Komisija secināja, ka tie nebija uzskatāmi par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(15)

Pēc Anstaltslast un Gewährträgerhaftung atcelšanas 2002. gadā agrākā WestLB tika sadalīta NRW. BANK un WestLB. Laikā no 2003. līdz 2005. gadam WestLB tika pārstrukturēta; laikā no 2002. līdz 2005. gadam tika veikti vairāki kapitālieguldījumi. 2007. gada 18. jūlija lēmumā (6) Komisija secināja, ka tie nebija uzskatāmi par valsts atbalstu.

2.2.   WestLB finansiālās grūtības

| (16) | Ņemot vērā ilgstošo krīzi finanšu tirgos, kopš 2007. gada vidus negatīvi attīstījās WestLB strukturētie portfeļieguldījumi, tostarp riski ASV augsta riska (subprime) kredītu tirgū. Pasliktinājās vērstpapīru vērtības atbilstīgi tirgus cenai, un WestLB neizdevās tirgū refinansēt strukturēto portfeli, pārdodot parādzīmes, līdz ar to ārpusbilances portfeļi WestLB bija jākonsolidē savā bilancē. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā ilgstošo krīzi finanšu tirgos, kopš 2007. gada vidus negatīvi attīstījās WestLB strukturētie portfeļieguldījumi, tostarp riski ASV augsta riska (subprime) kredītu tirgū. Pasliktinājās vērstpapīru vērtības atbilstīgi tirgus cenai, un WestLB neizdevās tirgū refinansēt strukturēto portfeli, pārdodot parādzīmes, līdz ar to ārpusbilances portfeļi WestLB bija jākonsolidē savā bilancē.

| (17) | WestLB akcionāri 2008. gada 8. februāra pamatnolīgumā jeb tā dēvētajā Eckpunktepapier vienojās par cita pasākuma pamatnostādnēm (7). Sarunās piedalījās arī Vācijas banku uzraudzības iestāde (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, turpmāk tekstā – BaFin) un Deutsche Bundesbank. WestLB akcionāri būtībā vienojās par struktūru, lai nodalītu strukturēto portfeļu augstos riskus, kas jānodrošina ar garantiju piecu miljardu euro apmērā (8) (tostarp agrāk saskaņotos kapitālieguldījumus). |
| --- | --- |

(17)

WestLB akcionāri 2008. gada 8. februāra pamatnolīgumā jeb tā dēvētajā Eckpunktepapier vienojās par cita pasākuma pamatnostādnēm (7). Sarunās piedalījās arī Vācijas banku uzraudzības iestāde (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, turpmāk tekstā – BaFin) un Deutsche Bundesbank. WestLB akcionāri būtībā vienojās par struktūru, lai nodalītu strukturēto portfeļu augstos riskus, kas jānodrošina ar garantiju piecu miljardu euro apmērā (8) (tostarp agrāk saskaņotos kapitālieguldījumus).

| (18) | Šīs vienošanās pamatā bija akcionāru nodoms pasargāt WestLB no nestabilitātes tirgos. Saskaņā ar WestLB piemērotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IFRS) bankai ir jāpiemēro tirgus vērtības metode un parasti ir jāpārvērtē lielākā daļa aktīvu. Augsta riska kredītu (subprime) krīzes dēļ samazinājās pieprasījums pēc strukturētiem ieguldījumu portfeļiem. Tādēļ portfelim apmēram 23 miljardu euro vērtībā 2007. gada beigās radās tirgus vērtības zaudējumi apmēram [1,5–2,5] (9) miljardu euro apmērā, kas bija jāuzrāda bilancē. |
| --- | --- |

(18)

Šīs vienošanās pamatā bija akcionāru nodoms pasargāt WestLB no nestabilitātes tirgos. Saskaņā ar WestLB piemērotajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IFRS) bankai ir jāpiemēro tirgus vērtības metode un parasti ir jāpārvērtē lielākā daļa aktīvu. Augsta riska kredītu (subprime) krīzes dēļ samazinājās pieprasījums pēc strukturētiem ieguldījumu portfeļiem. Tādēļ portfelim apmēram 23 miljardu euro vērtībā 2007. gada beigās radās tirgus vērtības zaudējumi apmēram [1,5–2,5] (9) miljardu euro apmērā, kas bija jāuzrāda bilancē.

| (19) | Garantija ir juridiskais pamats, lai WestLB samazinātas vērtības aktīvus nodotu ārpusbilances ieguldījumu fondam Phoenix Light SF Limited; šādā veidā netiek pieļauts, ka tirgus nestabilitātes sekas attiecībā uz šiem portfeļiem ietekmē WestLB bilances. Tieši pēc aktīvu nodošanas un garantijas uzņemšanās pilnībā tiek izslēgta tirgus nestabilitātes ietekme uz WestLB bilanci. Šis ārpusbilances ieguldījumu fonds darbojas kā atsevišķas institūcijas Bad Bank, kurai valsts piešķir garantiju. |
| --- | --- |

(19)

Garantija ir juridiskais pamats, lai WestLB samazinātas vērtības aktīvus nodotu ārpusbilances ieguldījumu fondam Phoenix Light SF Limited; šādā veidā netiek pieļauts, ka tirgus nestabilitātes sekas attiecībā uz šiem portfeļiem ietekmē WestLB bilances. Tieši pēc aktīvu nodošanas un garantijas uzņemšanās pilnībā tiek izslēgta tirgus nestabilitātes ietekme uz WestLB bilanci. Šis ārpusbilances ieguldījumu fonds darbojas kā atsevišķas institūcijas Bad Bank, kurai valsts piešķir garantiju.

| (20) | WestLB akcionāri 2008. gada 31. martā apstiprināja pasākumus ar nosacījumu, ka ir jāsaņem Ziemeļreinas–Vestfālenes federālās zemes parlamenta piekrišana. Tā kā gan banka, gan auditori bija pārliecināti, ka federālās zemes parlaments, visticamāk, dos piekrišanu, tie uzskatīja, ka lēmums ir pietiekams, lai 2008. gada 31. martā risku nodotu akcionāriem. Vēlāk parlaments apstiprināja šos pasākumus. |
| --- | --- |

(20)

WestLB akcionāri 2008. gada 31. martā apstiprināja pasākumus ar nosacījumu, ka ir jāsaņem Ziemeļreinas–Vestfālenes federālās zemes parlamenta piekrišana. Tā kā gan banka, gan auditori bija pārliecināti, ka federālās zemes parlaments, visticamāk, dos piekrišanu, tie uzskatīja, ka lēmums ir pietiekams, lai 2008. gada 31. martā risku nodotu akcionāriem. Vēlāk parlaments apstiprināja šos pasākumus.

2.3.   Pasākums

| (21) | Pārstrukturēšanas plāns paredz saglabāt garantiju ārpusbilances ieguldījumu fondam Phoenix Light SF Limited (saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem dibināta sabiedrība ar ierobežotu atbildību, turpmāk tekstā – Phoenix Light) un no pagaidu struktūras pārveidot to par pastāvīgu struktūru. Tomēr garantijas struktūra netika grozīta. |
| --- | --- |

(21)

Pārstrukturēšanas plāns paredz saglabāt garantiju ārpusbilances ieguldījumu fondam Phoenix Light SF Limited (saskaņā ar Īrijas tiesību aktiem dibināta sabiedrība ar ierobežotu atbildību, turpmāk tekstā – Phoenix Light) un no pagaidu struktūras pārveidot to par pastāvīgu struktūru. Tomēr garantijas struktūra netika grozīta.

| (22) | Garantiju veido:






  — | WestLB akcionāru garantijas vēstule, lai atbilstīgi savu akciju skaitam nodrošinātu WestLB prasījumus līdz diviem miljardiem euro pret Phoenix Light, kurai WestLB nodos strukturētu vērtspapīru portfeli 23 miljardu euro nominālvērtībā, |
| --- | --- | --- |

(22)

Garantiju veido:

—

WestLB akcionāru garantijas vēstule, lai atbilstīgi savu akciju skaitam nodrošinātu WestLB prasījumus līdz diviem miljardiem euro pret Phoenix Light, kurai WestLB nodos strukturētu vērtspapīru portfeli 23 miljardu euro nominālvērtībā,

| — | Ziemeļreinas–Vestfālenes federālās zemes garantijas vēstule, lai nodrošinātu WestLB prasījumus līdz nākamajiem trīs miljardiem euro pret Phoenix Light. |
| --- | --- |

—

Ziemeļreinas–Vestfālenes federālās zemes garantijas vēstule, lai nodrošinātu WestLB prasījumus līdz nākamajiem trīs miljardiem euro pret Phoenix Light.

| (23) | Transakcija notika šādi:






  — | līdz 2008. gada 31. martamWestLB rīcībā bija portfelis 23 miljardu euro apmērā, kas būtībā ietvēra strukturētus vērtspapīrus un triju ieguldījumu instrumentu Greyhawk, Harrier un Kestrel finansējuma vērtspapīrus (Commercial Papers, Medium-Term Notes, Income and Capital Notes) (10), |
| --- | --- | --- |

(23)

Transakcija notika šādi:

—

līdz 2008. gada 31. martamWestLB rīcībā bija portfelis 23 miljardu euro apmērā, kas būtībā ietvēra strukturētus vērtspapīrus un triju ieguldījumu instrumentu Greyhawk, Harrier un Kestrel finansējuma vērtspapīrus (Commercial Papers, Medium-Term Notes, Income and Capital Notes) (10),

| — | 2008. gada 31. martāWestLB pārdeva minēto portfeli par tā 23 miljardu euro nominālvērtību Phoenix Light; lai samaksātu pirkuma cenu 23 miljardu euro apmērā, Phoenix Light emitēja parādzīmes portfeļa nominālvērtībā; parādzīmes tika pārdotas divās daļās; zemākas kategorijas daļu veido Junior Notes, ko prioritāri skar neveiktie maksājumi saistībā ar nodotajiem aktīviem (un līdz ar to uz tiem attiecas visi riski), piecu miljardu euro kopējā nominālvērtībā. Augstākas kategorijas daļu veido Senior Notes 18 miljardu euro kopējā vērtībā, |
| --- | --- |

—

2008. gada 31. martāWestLB pārdeva minēto portfeli par tā 23 miljardu euro nominālvērtību Phoenix Light; lai samaksātu pirkuma cenu 23 miljardu euro apmērā, Phoenix Light emitēja parādzīmes portfeļa nominālvērtībā; parādzīmes tika pārdotas divās daļās; zemākas kategorijas daļu veido Junior Notes, ko prioritāri skar neveiktie maksājumi saistībā ar nodotajiem aktīviem (un līdz ar to uz tiem attiecas visi riski), piecu miljardu euro kopējā nominālvērtībā. Augstākas kategorijas daļu veido Senior Notes 18 miljardu euro kopējā vērtībā,

| — | Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme piešķīra garantiju attiecībā uz Junior Notes; šādā veidā Junior Notes tika uzskatītas par drošām parādzīmēm; tieši pēc šīs garantijas piešķiršanas WestLB pārdeva Notes, pamatojoties uz diviem apsvērumiem: pirmkārt, pēc Notes nodrošināšanas ar garantiju auditori atteicās koriģēt Notes vērtību WestLB bilancē, samazinot to (atšķirībā no sākotnējiem portfeļieguldījumiem); otrkārt, saņemot Notes pirkumam nepieciešamos līdzekļus, WestLB tos varēja izmantot kā nodrošinājumu, |
| --- | --- |

—

Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme piešķīra garantiju attiecībā uz Junior Notes; šādā veidā Junior Notes tika uzskatītas par drošām parādzīmēm; tieši pēc šīs garantijas piešķiršanas WestLB pārdeva Notes, pamatojoties uz diviem apsvērumiem: pirmkārt, pēc Notes nodrošināšanas ar garantiju auditori atteicās koriģēt Notes vērtību WestLB bilancē, samazinot to (atšķirībā no sākotnējiem portfeļieguldījumiem); otrkārt, saņemot Notes pirkumam nepieciešamos līdzekļus, WestLB tos varēja izmantot kā nodrošinājumu,

| — | par izsniegto garantiju piecu miljardu euro apmērā Phoenix Light maksā komisijas maksu [0,2–1,0] % gadā garantijas devējam, kā arī atlīdzību Senior Notes un Junior Notes turētājam(-iem) (laikā, kad WestLB bija pagaidu struktūra); šīs izmaksas un visas administratīvās izmaksas sedza atlīdzība par Phoenix Light nodotajiem vērtspapīriem. Phoenix Light samaksātā atlīdzība par Senior
  Notes un Junior Notes tika aprēķināta tā, ka WestLB varēja segt refinansēšanas izmaksas, |
| --- | --- |

—

par izsniegto garantiju piecu miljardu euro apmērā Phoenix Light maksā komisijas maksu [0,2–1,0] % gadā garantijas devējam, kā arī atlīdzību Senior Notes un Junior Notes turētājam(-iem) (laikā, kad WestLB bija pagaidu struktūra); šīs izmaksas un visas administratīvās izmaksas sedza atlīdzība par Phoenix Light nodotajiem vērtspapīriem. Phoenix Light samaksātā atlīdzība par Senior
  Notes un Junior Notes tika aprēķināta tā, ka WestLB varēja segt refinansēšanas izmaksas,

| — | glābšanas posmā WestLB bija jāsaglabā gan Junior Notes, gan Senior Notes, lai garantētu to konvertēšanas iespēju; pēc Komisijas apstiprinājuma pagaidu struktūra tika pārveidota par pastāvīgu struktūru; pastāvīgajā struktūrā WestLB saglabāja garantētās Junior Notes līdz to samaksas termiņam; turpretim Senior Notes Phoenix Light ir jāpiedāvā kapitāla tirgos, tiklīdz tirgus apstākļi atkal pieļaus šādu transakciju; šā iemesla dēļ pastāvīgajā struktūrā WestLB saglabā arī Senior Notes, kamēr tās atkal varēs piedāvāt tirgū; šādā gadījumā Senior Notes, kas pašlaik ir WestLB rīcībā, Phoenix Light paņemtu atpakaļ un pārdotu trešām personām. |
| --- | --- |

—

glābšanas posmā WestLB bija jāsaglabā gan Junior Notes, gan Senior Notes, lai garantētu to konvertēšanas iespēju; pēc Komisijas apstiprinājuma pagaidu struktūra tika pārveidota par pastāvīgu struktūru; pastāvīgajā struktūrā WestLB saglabāja garantētās Junior Notes līdz to samaksas termiņam; turpretim Senior Notes Phoenix Light ir jāpiedāvā kapitāla tirgos, tiklīdz tirgus apstākļi atkal pieļaus šādu transakciju; šā iemesla dēļ pastāvīgajā struktūrā WestLB saglabā arī Senior Notes, kamēr tās atkal varēs piedāvāt tirgū; šādā gadījumā Senior Notes, kas pašlaik ir WestLB rīcībā, Phoenix Light paņemtu atpakaļ un pārdotu trešām personām.

| (24) | Ārējās attiecībās tikai Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme ir pilnībā atbildīga par garantiju piecu miljardu euro apmērā. Par pirmo daļu divu miljardu euro apmērā federālā zeme iekšējās attiecībās var pieprasīt kompensāciju no pārējiem četriem akcionāriem atbilstīgi to akciju skaitam WestLB. Par pārējo garantijas summu līdz trim miljardiem euro Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme ir neierobežoti atbildīga viena pati. Šim nolūkam no pārējiem akcionāriem Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme ir saņēmusi savu akcionāra tiesību pielāgojumu, kā arī vērtības kompensāciju, ko federālā zeme var saņemt ar kompensāciju skaidrā naudā vai, iegādājoties WestLB akcijas. |
| --- | --- |

(24)

Ārējās attiecībās tikai Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme ir pilnībā atbildīga par garantiju piecu miljardu euro apmērā. Par pirmo daļu divu miljardu euro apmērā federālā zeme iekšējās attiecībās var pieprasīt kompensāciju no pārējiem četriem akcionāriem atbilstīgi to akciju skaitam WestLB. Par pārējo garantijas summu līdz trim miljardiem euro Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme ir neierobežoti atbildīga viena pati. Šim nolūkam no pārējiem akcionāriem Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme ir saņēmusi savu akcionāra tiesību pielāgojumu, kā arī vērtības kompensāciju, ko federālā zeme var saņemt ar kompensāciju skaidrā naudā vai, iegādājoties WestLB akcijas.

| (25) | Attiecībā uz konsorcija līguma pielāgošanu, kas katrā ziņā tiks veikta, tika panākta vienošanās atcelt vai pielāgot noteiktas Sparkassen- und Giroverbände tiesības (11). Visiem WestLB akcionāriem par izmaiņām vēl jāvienojas sīkāk. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz konsorcija līguma pielāgošanu, kas katrā ziņā tiks veikta, tika panākta vienošanās atcelt vai pielāgot noteiktas Sparkassen- und Giroverbände tiesības (11). Visiem WestLB akcionāriem par izmaiņām vēl jāvienojas sīkāk.

| (26) | Attiecībā uz vērtības kompensāciju Ziemeļreinas–Vestfālenes federālajai zemei šai federālajai zemei ir tiesības nodot atbilstīgu WestLB akciju skaitu, kas pašlaik ir Sparkassen- und Landschaftsverbände rīcībā, ja un ciktāl attiecībā pret Ziemeļreinas–Vestfālenes federālo zemi tiek izmantota neierobežotā garantijas daļa trīs miljardu euro apmērā. Aprēķinot prasījuma tiesības, ir jāņem vērā akcijas kursa vērtība 220 euro apmērā, atskaitot 20 euro samazinājumu par akciju. Uz Landschaftsverbände attiecas akcijas kursa vērtība 220 euro apmērā. Akciju nodošanas vietā akcionāri var vienoties arī par kompensāciju skaidrā naudā. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz vērtības kompensāciju Ziemeļreinas–Vestfālenes federālajai zemei šai federālajai zemei ir tiesības nodot atbilstīgu WestLB akciju skaitu, kas pašlaik ir Sparkassen- und Landschaftsverbände rīcībā, ja un ciktāl attiecībā pret Ziemeļreinas–Vestfālenes federālo zemi tiek izmantota neierobežotā garantijas daļa trīs miljardu euro apmērā. Aprēķinot prasījuma tiesības, ir jāņem vērā akcijas kursa vērtība 220 euro apmērā, atskaitot 20 euro samazinājumu par akciju. Uz Landschaftsverbände attiecas akcijas kursa vērtība 220 euro apmērā. Akciju nodošanas vietā akcionāri var vienoties arī par kompensāciju skaidrā naudā.

| (27) | Ar 2008. gada 30. aprīļa lēmumu Komisija paziņoja, ka aprakstītā garantija kā pagaidu glābšanas atbalsts ir saderīga ar kopējo tirgu, un saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm atļāva to līdz 2008. gada 8. augustam. Vienlaikus Komisija aicināja Vāciju iesniegt plašu galīgo pārstrukturēšanas plānu. Vācija iesniedza pārstrukturēšanas plānu 2008. gada 8. augustā. |
| --- | --- |

(27)

Ar 2008. gada 30. aprīļa lēmumu Komisija paziņoja, ka aprakstītā garantija kā pagaidu glābšanas atbalsts ir saderīga ar kopējo tirgu, un saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm atļāva to līdz 2008. gada 8. augustam. Vienlaikus Komisija aicināja Vāciju iesniegt plašu galīgo pārstrukturēšanas plānu. Vācija iesniedza pārstrukturēšanas plānu 2008. gada 8. augustā.

2.4.   Pārstrukturēšanas plāns

| (28) | Paziņojumā ir iekļauts akcionāru 2008. gada 8. augusta pamatnolīgums (Eckpunktevereinbarung) un plašs “autonoms” pārstrukturēšanas plāns, kas tika grozīts pēc sarunām ar Komisiju. No WestLB iesniegtā pārstrukturēšanas plāna var secināt turpmāko. |
| --- | --- |

(28)

Paziņojumā ir iekļauts akcionāru 2008. gada 8. augusta pamatnolīgums (Eckpunktevereinbarung) un plašs “autonoms” pārstrukturēšanas plāns, kas tika grozīts pēc sarunām ar Komisiju. No WestLB iesniegtā pārstrukturēšanas plāna var secināt turpmāko.

| (29) | Pamatnolīguma un pārstrukturēšanas plāna galvenais elements ir akcionāru maiņas konkretizējums, kam ir piekritusi Vācija un akcionāri, piemēram, līdz 2008. gada 31. decembrim iesniedzot nodomu vēstuli (letter of intent). Tomēr šis konkretizējums vēl nav veikts. Darbības apjoma samazināšanas, izmaksu samazināšanas, riska samazināšanas un pārorientēšanas pasākumiem ir jāatvieglo pārdošana. Tādēļ pēc sadalīšanas WestLB – kopumā vai kā atsevišķas neatkarīgas komerciālas vienības – tiks piedāvāta pārdošanai atklātā, pārskatāmā un nediskriminējošā konkursa procedūrā, kas tiks uzsākta līdz 2010. gada augusta beigām un pabeigta līdz 2011. gada [jūnija–oktobra] beigām, līdz ar to pārdošana notiks ne vēlāk kā 2012. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(29)

Pamatnolīguma un pārstrukturēšanas plāna galvenais elements ir akcionāru maiņas konkretizējums, kam ir piekritusi Vācija un akcionāri, piemēram, līdz 2008. gada 31. decembrim iesniedzot nodomu vēstuli (letter of intent). Tomēr šis konkretizējums vēl nav veikts. Darbības apjoma samazināšanas, izmaksu samazināšanas, riska samazināšanas un pārorientēšanas pasākumiem ir jāatvieglo pārdošana. Tādēļ pēc sadalīšanas WestLB – kopumā vai kā atsevišķas neatkarīgas komerciālas vienības – tiks piedāvāta pārdošanai atklātā, pārskatāmā un nediskriminējošā konkursa procedūrā, kas tiks uzsākta līdz 2010. gada augusta beigām un pabeigta līdz 2011. gada [jūnija–oktobra] beigām, līdz ar to pārdošana notiks ne vēlāk kā 2012. gada 1. janvārī.

| (30) | Attiecībā uz konkursa procedūru pārstrukturēšanas plāns paredz, ka ir jāveic atklāta, pārskatāma un nediskriminējoša konkursa procedūra, kas ir pieejama ikvienam potenciālam attiecīgajā valstī vai ārvalstī reģistrētam pircējam. Par pārdošanu ir pienācīgi jāpaziņo ar publikāciju vismaz vienā starptautiskā preses plašsaziņas līdzeklī, ko visā Kopienā var saņemt angļu valodā. WestLB darbojas kā Ziemeļreinas–Vestfālenes krājkasu centrālā banka. Tā ir komercbanka, kurai ir akciju sabiedrības juridiskais statuss. Tādēļ ne tās pašreizējās funkcijas kā krājkasu centrālajai bankai, ne WestLB vārdu nevar minēt kā argumentu, lai nepieļautu bankas pilnīgu pārdošanu privātam ieguldītājam. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz konkursa procedūru pārstrukturēšanas plāns paredz, ka ir jāveic atklāta, pārskatāma un nediskriminējoša konkursa procedūra, kas ir pieejama ikvienam potenciālam attiecīgajā valstī vai ārvalstī reģistrētam pircējam. Par pārdošanu ir pienācīgi jāpaziņo ar publikāciju vismaz vienā starptautiskā preses plašsaziņas līdzeklī, ko visā Kopienā var saņemt angļu valodā. WestLB darbojas kā Ziemeļreinas–Vestfālenes krājkasu centrālā banka. Tā ir komercbanka, kurai ir akciju sabiedrības juridiskais statuss. Tādēļ ne tās pašreizējās funkcijas kā krājkasu centrālajai bankai, ne WestLB vārdu nevar minēt kā argumentu, lai nepieļautu bankas pilnīgu pārdošanu privātam ieguldītājam.

| (31) | Konkursa procedūras galvenais mērķis ir akcionāru maiņa, proti, pilnīga balsstiesību nodošana. Vienas vai vairāku segmentēto uzņēmējdarbības apakšjomu pilnīgai pārdošanai tiek dota priekšroka, salīdzinot ar vienkāršu balsstiesību vairākuma (50 % plus viena akcija) nodošanu. Vienkārša balsstiesību vairākuma nodošana jaunam pircējam ir pieļaujama tikai tad, ja konkursa procedūrā nav iesniegts neviens piedāvājums par vienas vai vairāku segmentēto uzņēmējdarbības apakšjomu pilnīgu pārņemšanu. Lai gan pilnīgai balsstiesību nodošanai ir priekšroka, ņemot vērā neparedzamās situācijas finanšu tirgos un neveiksmīgos mēģinājumus mainīt WestLB akcionāru struktūru, Komisija ir piekritusi tādam alternatīvam scenārijam kā balsstiesību vairākuma nodošana un federālo zemju banku konsolidēšana Vācijā. Komisija neiebilst pret banku pārstrukturēšanu augstākā līmenī un piekrīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanai federālo zemju banku nozares pārstrukturēšanas kontekstā Vācijā. Tomēr, lai uzraudzītu, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pareizi īstenots arī tad, ja tiek izvēlēts akcionāru maiņas alternatīvais scenārijs, Komisija uzskata, ka ir jāieceļ eksperts (trustee). |
| --- | --- |

(31)

Konkursa procedūras galvenais mērķis ir akcionāru maiņa, proti, pilnīga balsstiesību nodošana. Vienas vai vairāku segmentēto uzņēmējdarbības apakšjomu pilnīgai pārdošanai tiek dota priekšroka, salīdzinot ar vienkāršu balsstiesību vairākuma (50 % plus viena akcija) nodošanu. Vienkārša balsstiesību vairākuma nodošana jaunam pircējam ir pieļaujama tikai tad, ja konkursa procedūrā nav iesniegts neviens piedāvājums par vienas vai vairāku segmentēto uzņēmējdarbības apakšjomu pilnīgu pārņemšanu. Lai gan pilnīgai balsstiesību nodošanai ir priekšroka, ņemot vērā neparedzamās situācijas finanšu tirgos un neveiksmīgos mēģinājumus mainīt WestLB akcionāru struktūru, Komisija ir piekritusi tādam alternatīvam scenārijam kā balsstiesību vairākuma nodošana un federālo zemju banku konsolidēšana Vācijā. Komisija neiebilst pret banku pārstrukturēšanu augstākā līmenī un piekrīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanai federālo zemju banku nozares pārstrukturēšanas kontekstā Vācijā. Tomēr, lai uzraudzītu, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pareizi īstenots arī tad, ja tiek izvēlēts akcionāru maiņas alternatīvais scenārijs, Komisija uzskata, ka ir jāieceļ eksperts (trustee).

| (32) | Lai atvieglotu WestLB pilnīgu pārdošanu vai pārdošanu pa daļām, pārstrukturēšanas plāns paredz izmaksu samazināšanas un darbības apjoma samazināšanas pasākumus. Jo īpaši ir iecerēta akciju pārdošana un biroju slēgšana. Izmaksu samazināšanas un darbības apjoma samazināšanas nolūkā ir jāpārdod visas lielās akciju paketes, lai varētu finansēt pārstrukturēšanas pasākumus. Pārdošana ir jāveic divās daļās. Pirmā akciju daļa, ko veido Weberbank, [...] un [...], tiek pārdota līdz 2010. gada [februāra–maija] beigām (12), un otrā daļa, ko veido [...] un [...], – līdz 2011. gada [februāra–maija] beigām (13). |
| --- | --- |

(32)

Lai atvieglotu WestLB pilnīgu pārdošanu vai pārdošanu pa daļām, pārstrukturēšanas plāns paredz izmaksu samazināšanas un darbības apjoma samazināšanas pasākumus. Jo īpaši ir iecerēta akciju pārdošana un biroju slēgšana. Izmaksu samazināšanas un darbības apjoma samazināšanas nolūkā ir jāpārdod visas lielās akciju paketes, lai varētu finansēt pārstrukturēšanas pasākumus. Pārdošana ir jāveic divās daļās. Pirmā akciju daļa, ko veido Weberbank, [...] un [...], tiek pārdota līdz 2010. gada [februāra–maija] beigām (12), un otrā daļa, ko veido [...] un [...], – līdz 2011. gada [februāra–maija] beigām (13).

| (33) | Turklāt, lai samazinātu izmaksas un darbības apjomu, ne vēlāk kā līdz 2010. gada [...] WestLB slēgs piecus no tā vienpadsmit birojiem Vācijā (Bīlefeldē, Minsterē, Dortmundē, Ķelnē un Maincā) (14). Turklāt ne vēlāk kā līdz 2010. gada [...] (15)
  WestLB samazinās savu biroju skaitu ārpus Vācijas – no vairāk nekā trīsdesmit līdz septiņiem (16). |
| --- | --- |

(33)

Turklāt, lai samazinātu izmaksas un darbības apjomu, ne vēlāk kā līdz 2010. gada [...] WestLB slēgs piecus no tā vienpadsmit birojiem Vācijā (Bīlefeldē, Minsterē, Dortmundē, Ķelnē un Maincā) (14). Turklāt ne vēlāk kā līdz 2010. gada [...] (15)
  WestLB samazinās savu biroju skaitu ārpus Vācijas – no vairāk nekā trīsdesmit līdz septiņiem (16).

| (34) | Darbības apjoma samazināšanas programma saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu ir šāda:






  — | kopsavilkuma bilances summa (17), salīdzinot ar 2007. gada finanšu pārskata līmeni, līdz 2010. gada marta beigām tiek samazināta par 25 % un līdz 2011. gada marta beigām – par 50 %. Līdz ar to koriģētā bilances kopsumma no [200–280] miljardiem euro līdz 2010. gada 31. martam tiek samazināta līdz [150–250] miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. martam – līdz [80–180] miljardiem euro, |
| --- | --- | --- |

(34)

Darbības apjoma samazināšanas programma saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu ir šāda:

—

kopsavilkuma bilances summa (17), salīdzinot ar 2007. gada finanšu pārskata līmeni, līdz 2010. gada marta beigām tiek samazināta par 25 % un līdz 2011. gada marta beigām – par 50 %. Līdz ar to koriģētā bilances kopsumma no [200–280] miljardiem euro līdz 2010. gada 31. martam tiek samazināta līdz [150–250] miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. martam – līdz [80–180] miljardiem euro,

| — | turklāt riska svērto aktīvu (RSA) summa, salīdzinot ar 2007. gada finanšu pārskata līmeni, līdz 2010. gada marta beigām tiek samazināta par 25 % un līdz 2011. gada marta beigām – par 50 %. Līdz ar to RSA no 104 miljardiem euro līdz 2010. gada 31. martam tiek samazināta līdz 78 miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. martam – līdz 52 miljardiem euro, |
| --- | --- |

—

turklāt riska svērto aktīvu (RSA) summa, salīdzinot ar 2007. gada finanšu pārskata līmeni, līdz 2010. gada marta beigām tiek samazināta par 25 % un līdz 2011. gada marta beigām – par 50 %. Līdz ar to RSA no 104 miljardiem euro līdz 2010. gada 31. martam tiek samazināta līdz 78 miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. martam – līdz 52 miljardiem euro,

| — | šie mērķi pirmām kārtām jāsasniedz, pārdodot/atdalot vairākus aktīvus, kas pirms tam tika apkopoti exit portfelī. |
| --- | --- |

—

šie mērķi pirmām kārtām jāsasniedz, pārdodot/atdalot vairākus aktīvus, kas pirms tam tika apkopoti exit portfelī.

| (35) | Līdztekus izmaksu samazināšanai un darbības apjoma samazināšanai pārstrukturēšanas plāns paredz arī plašu visu darbību pārorientēšanu un riska samazināšanu. Jo īpaši ir iecerēti šādi pasākumi:






  — | trīs savstarpēji nodalītu būtiskāko uzņēmējdarbības apakšjomu izveidošana, kā arī visu uzņēmējdarbības procesu atbilstīga organizatoriska nodalīšana, |
| --- | --- | --- |

(35)

Līdztekus izmaksu samazināšanai un darbības apjoma samazināšanai pārstrukturēšanas plāns paredz arī plašu visu darbību pārorientēšanu un riska samazināšanu. Jo īpaši ir iecerēti šādi pasākumi:

—

trīs savstarpēji nodalītu būtiskāko uzņēmējdarbības apakšjomu izveidošana, kā arī visu uzņēmējdarbības procesu atbilstīga organizatoriska nodalīšana,

| — | to ieguldījumu pārvaldības darījumu pilnīga izbeigšana, kas tiek likvidēti, |
| --- | --- |

—

to ieguldījumu pārvaldības darījumu pilnīga izbeigšana, kas tiek likvidēti,

| — | būtiska uzņēmējdarbības apjoma samazināšana strukturētā finansējuma jomā, tostarp attiecībā uz starptautisku projektu finansējumu (Global Origination) un ierobežojumiem izvēlētajās nozarēs, |
| --- | --- |

—

būtiska uzņēmējdarbības apjoma samazināšana strukturētā finansējuma jomā, tostarp attiecībā uz starptautisku projektu finansējumu (Global Origination) un ierobežojumiem izvēlētajās nozarēs,

| — | starptautisko kapitāla tirgus darījumu ierobežošana līdz tirdzniecības darbībām, kas vērstas uz klientu. |
| --- | --- |

—

starptautisko kapitāla tirgus darījumu ierobežošana līdz tirdzniecības darbībām, kas vērstas uz klientu.

| (36) | Veidojot trīs atsevišķas pamatdarbības vienības, līdz 2009. gada oktobra beigām WestLB nodalīs visu uzņēmējdarbības procesu un izveidos šādas vienības, kas neradīs ārēju izaugsmi, veicot pirkumus vai apvienojoties:






  — | banku operācijas, |
| --- | --- | --- |

(36)

Veidojot trīs atsevišķas pamatdarbības vienības, līdz 2009. gada oktobra beigām WestLB nodalīs visu uzņēmējdarbības procesu un izveidos šādas vienības, kas neradīs ārēju izaugsmi, veicot pirkumus vai apvienojoties:

—

banku operācijas,

| — | asociācija/vidējie un mazie uzņēmumi, |
| --- | --- |

—

asociācija/vidējie un mazie uzņēmumi,

| — | kapitāla tirgus, korporatīvie klienti un strukturētais finansējums. |
| --- | --- |

—

kapitāla tirgus, korporatīvie klienti un strukturētais finansējums.

| (37) | Attiecībā uz atteikšanos no ieguldījumu pārvaldības darījumiem WestLB pārtrauc veikt darījumus savā vārdā un līdz savai pārdošanai neveiks nekādus relative value un šķīrējtiesas darījumus (18); uz klientiem vērstus darījumus veiks tikai birojos Diseldorfā, Ņujorkā, Londonā un Honkongā. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz atteikšanos no ieguldījumu pārvaldības darījumiem WestLB pārtrauc veikt darījumus savā vārdā un līdz savai pārdošanai neveiks nekādus relative value un šķīrējtiesas darījumus (18); uz klientiem vērstus darījumus veiks tikai birojos Diseldorfā, Ņujorkā, Londonā un Honkongā.

| (38) | Attiecībā uz aktivitāšu samazināšanu kapitāla tirgū līdz WestLB pārdošanai attiecīgais uzņēmējdarbības apjoms tiek ierobežots šādi: 2009. gadā līdz 2009. gada 31. decembrim līdz [70–100] miljardiem euro, 2010. gadā līdz 2010. gada 31. decembrim līdz [60–90] miljardiem euro un 2011. gadā līdz 2011. gada 31. decembrim līdz [50–80] miljardiem euro. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz aktivitāšu samazināšanu kapitāla tirgū līdz WestLB pārdošanai attiecīgais uzņēmējdarbības apjoms tiek ierobežots šādi: 2009. gadā līdz 2009. gada 31. decembrim līdz [70–100] miljardiem euro, 2010. gadā līdz 2010. gada 31. decembrim līdz [60–90] miljardiem euro un 2011. gadā līdz 2011. gada 31. decembrim līdz [50–80] miljardiem euro.

| (39) | Turklāt, lai samazinātu darījumus kapitāla tirgū, līdz WestLB pārdošanai RSA, kas ir attiecināmi uz aktivitātēm kapitāla tirgū, tiek ierobežoti šādi: līdz 2009. gada 31. decembrim līdz [10–25] miljardiem euro, līdz 2010. gada 31. decembrim līdz [5–25] miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. decembrim līdz [5–25] miljardiem euro. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt, lai samazinātu darījumus kapitāla tirgū, līdz WestLB pārdošanai RSA, kas ir attiecināmi uz aktivitātēm kapitāla tirgū, tiek ierobežoti šādi: līdz 2009. gada 31. decembrim līdz [10–25] miljardiem euro, līdz 2010. gada 31. decembrim līdz [5–25] miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. decembrim līdz [5–25] miljardiem euro.

| (40) | Lai samazinātu korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma jomu (kapitāla tirgus, korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma uzņēmējdarbības apakšjomu), līdz WestLB pārdošanai attiecīgais darbības apjoms tiek ierobežots šādi: 2009. gadā līdz 2009. gada 31. decembrim līdz [20–40] miljardiem euro, 2010. gadā līdz 2010. gada 31. decembrim līdz [15–35] miljardiem euro un 2011. gadā līdz 2011. gada 31. decembrim līdz [10–30] miljardiem euro. |
| --- | --- |

(40)

Lai samazinātu korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma jomu (kapitāla tirgus, korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma uzņēmējdarbības apakšjomu), līdz WestLB pārdošanai attiecīgais darbības apjoms tiek ierobežots šādi: 2009. gadā līdz 2009. gada 31. decembrim līdz [20–40] miljardiem euro, 2010. gadā līdz 2010. gada 31. decembrim līdz [15–35] miljardiem euro un 2011. gadā līdz 2011. gada 31. decembrim līdz [10–30] miljardiem euro.

| (41) | Turklāt, lai samazinātu korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma jomu (kapitāla tirgus, korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma uzņēmējdarbības apakšjomu), līdz WestLB pārdošanai RSA, kas ir attiecināmi uz šīm aktivitātēm, tiek ierobežoti šādi: līdz 2009. gada 31. decembrim līdz [30–60] miljardiem euro, līdz 2010. gada 31. decembrim līdz [20–50] miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. decembrim līdz [20–50] miljardiem euro. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt, lai samazinātu korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma jomu (kapitāla tirgus, korporatīvo klientu un strukturētā finansējuma uzņēmējdarbības apakšjomu), līdz WestLB pārdošanai RSA, kas ir attiecināmi uz šīm aktivitātēm, tiek ierobežoti šādi: līdz 2009. gada 31. decembrim līdz [30–60] miljardiem euro, līdz 2010. gada 31. decembrim līdz [20–50] miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. decembrim līdz [20–50] miljardiem euro.

| (42) | Akcionāri likvidē visas citas darbības, vienības un kā meitasuzņēmumus, filiāles vai pārstāvniecības izveidotos birojus, ko nevar pārdot līdz 2011. gada decembra beigām. Visas 2008. gada 8. augusta pārstrukturēšanas plāna izmaiņas tika apspriestas ar Komisiju, Vācija tām ir piekritusi un pēc tam 2009. gada 30. aprīlī iesniegusi tās Komisijai kā pārstrukturēšanas plāna izmaiņas. Tomēr trīs no pieciem WestLB akcionāriem oficiāli vēl nav apstiprinājuši grozīto plānu. Tādēļ pārstrukturēšanas plānu nevar uzskatīt par saistošu, kaut arī tam ir piekritusi Vācija un akcionāri. Procedūras laikā Komisija secināja, ka akcionāri nespēja ievērot sākotnējos termiņus attiecībā uz apstiprināto pārstrukturēšanas plānu un lēmumu pieņemšanas struktūru noteiktie termiņi palēnināja procedūru. Tādēļ Komisija uzskata, ka tās lēmums ir jāsaista ar konkrētiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(42)

Akcionāri likvidē visas citas darbības, vienības un kā meitasuzņēmumus, filiāles vai pārstāvniecības izveidotos birojus, ko nevar pārdot līdz 2011. gada decembra beigām. Visas 2008. gada 8. augusta pārstrukturēšanas plāna izmaiņas tika apspriestas ar Komisiju, Vācija tām ir piekritusi un pēc tam 2009. gada 30. aprīlī iesniegusi tās Komisijai kā pārstrukturēšanas plāna izmaiņas. Tomēr trīs no pieciem WestLB akcionāriem oficiāli vēl nav apstiprinājuši grozīto plānu. Tādēļ pārstrukturēšanas plānu nevar uzskatīt par saistošu, kaut arī tam ir piekritusi Vācija un akcionāri. Procedūras laikā Komisija secināja, ka akcionāri nespēja ievērot sākotnējos termiņus attiecībā uz apstiprināto pārstrukturēšanas plānu un lēmumu pieņemšanas struktūru noteiktie termiņi palēnināja procedūru. Tādēļ Komisija uzskata, ka tās lēmums ir jāsaista ar konkrētiem nosacījumiem.

| (43) | Ņemot vērā ierosināto pārstrukturēšanas pasākumu komplekso būtību un ātro īstenošanas termiņu, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas īstenošana ir jāuzrauga ekspertam (trustee), kuru Komisija informē par uzsāktajiem pasākumiem. Šāda eksperta iecelšana ir jo īpaši būtiska galvenokārt tādēļ, ka pārstrukturēšanas īstenošanas grafikā Komisija pieļauj zināmu elastīgumu. Akciju pārdošana ir jāpabeidz līdz 2010. gada [februārim–maijam]. Tomēr šo termiņu var pagarināt, ja WestLB pierāda, ka pārdošana būtu bijusi iespējama tikai par tādu cenu, kas ir zemāka par uzskaites vērtību. Turklāt lēmums paredz pārdošanas iespēju arī bez starpniekiem vai federālo banku konsolidēšanu Vācijā un līdz ar to pieļauj konkursa procedūras izņēmumus. Ekspertam būtu jāuzrauga pārstrukturēšanas plāna īstenošana, jāsagatavo ziņojums par pārstrukturēšanas laikposma pieļaujamā elastīguma ietvaros pieņemtajiem lēmumiem un jāatvieglo sazināšanās ar Komisiju. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā ierosināto pārstrukturēšanas pasākumu komplekso būtību un ātro īstenošanas termiņu, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas īstenošana ir jāuzrauga ekspertam (trustee), kuru Komisija informē par uzsāktajiem pasākumiem. Šāda eksperta iecelšana ir jo īpaši būtiska galvenokārt tādēļ, ka pārstrukturēšanas īstenošanas grafikā Komisija pieļauj zināmu elastīgumu. Akciju pārdošana ir jāpabeidz līdz 2010. gada [februārim–maijam]. Tomēr šo termiņu var pagarināt, ja WestLB pierāda, ka pārdošana būtu bijusi iespējama tikai par tādu cenu, kas ir zemāka par uzskaites vērtību. Turklāt lēmums paredz pārdošanas iespēju arī bez starpniekiem vai federālo banku konsolidēšanu Vācijā un līdz ar to pieļauj konkursa procedūras izņēmumus. Ekspertam būtu jāuzrauga pārstrukturēšanas plāna īstenošana, jāsagatavo ziņojums par pārstrukturēšanas laikposma pieļaujamā elastīguma ietvaros pieņemtajiem lēmumiem un jāatvieglo sazināšanās ar Komisiju.

3.   VĀCIJAS APSVĒRUMI ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

| (44) | Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Vācija iesniedza apsvērumus par atbalsta tiesisko novērtējumu. |
| --- | --- |

(44)

Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Vācija iesniedza apsvērumus par atbalsta tiesisko novērtējumu.

| (45) | Attiecībā uz atbalsta apjoma aprēķinu Vācija – pretēji Komisijas domām – uzskata, ka, lai aprēķinātu atbalsta summu, noteicošā nozīme ir vienīgi garantijas piešķiršanas un publiskas paziņošanas datumam, nevis vēlākam datumam, kurā pagaidu struktūra tika pārveidota par pastāvīgu struktūru. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz atbalsta apjoma aprēķinu Vācija – pretēji Komisijas domām – uzskata, ka, lai aprēķinātu atbalsta summu, noteicošā nozīme ir vienīgi garantijas piešķiršanas un publiskas paziņošanas datumam, nevis vēlākam datumam, kurā pagaidu struktūra tika pārveidota par pastāvīgu struktūru.

| (46) | Attiecībā uz garantijas būtību Vācija secina, ka pagaidu struktūras pārveidošanai par galīgu struktūru neesot nozīmes. Attiecīgais nosacījums, ko ir pārbaudījusi Komisija, attiecībā uz pasākuma apstiprināšanas iespēju, proti, atgriezeniskums, esot izpildīts, kaut arī garantija nebija piešķirta uz noteiktu laiku. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz garantijas būtību Vācija secina, ka pagaidu struktūras pārveidošanai par galīgu struktūru neesot nozīmes. Attiecīgais nosacījums, ko ir pārbaudījusi Komisija, attiecībā uz pasākuma apstiprināšanas iespēju, proti, atgriezeniskums, esot izpildīts, kaut arī garantija nebija piešķirta uz noteiktu laiku.

| (47) | Attiecībā uz atbalsta summu Vācija argumentē, ka garantijas atbalsta elements, kas tiek noteikts grūtībās nonākušam uzņēmumam, ir tikpat liels kā summa, ko efektīvi sedz garantija, tikai tad, ja ļoti ticama ir pilnīga neizdošanās. Tomēr gan WestLB veiktais aprēķins, kas 2007. gada decembrī un 2008. gada janvārī tika iesniegts BaFin un Deutsche Bundesbank un saskaņā ar kuru sagaidāmie portfeļa zaudējumi 2008. gada janvāra beigās nomināli bija [...] miljoni euro, gan arī Morgan Stanley aprēķins 2008. gada februāra beigās, no kura izrietēja ievērojami lielāka vērtība apmēram [...] miljardu euro apmērā, bija būtiski mazāki par piecu miljardu euro nominālo summu, un līdz ar to nevar secināt, ka pilnīga neizdošanās bija ļoti ticama. Turklāt WestLB aprēķinā jau bija ņemts vērā sliktākais scenārijs (bad case), jo visu novērtēto instrumentu pašreizējie kredītvērtējumi esot samazināti par diviem līmeņiem, savukārt Morgan Stanley atzinums, kas salīdzinājumā ar citiem atšķirīgiem pieņēmumiem paredzēja samazinājumu par četriem līmeņiem, esot bijis pārāk pesimistisks. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz atbalsta summu Vācija argumentē, ka garantijas atbalsta elements, kas tiek noteikts grūtībās nonākušam uzņēmumam, ir tikpat liels kā summa, ko efektīvi sedz garantija, tikai tad, ja ļoti ticama ir pilnīga neizdošanās. Tomēr gan WestLB veiktais aprēķins, kas 2007. gada decembrī un 2008. gada janvārī tika iesniegts BaFin un Deutsche Bundesbank un saskaņā ar kuru sagaidāmie portfeļa zaudējumi 2008. gada janvāra beigās nomināli bija [...] miljoni euro, gan arī Morgan Stanley aprēķins 2008. gada februāra beigās, no kura izrietēja ievērojami lielāka vērtība apmēram [...] miljardu euro apmērā, bija būtiski mazāki par piecu miljardu euro nominālo summu, un līdz ar to nevar secināt, ka pilnīga neizdošanās bija ļoti ticama. Turklāt WestLB aprēķinā jau bija ņemts vērā sliktākais scenārijs (bad case), jo visu novērtēto instrumentu pašreizējie kredītvērtējumi esot samazināti par diviem līmeņiem, savukārt Morgan Stanley atzinums, kas salīdzinājumā ar citiem atšķirīgiem pieņēmumiem paredzēja samazinājumu par četriem līmeņiem, esot bijis pārāk pesimistisks.

| (48) | Attiecībā uz juridisko pamatojumu Vācija argumentē, ka, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, atbalsts esot jāuzskata par saderīgu ar kopējo tirgu, jo tā piešķiršanas brīdī tautsaimniecībā esot bijuši nopietni traucējumi, un WestLB sniegtā garantija, kurai esot sistēmiska nozīme, tāpat esot paredzēta, lai novērstu nopietnus traucējumus. Turklāt pasākums esot piemērots, nepieciešams un atbilstīgs. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz juridisko pamatojumu Vācija argumentē, ka, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, atbalsts esot jāuzskata par saderīgu ar kopējo tirgu, jo tā piešķiršanas brīdī tautsaimniecībā esot bijuši nopietni traucējumi, un WestLB sniegtā garantija, kurai esot sistēmiska nozīme, tāpat esot paredzēta, lai novērstu nopietnus traucējumus. Turklāt pasākums esot piemērots, nepieciešams un atbilstīgs.

| (49) | Par atbalsta saderību ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu Vācija apgalvo, ka pārstrukturēšanas plāns paredz ne tikai papildu uzlabojumus, bet arī savā vārdā veikto WestLB darījumu būtisku samazinājumu, bankas riska profila būtisku uzlabojumu un peļņas stabilizāciju. |
| --- | --- |

(49)

Par atbalsta saderību ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu Vācija apgalvo, ka pārstrukturēšanas plāns paredz ne tikai papildu uzlabojumus, bet arī savā vārdā veikto WestLB darījumu būtisku samazinājumu, bankas riska profila būtisku uzlabojumu un peļņas stabilizāciju.

| (50) | Visbeidzot, Vācija norāda, ka iespējamu konkurences izkropļojumu ierobežošanai iecerētie pasākumi neesot nepieciešami, lai atjaunotu ilgtermiņa dzīvotspēju, un to kopējais apjoms salīdzinājuma ar plānoto atbalstu esot ievērojami lielāks nekā tādos līdzīgos gadījumos kā Crédit Lyonnais II
   (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S. K
   (20)., Bankgesellschaft Berlin
   (21) un IKB
   (22). |
| --- | --- |

(50)

Visbeidzot, Vācija norāda, ka iespējamu konkurences izkropļojumu ierobežošanai iecerētie pasākumi neesot nepieciešami, lai atjaunotu ilgtermiņa dzīvotspēju, un to kopējais apjoms salīdzinājuma ar plānoto atbalstu esot ievērojami lielāks nekā tādos līdzīgos gadījumos kā Crédit Lyonnais II
   (19), Banco di Napoli, Crédit Foncier de France, Societé Marseillaise de Crédit, BAWAG P.S. K
   (20)., Bankgesellschaft Berlin
   (21) un IKB
   (22).

4.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

4.1.   Atbalsta esamība

| (51) | Vispirms bija jāpārbauda, vai pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo tiesību normu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izraisa vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(51)

Vispirms bija jāpārbauda, vai pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Saskaņā ar šo tiesību normu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas izraisa vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (52) | Jāsecina, ka garantija ir akcionāru piešķirtā glābšanas atbalsta turpinājums. Kā jau secināts 2008. gada 30. aprīļa lēmumā, garantija ir uzskatāma par valsts atbalstu. Vācija to neapstrīd. |
| --- | --- |

(52)

Jāsecina, ka garantija ir akcionāru piešķirtā glābšanas atbalsta turpinājums. Kā jau secināts 2008. gada 30. aprīļa lēmumā, garantija ir uzskatāma par valsts atbalstu. Vācija to neapstrīd.

4.2.   Atbalsta summa

| (53) | Komisija nevar piekrist Vācijas viedoklim, ka atbalsta summa esot jārēķina, pamatojoties uz paredzamajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(53)

Komisija nevar piekrist Vācijas viedoklim, ka atbalsta summa esot jārēķina, pamatojoties uz paredzamajiem zaudējumiem.

| (54) | Attiecībā uz metodiku Komisija vispirms apstiprina, ka garantija tika atļauta, pateicoties tās kā glābšanas atbalsta atgriezeniskumam. Garantijas pārveidošana pastāvīgā struktūrā nozīmētu to, ka pārstrukturēšanas posmā atbalsta summa ir jāaprēķina atkārtoti. Lai gan lēmumā par procedūras uzsākšanu bija ietverts attiecīgs aicinājums, netika saņemts sagaidāmo zaudējumu atkārtots novērtējums, kaut arī bija zināmi aktuāli skaitļi, kurus atbalsta saņēmējs būtu varējis paziņot. Morgan Stanley atzinums, kurā minēta ievērojami augstāka vērtība apmēram [...] miljardu euro apmērā, parāda, kādus atšķirīgus rezultātus izraisa šādi aprēķini, piemērojot katru metodi un to pamatojošos pieņēmumus. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz metodiku Komisija vispirms apstiprina, ka garantija tika atļauta, pateicoties tās kā glābšanas atbalsta atgriezeniskumam. Garantijas pārveidošana pastāvīgā struktūrā nozīmētu to, ka pārstrukturēšanas posmā atbalsta summa ir jāaprēķina atkārtoti. Lai gan lēmumā par procedūras uzsākšanu bija ietverts attiecīgs aicinājums, netika saņemts sagaidāmo zaudējumu atkārtots novērtējums, kaut arī bija zināmi aktuāli skaitļi, kurus atbalsta saņēmējs būtu varējis paziņot. Morgan Stanley atzinums, kurā minēta ievērojami augstāka vērtība apmēram [...] miljardu euro apmērā, parāda, kādus atšķirīgus rezultātus izraisa šādi aprēķini, piemērojot katru metodi un to pamatojošos pieņēmumus.

| (55) | Turklāt Komisija atgādina, ka lēmumā lietā par Sachsen LB
   (23) tā bija secinājusi, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs, ņemot vērā pašlaik neskaidro situāciju finanšu tirgū, attiecībā uz paredzamajiem zaudējumiem katrā ziņā rēķinātos ar pesimistisku scenāriju. Tādēļ Komisija nepiekrīt Vācijas viedoklim, ka atšķirīgie pieņēmumi Morgan Stanley atzinumā bija pārāk pesimistiski un ka WestLB jau bija ņēmusi vērā sliktāko scenāriju (bad case), jo paredzamie zaudējumi tiek jūtami ietekmēti tikai lielāka vērtības samazinājuma gadījumā. Šis secinājums atbilst lēmumam lietā par Bankgesellschaft Berlin
   (24). |
| --- | --- |

(55)

Turklāt Komisija atgādina, ka lēmumā lietā par Sachsen LB
   (23) tā bija secinājusi, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs, ņemot vērā pašlaik neskaidro situāciju finanšu tirgū, attiecībā uz paredzamajiem zaudējumiem katrā ziņā rēķinātos ar pesimistisku scenāriju. Tādēļ Komisija nepiekrīt Vācijas viedoklim, ka atšķirīgie pieņēmumi Morgan Stanley atzinumā bija pārāk pesimistiski un ka WestLB jau bija ņēmusi vērā sliktāko scenāriju (bad case), jo paredzamie zaudējumi tiek jūtami ietekmēti tikai lielāka vērtības samazinājuma gadījumā. Šis secinājums atbilst lēmumam lietā par Bankgesellschaft Berlin
   (24).

| (56) | Turklāt Komisija uzskata, ka piecu miljardu euro garantija, ar kuru banka varēja atbrīvot savu bilanci no apgrūtinošā portfeļa 23 miljardu euro vērtībā, ņemot vērā tās sekas un pazīmes, izskatāmajā lietā ir pielīdzināma kapitālieguldījumam. Tādēļ atbalsta summa atbilst kapitālam, kas būtu bijis nepieciešams, lai panāktu tādu pašu portfeļa stabilitāti (25). |
| --- | --- |

(56)

Turklāt Komisija uzskata, ka piecu miljardu euro garantija, ar kuru banka varēja atbrīvot savu bilanci no apgrūtinošā portfeļa 23 miljardu euro vērtībā, ņemot vērā tās sekas un pazīmes, izskatāmajā lietā ir pielīdzināma kapitālieguldījumam. Tādēļ atbalsta summa atbilst kapitālam, kas būtu bijis nepieciešams, lai panāktu tādu pašu portfeļa stabilitāti (25).

| (57) | Atbilstīgi atzītajai Komisijas praksei (26) un pastāvīgajai tiesu praksei, kā arī saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (27) grūtībās nonākušam uzņēmumam piešķirtas garantijas atbalsta elements var būt tikpat liels kā summa, ko garantija efektīvi sedz (šajā gadījumā pieci miljardi euro). |
| --- | --- |

(57)

Atbilstīgi atzītajai Komisijas praksei (26) un pastāvīgajai tiesu praksei, kā arī saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (27) grūtībās nonākušam uzņēmumam piešķirtas garantijas atbalsta elements var būt tikpat liels kā summa, ko garantija efektīvi sedz (šajā gadījumā pieci miljardi euro).

| (58) | Saskaņā ar Komisijas paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (28) (turpmāk tekstā – Paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu) 39. punktu atbalsta summa atbilst starpībai starp aktīvu pārveduma vērtību (parasti, pamatojoties uz to reālo ekonomisko vērtību) un tirgus cenu. Šā iemesla dēļ aktīvi pēc iespējas būtu jāvērtē, pamatojoties uz to pašreizējo tirgus vērtību. Tā kā saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju portfeļu aktīvu tirgus ir gandrīz pilnībā panīcis, nevar noskaidrot tirgus vērtību Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu nozīmē, jo tirgus nav. Tādēļ ir jābalstās uz to, ka atbalsta summa atbilst garantijas summai (pieciem miljardiem euro). |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Komisijas paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (28) (turpmāk tekstā – Paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu) 39. punktu atbalsta summa atbilst starpībai starp aktīvu pārveduma vērtību (parasti, pamatojoties uz to reālo ekonomisko vērtību) un tirgus cenu. Šā iemesla dēļ aktīvi pēc iespējas būtu jāvērtē, pamatojoties uz to pašreizējo tirgus vērtību. Tā kā saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju portfeļu aktīvu tirgus ir gandrīz pilnībā panīcis, nevar noskaidrot tirgus vērtību Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu nozīmē, jo tirgus nav. Tādēļ ir jābalstās uz to, ka atbalsta summa atbilst garantijas summai (pieciem miljardiem euro).

| (59) | Turklāt komisijas maksa [0,2–1,0] % apmērā ir ievērojami zemāka par atlīdzību, ko saskaņā ar Paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu paredzētu tirgus ekonomikas ieguldītājs (29). |
| --- | --- |

(59)

Turklāt komisijas maksa [0,2–1,0] % apmērā ir ievērojami zemāka par atlīdzību, ko saskaņā ar Paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu paredzētu tirgus ekonomikas ieguldītājs (29).

| (60) | Tādēļ atbalsta ekonomiskā vērtība ir ievērojami lielāka par aplēstajiem paredzamajiem zaudējumiem un Morgan Stanley aprēķināto summu [...] miljardu euro apmērā. No visa iepriekš minētā izriet, ka atbalsta summa, visticamāk, atbildīs piecu miljardu euro nominālvērtībai. |
| --- | --- |

(60)

Tādēļ atbalsta ekonomiskā vērtība ir ievērojami lielāka par aplēstajiem paredzamajiem zaudējumiem un Morgan Stanley aprēķināto summu [...] miljardu euro apmērā. No visa iepriekš minētā izriet, ka atbalsta summa, visticamāk, atbildīs piecu miljardu euro nominālvērtībai.

4.3.   Juridiskais pamats, lai pārbaudītu atbalsta saderību ar kopējo tirgu

| (61) | Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika secināts, ka, pārbaudot pasākuma atbilstību, ir jābalstās uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turklāt Komisija pārbaudīja, vai pasākums būtu jāpārbauda, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalstu, kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Komisija secināja, ka krīze augsta riska (subprime) kredītu tirgū brīdī, kad tika veikts atbalsta pasākums par labu WestLB, vēl nebija izraisījusi nopietnus traucējumus tautsaimniecībā EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Turklāt Vācija Komisijai nav iesniegusi nekādus pierādījumus par to, ka valsts atbalsta nesniegšana WestLB izraisītu nopietnus traucējumus tautsaimniecībā. |
| --- | --- |

(61)

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu tika secināts, ka, pārbaudot pasākuma atbilstību, ir jābalstās uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turklāt Komisija pārbaudīja, vai pasākums būtu jāpārbauda, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalstu, kas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā, var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Komisija secināja, ka krīze augsta riska (subprime) kredītu tirgū brīdī, kad tika veikts atbalsta pasākums par labu WestLB, vēl nebija izraisījusi nopietnus traucējumus tautsaimniecībā EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Turklāt Vācija Komisijai nav iesniegusi nekādus pierādījumus par to, ka valsts atbalsta nesniegšana WestLB izraisītu nopietnus traucējumus tautsaimniecībā.

| (62) | Pašlaik trīs paziņojumos (30) un Vācijas glābšanas pasākumu (31) atļaušanas procesā Komisija ir apstiprinājusi, ka draud rasties nopietni traucējumi Vācijas tautsaimniecībā un ka banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tādēļ atbalsta pasākums būtu jāizvērtē, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(62)

Pašlaik trīs paziņojumos (30) un Vācijas glābšanas pasākumu (31) atļaušanas procesā Komisija ir apstiprinājusi, ka draud rasties nopietni traucējumi Vācijas tautsaimniecībā un ka banku atbalsta pasākumi var novērst šos traucējumus. Tādēļ atbalsta pasākums būtu jāizvērtē, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| (63) | Kā Komisija ir norādījusi trijos saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi pieņemtajos paziņojumos (32), atbalsta pasākumi bankām pašreizējās finanšu krīzes apstākļos būtu jāvērtē atbilstoši Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem un ņemot vērā sistēmas krīzes īpašās iezīmes finanšu tirgos (33). Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm valsts atbalstu var atļaut tikai tad, ja tiek veikta plaša pārstrukturēšana, lai atjaunotu dzīvotspēju, atbalsta saņēmējs sniedz atbilstīgu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā un ir veikti pasākumi, lai kompensētu iespējamus konkurences izkropļojumus. Tādēļ šīs pamatnostādnes arī ir piemērots pamats, lai novērtētu WestLB pārstrukturēšanu krīzes kontekstā. Tomēr attiecībā uz pašreizējās krīzes pazīmēm un apjomu ir jāņem vērā papildu specifiski aspekti, kas ir saistīti ar pašreizējiem tirgus apstākļiem. Tādēļ, piemērojot Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principus WestLB pārstrukturēšanā, pašreizējā krīzē tie ir jāpielāgo. Īpaša nozīme ir šajās pamatnostādnēs paredzētajiem noteikumiem par atbalsta saņēmēja paša ieguldījumu. Tā kā WestLB ārēja finansēšana [...] nevarētu izpildīt šo pamatnostādņu mērķi nodrošināt 50 % pašu ieguldījumu, Komisija pieņem, ka finanšu tirgu sistēmas krīzes laikā nevarētu būt saprātīgi pieprasīt precīzi kvantificētu pašu ieguldījumu. Turklāt, ja nepieciešams, konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumu plānošanai un veikšanai ir jābūt tik pārdomātai, lai, iespējams, tirgus apstākļu dēļ WestLB būtu vairāk laika to veikšanai. |
| --- | --- |

(63)

Kā Komisija ir norādījusi trijos saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi pieņemtajos paziņojumos (32), atbalsta pasākumi bankām pašreizējās finanšu krīzes apstākļos būtu jāvērtē atbilstoši Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principiem un ņemot vērā sistēmas krīzes īpašās iezīmes finanšu tirgos (33). Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm valsts atbalstu var atļaut tikai tad, ja tiek veikta plaša pārstrukturēšana, lai atjaunotu dzīvotspēju, atbalsta saņēmējs sniedz atbilstīgu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā un ir veikti pasākumi, lai kompensētu iespējamus konkurences izkropļojumus. Tādēļ šīs pamatnostādnes arī ir piemērots pamats, lai novērtētu WestLB pārstrukturēšanu krīzes kontekstā. Tomēr attiecībā uz pašreizējās krīzes pazīmēm un apjomu ir jāņem vērā papildu specifiski aspekti, kas ir saistīti ar pašreizējiem tirgus apstākļiem. Tādēļ, piemērojot Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu principus WestLB pārstrukturēšanā, pašreizējā krīzē tie ir jāpielāgo. Īpaša nozīme ir šajās pamatnostādnēs paredzētajiem noteikumiem par atbalsta saņēmēja paša ieguldījumu. Tā kā WestLB ārēja finansēšana [...] nevarētu izpildīt šo pamatnostādņu mērķi nodrošināt 50 % pašu ieguldījumu, Komisija pieņem, ka finanšu tirgu sistēmas krīzes laikā nevarētu būt saprātīgi pieprasīt precīzi kvantificētu pašu ieguldījumu. Turklāt, ja nepieciešams, konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumu plānošanai un veikšanai ir jābūt tik pārdomātai, lai, iespējams, tirgus apstākļu dēļ WestLB būtu vairāk laika to veikšanai.

| (64) | Kā secināts divos saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi pieņemtajos paziņojumos (34), dzīvotspējas atjaunošanai nepieciešamajam pārstrukturēšanas apjomam būtu jābūt tieši proporcionālam WestLB sniegtā atbalsta apmēram, no vienas puses, un tās uzņēmējdarbības modeļa ilgtspējai, no otras puses. |
| --- | --- |

(64)

Kā secināts divos saistībā ar pašreizējo finanšu krīzi pieņemtajos paziņojumos (34), dzīvotspējas atjaunošanai nepieciešamajam pārstrukturēšanas apjomam būtu jābūt tieši proporcionālam WestLB sniegtā atbalsta apmēram, no vienas puses, un tās uzņēmējdarbības modeļa ilgtspējai, no otras puses.

4.4.   Saderības novērtēšana saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu

| (65) | Novērtējot atbalsta saderību ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ir jāpārbauda, vai ir izpildīti turpmāk minētie Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteiktie nosacījumi, lai varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu. Atbalsts ir balstīts uz pārstrukturēšanas plānu, no kura nepārprotami izriet, ka uzņēmums var atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, atbalsts ir laikā un finansiāli ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, turklāt saņēmējs veic būtisku ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, atbalsts nerada tādus konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā vispārējām interesēm, un Komisija saņēmējam var likt izpildīt attiecīgus nosacījumus. |
| --- | --- |

(65)

Novērtējot atbalsta saderību ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ir jāpārbauda, vai ir izpildīti turpmāk minētie Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs noteiktie nosacījumi, lai varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu. Atbalsts ir balstīts uz pārstrukturēšanas plānu, no kura nepārprotami izriet, ka uzņēmums var atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju, atbalsts ir laikā un finansiāli ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, turklāt saņēmējs veic būtisku ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, atbalsts nerada tādus konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā vispārējām interesēm, un Komisija saņēmējam var likt izpildīt attiecīgus nosacījumus.

4.4.1.   Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana

| (66) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 34. punktu atbalstu var piešķirt tikai tad, ja tas ir atkarīgs no tāda pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kas individuāla atbalsta gadījumā ir jāapstiprina Komisijai. Turklāt Komisijai ir jāpārbauda, vai pārstrukturēšanas plāns prognozējami ļaus atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju pienācīgā laika posmā. Pārstrukturēšanas plānam ir jābūt uz noteiktu laiku un balstītam uz reāliem pieņēmumiem. Tajā jāizklāsta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma grūtības, lai varētu novērtēt, vai ieteiktie pasākumi ir piemēroti. Turklāt tam ir jāļauj uzņēmumam pāriet uz jaunu struktūru, kas nodrošina tam iespējamu ilgtermiņa dzīvotspēju un ļauj tam darboties patstāvīgi. Tas nozīmē, ka plānā ir jāparedz tāds pavērsiens, kas ļaus uzņēmumam segt visas izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas, un gūt tādu kapitāla peļņu, kas ļaus tam konkurēt tirgū saviem spēkiem. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 34. punktu atbalstu var piešķirt tikai tad, ja tas ir atkarīgs no tāda pārstrukturēšanas plāna īstenošanas, kas individuāla atbalsta gadījumā ir jāapstiprina Komisijai. Turklāt Komisijai ir jāpārbauda, vai pārstrukturēšanas plāns prognozējami ļaus atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju pienācīgā laika posmā. Pārstrukturēšanas plānam ir jābūt uz noteiktu laiku un balstītam uz reāliem pieņēmumiem. Tajā jāizklāsta apstākļi, kas izraisījuši uzņēmuma grūtības, lai varētu novērtēt, vai ieteiktie pasākumi ir piemēroti. Turklāt tam ir jāļauj uzņēmumam pāriet uz jaunu struktūru, kas nodrošina tam iespējamu ilgtermiņa dzīvotspēju un ļauj tam darboties patstāvīgi. Tas nozīmē, ka plānā ir jāparedz tāds pavērsiens, kas ļaus uzņēmumam segt visas izmaksas, ietverot nolietojuma un finansiālās izmaksas, un gūt tādu kapitāla peļņu, kas ļaus tam konkurēt tirgū saviem spēkiem.

| (67) | Novērtējot pasākumu, Komisija pamatojas uz Vācijas iesniegto informāciju, piemēram, pārstrukturēšanas plānu un šā plāna plašajām izmaiņām, ko pēc sarunām ar Komisiju Vācija ir iesniegusi Komisijai kopā ar noteiktu aktīvu pārdošanas precīzu grafiku izmeklēšanas procedūras vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(67)

Novērtējot pasākumu, Komisija pamatojas uz Vācijas iesniegto informāciju, piemēram, pārstrukturēšanas plānu un šā plāna plašajām izmaiņām, ko pēc sarunām ar Komisiju Vācija ir iesniegusi Komisijai kopā ar noteiktu aktīvu pārdošanas precīzu grafiku izmeklēšanas procedūras vēlākā posmā.

| (68) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ir izteikusi šaubas par to, vai Vācijas sākotnēji iesniegtos dokumentus var uzskatīt par pienācīgu pārstrukturēšanas plānu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 32.–51. punkta nozīmē. Turklāt tā ir uzskatījusi, ka WestLB smagās situācijas iemesls cita starpā ir bankas akcionāru struktūra un akcionāru atšķirīgās intereses. Tādēļ Komisija uzskata, ka akcionāru maiņai, kam atklātā, pārskatāmā un nediskriminējošā konkursa procedūrā ir jānotiek līdz 2011. gada beigām, ir galvenā nozīme, lai atrisinātu radušās grūtības un panāktu pozitīvu bankas ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

(68)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija ir izteikusi šaubas par to, vai Vācijas sākotnēji iesniegtos dokumentus var uzskatīt par pienācīgu pārstrukturēšanas plānu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 32.–51. punkta nozīmē. Turklāt tā ir uzskatījusi, ka WestLB smagās situācijas iemesls cita starpā ir bankas akcionāru struktūra un akcionāru atšķirīgās intereses. Tādēļ Komisija uzskata, ka akcionāru maiņai, kam atklātā, pārskatāmā un nediskriminējošā konkursa procedūrā ir jānotiek līdz 2011. gada beigām, ir galvenā nozīme, lai atrisinātu radušās grūtības un panāktu pozitīvu bankas ekonomisko attīstību.

| (69) | WestLB vai attiecīgi tās akcionāri jau ir pievērsušies šim jautājumam un šajā nolūkā vispirms ir apņēmušies līdz 2008. gada 31. decembrim iesniegt pierādījumu par akcionāru maiņas konkretizējumu, piemēram, nodomu vēstules (letter of intent) veidā. Pēc Vācijas vēlēšanās termiņš tika pagarināts līdz 2009. gada 31. martam. 2009. gada 27. februārī iesniegtajā starpziņojumā (35) Vācija izklāstīja līdz 2009. gada februāra beigām gūtos panākumus. Risinājums, kam tika dota priekšroka, bija tāds, ka, apvienojot abas federālās zemes bankas WestLB un Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba), tiktu izveidota konsolidēta pārreģionāla grupa, tā dēvētā Landesbank Mitte. Kā papildu pasākums tika ieteikta DekaBank Deutsche Girozentrale integrācija. Tomēr dažādu iemeslu dēļ abas iespējas izrādījās neveiksmīgas. Viens no tiem bija WestLB akcionāru atšķirīgās intereses. Krājkasēm un Ziemeļreinas–Vestfālenes federālajai zemei dažkārt bija diametrāli pretējas intereses, kas liecina par to, ka šajā aspektā bija pareizs Komisijas viedoklis lēmumā par procedūras uzsākšanu un ka akcionāru maiņai ir vislielākā nozīme, lai atjaunotu bankas ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(69)

WestLB vai attiecīgi tās akcionāri jau ir pievērsušies šim jautājumam un šajā nolūkā vispirms ir apņēmušies līdz 2008. gada 31. decembrim iesniegt pierādījumu par akcionāru maiņas konkretizējumu, piemēram, nodomu vēstules (letter of intent) veidā. Pēc Vācijas vēlēšanās termiņš tika pagarināts līdz 2009. gada 31. martam. 2009. gada 27. februārī iesniegtajā starpziņojumā (35) Vācija izklāstīja līdz 2009. gada februāra beigām gūtos panākumus. Risinājums, kam tika dota priekšroka, bija tāds, ka, apvienojot abas federālās zemes bankas WestLB un Landesbank Hessen-Thüringen (Helaba), tiktu izveidota konsolidēta pārreģionāla grupa, tā dēvētā Landesbank Mitte. Kā papildu pasākums tika ieteikta DekaBank Deutsche Girozentrale integrācija. Tomēr dažādu iemeslu dēļ abas iespējas izrādījās neveiksmīgas. Viens no tiem bija WestLB akcionāru atšķirīgās intereses. Krājkasēm un Ziemeļreinas–Vestfālenes federālajai zemei dažkārt bija diametrāli pretējas intereses, kas liecina par to, ka šajā aspektā bija pareizs Komisijas viedoklis lēmumā par procedūras uzsākšanu un ka akcionāru maiņai ir vislielākā nozīme, lai atjaunotu bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

| (70) | Tā kā pirmais mēģinājums privatizēt WestLB neizdevās, Komisija vēlējās pietiekami pārliecināties par to, ka ar iesniegtā pārstrukturēšanas plāna palīdzību banka atkal var kļūt rentabla. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā pirmais mēģinājums privatizēt WestLB neizdevās, Komisija vēlējās pietiekami pārliecināties par to, ka ar iesniegtā pārstrukturēšanas plāna palīdzību banka atkal var kļūt rentabla.

| (71) | Grozītais plāns ietver ne tikai detalizētu informāciju par iecerētajiem pasākumiem, bet arī dažādus būtiskus pasākumus, piemēram, bilances kopsummas un RSA samazināšanu attiecīgi par gandrīz 50 %, bankas pilnīgu pārdošanu vai pārdošanu pa daļām atklātā konkursa procedūrā, gandrīz visu meitasuzņēmumu pārdošanu, tostarp Westdeutsche ImmobilienBank, un lielākās daļas biroju slēgšanu. |
| --- | --- |

(71)

Grozītais plāns ietver ne tikai detalizētu informāciju par iecerētajiem pasākumiem, bet arī dažādus būtiskus pasākumus, piemēram, bilances kopsummas un RSA samazināšanu attiecīgi par gandrīz 50 %, bankas pilnīgu pārdošanu vai pārdošanu pa daļām atklātā konkursa procedūrā, gandrīz visu meitasuzņēmumu pārdošanu, tostarp Westdeutsche ImmobilienBank, un lielākās daļas biroju slēgšanu.

| (72) | Bankas pārdošana ir jāpabeidz līdz 2011. gada 31. decembrim. Ne vēlāk kā līdz 2010. gada 31. augustamWestLB akcionāriem ir jāuzsāk atklāta, pārskatāma un nediskriminējoša konkursa procedūra un ne vēlāk kā līdz 2011. gada [jūnijam–oktobrim] ar pircēju jānoslēdz pirkuma līgums; tātad pārdošanu var veikt līdz 2012. gada 1. janvārim. Prioritārs mērķis ir pilnīga balsstiesību nodošana. Tomēr, tā kā finanšu tirgū var rasties neparedzamas situācijas un mēģinājumi mainīt akcionāru struktūru bija neveiksmīgi, Komisija ir piekritusi tādam alternatīvam risinājumam kā balsstiesību vairākuma nodošana. Lai gan līdz šim Vācijā nav izdevusies federālo zemju banku konsolidācija, Komisija neiebilst pret banku pārstrukturēšanu augstākā līmenī un pret pārstrukturēšanas plāna īstenošanu plašākā mērogā, pārstrukturējot visu Vācijas federālo zemju banku nozari. Akcionāru maiņu uzrauga eksperts, ko WestLB ieceļ ar Komisijas piekrišanu. |
| --- | --- |

(72)

Bankas pārdošana ir jāpabeidz līdz 2011. gada 31. decembrim. Ne vēlāk kā līdz 2010. gada 31. augustamWestLB akcionāriem ir jāuzsāk atklāta, pārskatāma un nediskriminējoša konkursa procedūra un ne vēlāk kā līdz 2011. gada [jūnijam–oktobrim] ar pircēju jānoslēdz pirkuma līgums; tātad pārdošanu var veikt līdz 2012. gada 1. janvārim. Prioritārs mērķis ir pilnīga balsstiesību nodošana. Tomēr, tā kā finanšu tirgū var rasties neparedzamas situācijas un mēģinājumi mainīt akcionāru struktūru bija neveiksmīgi, Komisija ir piekritusi tādam alternatīvam risinājumam kā balsstiesību vairākuma nodošana. Lai gan līdz šim Vācijā nav izdevusies federālo zemju banku konsolidācija, Komisija neiebilst pret banku pārstrukturēšanu augstākā līmenī un pret pārstrukturēšanas plāna īstenošanu plašākā mērogā, pārstrukturējot visu Vācijas federālo zemju banku nozari. Akcionāru maiņu uzrauga eksperts, ko WestLB ieceļ ar Komisijas piekrišanu.

| (73) | Bankas pārdošana, pirmkārt, tiek atvieglota ar iepriekš veiktu uzņēmējdarbības procesa sadalīšanu un tā iedalīšanu trīs pamatdarbības jomās, kas konkursa procedūrā tiek piedāvātas pārdošanai gan atsevišķi, gan kā kopēja pakete; otrkārt, salīdzinot ar 2007. gada finanšu pārskata līmeni, tiek samazināta WestLB kopsavilkuma bilances summa un riska svērtie aktīvi – par 25 % līdz 2010. gada marta beigām un par 50 % līdz 2011. gada marta beigām. |
| --- | --- |

(73)

Bankas pārdošana, pirmkārt, tiek atvieglota ar iepriekš veiktu uzņēmējdarbības procesa sadalīšanu un tā iedalīšanu trīs pamatdarbības jomās, kas konkursa procedūrā tiek piedāvātas pārdošanai gan atsevišķi, gan kā kopēja pakete; otrkārt, salīdzinot ar 2007. gada finanšu pārskata līmeni, tiek samazināta WestLB kopsavilkuma bilances summa un riska svērtie aktīvi – par 25 % līdz 2010. gada marta beigām un par 50 % līdz 2011. gada marta beigām.

| (74) | Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka WestLB ir pārorientējusi uzņēmējdarbību. Tā ir atteikusies no tādām zaudējumus radošām uzņēmējdarbības jomām kā ieguldījumu pārvaldība un savā vārdā veikti darījumi, kas bija izraisījuši krīzi, un tagad galvenā uzmanība tiek pievērsta uz klientiem orientētiem darījumiem. Grozītais WestLB pārstrukturēšanas plāns paredz, ka, atsakoties no vairāk nekā 20 birojiem un meitasuzņēmumiem, banka atkal koncentrēs uzņēmējdarbību Ziemeļreinā–Vestfālenē un Vācijā un pievērsīsies tādām uzņēmējdarbības jomām kā bankas operācijas, asociācija/vidējie un mazie uzņēmumi un kapitāla tirgus/korporatīvie klienti/strukturētais finansējums. Atsakoties no riskantiem darījumiem un atgriežoties pie tādiem stabilākiem darījumiem kā bankas operācijas un sadarbība ar krājkasēm, privātiem klientiem un vidējiem uzņēmumiem, tiek palielināts ilgtermiņā noturīgu darījumu īpatsvars visu WestLB darījumu kontekstā un sniegts ieguldījums bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā. Komisija secina, ka ar grozīto pārstrukturēšanas plānu WestLB būtiskos aspektos atšķiras no tās līdzšinējā uzņēmējdarbības modeļa. Tādēļ pārstrukturēšanas plāns ir būtiskas tās koncepcijas izmaiņas, kas pagātnē nav izrādījusies ilgtermiņā noturīga. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka WestLB ir pārorientējusi uzņēmējdarbību. Tā ir atteikusies no tādām zaudējumus radošām uzņēmējdarbības jomām kā ieguldījumu pārvaldība un savā vārdā veikti darījumi, kas bija izraisījuši krīzi, un tagad galvenā uzmanība tiek pievērsta uz klientiem orientētiem darījumiem. Grozītais WestLB pārstrukturēšanas plāns paredz, ka, atsakoties no vairāk nekā 20 birojiem un meitasuzņēmumiem, banka atkal koncentrēs uzņēmējdarbību Ziemeļreinā–Vestfālenē un Vācijā un pievērsīsies tādām uzņēmējdarbības jomām kā bankas operācijas, asociācija/vidējie un mazie uzņēmumi un kapitāla tirgus/korporatīvie klienti/strukturētais finansējums. Atsakoties no riskantiem darījumiem un atgriežoties pie tādiem stabilākiem darījumiem kā bankas operācijas un sadarbība ar krājkasēm, privātiem klientiem un vidējiem uzņēmumiem, tiek palielināts ilgtermiņā noturīgu darījumu īpatsvars visu WestLB darījumu kontekstā un sniegts ieguldījums bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanā. Komisija secina, ka ar grozīto pārstrukturēšanas plānu WestLB būtiskos aspektos atšķiras no tās līdzšinējā uzņēmējdarbības modeļa. Tādēļ pārstrukturēšanas plāns ir būtiskas tās koncepcijas izmaiņas, kas pagātnē nav izrādījusies ilgtermiņā noturīga.

| (75) | Komisija ņem vērā arī nozīmīgos izmaksu samazināšanas pasākumus, kas jāveic līdz 2010. gada beigām. Turklāt WestLB ir veikusi riska pārvaldības uzlabošanas pasākumus un būtiski uzlabojusi savu riska profilu. Komisija pārbaudīja pārstrukturēšanas plānu pamatojošos pieņēmumus un neredz iemeslu neuzskatīt tos par objektīviem. Tādēļ tā uzskata, ka no grozītā pārstrukturēšanas plāna nepārprotami izriet, ka WestLB var atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(75)

Komisija ņem vērā arī nozīmīgos izmaksu samazināšanas pasākumus, kas jāveic līdz 2010. gada beigām. Turklāt WestLB ir veikusi riska pārvaldības uzlabošanas pasākumus un būtiski uzlabojusi savu riska profilu. Komisija pārbaudīja pārstrukturēšanas plānu pamatojošos pieņēmumus un neredz iemeslu neuzskatīt tos par objektīviem. Tādēļ tā uzskata, ka no grozītā pārstrukturēšanas plāna nepārprotami izriet, ka WestLB var atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju.

4.4.2.   Līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts

| (76) | Šaubas par to, vai atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, tika kliedētas. Tagad var secināt, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un tiek veikts ievērojams pašu ieguldījums. Jāatzīst, ka pašreizējās krīzes apstākļos ir jāpielāgo Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punktā noteiktais mērķis nodrošināt 50 % pašu ieguldījumu WestLB pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(76)

Šaubas par to, vai atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, tika kliedētas. Tagad var secināt, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un tiek veikts ievērojams pašu ieguldījums. Jāatzīst, ka pašreizējās krīzes apstākļos ir jāpielāgo Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punktā noteiktais mērķis nodrošināt 50 % pašu ieguldījumu WestLB pārstrukturēšanā.

| (77) | Komisija uzskata, ka, pārdodot aktīvus un meitasuzņēmumus, banka pati sedz pārstrukturēšanas izmaksas tik lielā mērā, cik pašreizējos apstākļos tas ir iespējams. Šai pārdošanai ir divkāršs efekts. No vienas puses, tiek samazināts riska svērto aktīvu apjoms, līdz ar to tiek atbrīvots kapitāls un palielināts nodrošinājums ar kapitālu. No otras puses, pārdošanas rezultātā tiek radīta likviditāte, ko var izmantot pārstrukturēšanas finansējumam vai likviditātes pamata nostiprināšanai (36). Jau ir īstenota šo sagaidāmo kapitālieguldījumu daļa, un tuvākajā nākotnē tiks saņemta nākamā daļa. Tomēr pat tad, ja Komisija neņem vērā paredzamos kapitālieguldījumus, ko var īstenot tikai 2011. gadā, un piesardzības nolūkā pamatojas uz to, ka, iespējams, ne visos pārdošanas gadījumos tiek gūti paredzamie ieņēmumi, tā secina, ka bankas pašu ieguldījumu var uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(77)

Komisija uzskata, ka, pārdodot aktīvus un meitasuzņēmumus, banka pati sedz pārstrukturēšanas izmaksas tik lielā mērā, cik pašreizējos apstākļos tas ir iespējams. Šai pārdošanai ir divkāršs efekts. No vienas puses, tiek samazināts riska svērto aktīvu apjoms, līdz ar to tiek atbrīvots kapitāls un palielināts nodrošinājums ar kapitālu. No otras puses, pārdošanas rezultātā tiek radīta likviditāte, ko var izmantot pārstrukturēšanas finansējumam vai likviditātes pamata nostiprināšanai (36). Jau ir īstenota šo sagaidāmo kapitālieguldījumu daļa, un tuvākajā nākotnē tiks saņemta nākamā daļa. Tomēr pat tad, ja Komisija neņem vērā paredzamos kapitālieguldījumus, ko var īstenot tikai 2011. gadā, un piesardzības nolūkā pamatojas uz to, ka, iespējams, ne visos pārdošanas gadījumos tiek gūti paredzamie ieņēmumi, tā secina, ka bankas pašu ieguldījumu var uzskatīt par būtisku.

| (78) | Neņemot vērā ar paša ieguldījumu saistītā mērķa pielāgošanu, Komisija joprojām pieprasa iespējami lielu ieguldījumu no akcionāru puses (proti, sloga dalīšanu). Tas nozīmē, ka bankas pārstrukturēšanā ir jāpiedalās arī hibrīdkapitāla ieguldītājiem. Komisija uzskata, ka gadījumos, kad ir piešķirts valsts atbalsts, divu iemeslu dēļ ir sarežģīti likvidēt kapitāla rezerves, lai varētu veikt procentu maksājumus par hibrīdkapitālu un izvairītos no dalības zaudējumos. Pirmkārt, valsts atbalsts tad droši vien nav ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Princips ierobežot valsts atbalstu līdz minimumam ir atbalsta politikas vispārējs princips. Rezervju realizēšana, lai maksātu procentus par hibrīdkapitālu, ir tieša pašu kapitāla izņemšana, ar kuru palielinās rekapitalizācijai nepieciešamā summa un līdz ar to atbalsta summa. Otrkārt, tas ir pretrunā sloga dalīšanas principam un palielina morālā kaitējuma risku. Ja tiek maksāti procenti par hibrīdkapitālu, lai gan nav juridiska pienākuma to darīt, hibrīdkapitāla īpašniekus tas pasargā no zaudējumu sekām, vienlaikus viņi netiek pilnībā pakļauti riskam, ko tie uzņemtos, veicot ieguldījumus tipiski riskantos un, ņemot vērā risku, labāk atlīdzinātos instrumentos. Turklāt hibrīdkapitāla instrumenti piedalās zaudējumos. Tādēļ Komisija pieprasa, lai zaudējumu gadījumā līdz WestLB pārdošanai tiktu aizliegti procentu maksājumi par šādiem instrumentiem un lai šie instrumenti piedalītos zaudējumos, ja, nerealizējot kapitāla rezerves, bankai rastos zaudējumi. Tas jo īpaši attiecas uz WestLB, jo banka ir jāpārdod un ieguldītāju uzticībai pašreizējiem akcionāriem nav īpašas nozīmes (37). |
| --- | --- |

(78)

Neņemot vērā ar paša ieguldījumu saistītā mērķa pielāgošanu, Komisija joprojām pieprasa iespējami lielu ieguldījumu no akcionāru puses (proti, sloga dalīšanu). Tas nozīmē, ka bankas pārstrukturēšanā ir jāpiedalās arī hibrīdkapitāla ieguldītājiem. Komisija uzskata, ka gadījumos, kad ir piešķirts valsts atbalsts, divu iemeslu dēļ ir sarežģīti likvidēt kapitāla rezerves, lai varētu veikt procentu maksājumus par hibrīdkapitālu un izvairītos no dalības zaudējumos. Pirmkārt, valsts atbalsts tad droši vien nav ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Princips ierobežot valsts atbalstu līdz minimumam ir atbalsta politikas vispārējs princips. Rezervju realizēšana, lai maksātu procentus par hibrīdkapitālu, ir tieša pašu kapitāla izņemšana, ar kuru palielinās rekapitalizācijai nepieciešamā summa un līdz ar to atbalsta summa. Otrkārt, tas ir pretrunā sloga dalīšanas principam un palielina morālā kaitējuma risku. Ja tiek maksāti procenti par hibrīdkapitālu, lai gan nav juridiska pienākuma to darīt, hibrīdkapitāla īpašniekus tas pasargā no zaudējumu sekām, vienlaikus viņi netiek pilnībā pakļauti riskam, ko tie uzņemtos, veicot ieguldījumus tipiski riskantos un, ņemot vērā risku, labāk atlīdzinātos instrumentos. Turklāt hibrīdkapitāla instrumenti piedalās zaudējumos. Tādēļ Komisija pieprasa, lai zaudējumu gadījumā līdz WestLB pārdošanai tiktu aizliegti procentu maksājumi par šādiem instrumentiem un lai šie instrumenti piedalītos zaudējumos, ja, nerealizējot kapitāla rezerves, bankai rastos zaudējumi. Tas jo īpaši attiecas uz WestLB, jo banka ir jāpārdod un ieguldītāju uzticībai pašreizējiem akcionāriem nav īpašas nozīmes (37).

| (79) | Tādēļ Komisija uzskata, ka pat tad, ja 50 % mērķis, visticamāk, netiks sasniegts, WestLB sniedz maksimāli iespējamo pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(79)

Tādēļ Komisija uzskata, ka pat tad, ja 50 % mērķis, visticamāk, netiks sasniegts, WestLB sniedz maksimāli iespējamo pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā.

4.4.3.   Pārmērīgu konkurences izkropļojumu novēršana

| (80) | Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35.–39. punktu ir jāveic pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem. Šim apstiprināšanas nosacījumam parasti ir tādas sekas, ka uzņēmums ierobežo vai samazina savu klātbūtni konkrētajos produkta tirgos, nodalot ražošanas jaudas vai meitasuzņēmumus vai samazinot uzņēmējdarbību. Ierobežojumam vai samazinājumam būtu jābūt proporcionālam atbalsta radīto traucējumu ietekmei. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35.–39. punktu ir jāveic pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem. Šim apstiprināšanas nosacījumam parasti ir tādas sekas, ka uzņēmums ierobežo vai samazina savu klātbūtni konkrētajos produkta tirgos, nodalot ražošanas jaudas vai meitasuzņēmumus vai samazinot uzņēmējdarbību. Ierobežojumam vai samazinājumam būtu jābūt proporcionālam atbalsta radīto traucējumu ietekmei.

| (81) | Izmeklēšanā Komisija ir secinājusi, ka ir veikti pietiekami pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu iespējamo nelabvēlīgo atbalsta ietekmi uz konkurentiem. |
| --- | --- |

(81)

Izmeklēšanā Komisija ir secinājusi, ka ir veikti pietiekami pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu iespējamo nelabvēlīgo atbalsta ietekmi uz konkurentiem.

| (82) | Komisija secina, ka WestLB atsakās no ieguldījumu pārvaldības un būtiski samazina uzņēmējdarbības apjomu divās rentablākajās jomās – strukturētajā finansējumā un aktivitātēs kapitāla tirgū. |
| --- | --- |

(82)

Komisija secina, ka WestLB atsakās no ieguldījumu pārvaldības un būtiski samazina uzņēmējdarbības apjomu divās rentablākajās jomās – strukturētajā finansējumā un aktivitātēs kapitāla tirgū.

| (83) | Komisija uzskata, ka atteikšanās no ieguldījumu pārvaldības un kopējā darbības apjoma samazināšana apmēram uz pusi ir nepieciešama, lai atjaunotu dzīvotspēju. Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu šādus pasākumus nevar atzīt par pasākumiem, kas ierobežotu konkurences izkropļojumus. Lai gan atteikšanos no ieguldījumu pārvaldības nevar uzskatīt par pasākumu, kas mazinātu konkurences izkropļojumus, tomēr tā ietekmē bankas lielumu un tās uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(83)

Komisija uzskata, ka atteikšanās no ieguldījumu pārvaldības un kopējā darbības apjoma samazināšana apmēram uz pusi ir nepieciešama, lai atjaunotu dzīvotspēju. Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu šādus pasākumus nevar atzīt par pasākumiem, kas ierobežotu konkurences izkropļojumus. Lai gan atteikšanos no ieguldījumu pārvaldības nevar uzskatīt par pasākumu, kas mazinātu konkurences izkropļojumus, tomēr tā ietekmē bankas lielumu un tās uzņēmējdarbību.

| (84) | Līdz 2010. gada marta beigām WestLB kopsavilkuma bilances summa tiek samazināta par 25 % un līdz 2011. gada marta beigām – par 50 %. Vienlaikus RSA apjoms līdz 2010. gada marta beigām tiek samazināts par 25 % un līdz 2011. gada marta beigām – par 50 %. |
| --- | --- |

(84)

Līdz 2010. gada marta beigām WestLB kopsavilkuma bilances summa tiek samazināta par 25 % un līdz 2011. gada marta beigām – par 50 %. Vienlaikus RSA apjoms līdz 2010. gada marta beigām tiek samazināts par 25 % un līdz 2011. gada marta beigām – par 50 %.

| (85) | Komisija uzskata, ka biroju tīkla samazināšana līdz sešiem birojiem Vācijā un septiņiem birojiem ārvalstīs, atteikšanās no darījumiem savā vārdā un uz klientiem vērsti tirdzniecības darījumu ierobežojumi ir piemēroti pasākumi, lai mazinātu konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(85)

Komisija uzskata, ka biroju tīkla samazināšana līdz sešiem birojiem Vācijā un septiņiem birojiem ārvalstīs, atteikšanās no darījumiem savā vārdā un uz klientiem vērsti tirdzniecības darījumu ierobežojumi ir piemēroti pasākumi, lai mazinātu konkurences izkropļojumus.

| (86) | Pārstrukturēšanas plāns paredz arī izmaksu samazināšanas un darbības apjoma samazināšanas pasākumus. Tiek pārdotas gandrīz visas akcijas meitasuzņēmumos. Pārdošana ir jāveic divās daļās. Pirmā akciju daļa, kas ietver 16 meitasuzņēmumu, tiek pārdota līdz 2010. gada [februāra–maija] beigām (38), otrā akciju daļa, ko veido trīs meitasuzņēmumi, – līdz 2011. gada [februāra–maija] beigām. |
| --- | --- |

(86)

Pārstrukturēšanas plāns paredz arī izmaksu samazināšanas un darbības apjoma samazināšanas pasākumus. Tiek pārdotas gandrīz visas akcijas meitasuzņēmumos. Pārdošana ir jāveic divās daļās. Pirmā akciju daļa, kas ietver 16 meitasuzņēmumu, tiek pārdota līdz 2010. gada [februāra–maija] beigām (38), otrā akciju daļa, ko veido trīs meitasuzņēmumi, – līdz 2011. gada [februāra–maija] beigām.

| (87) | Attiecībā uz jauniem darījumiem un bilances kopsummu (RSA) papildus tiek ierobežota uzņēmējdarbības attīstība WestLB pamatdarbības jomās – strukturētais finansējums, korporatīvie klienti un kapitāla tirgus. |
| --- | --- |

(87)

Attiecībā uz jauniem darījumiem un bilances kopsummu (RSA) papildus tiek ierobežota uzņēmējdarbības attīstība WestLB pamatdarbības jomās – strukturētais finansējums, korporatīvie klienti un kapitāla tirgus.

| (88) | Kopumā kompensācijas pasākumi ir proporcionāli WestLB piešķirtā atbalsta izraisīto traucējumu ietekmei un maksimāli samazina šo ietekmi. |
| --- | --- |

(88)

Kopumā kompensācijas pasākumi ir proporcionāli WestLB piešķirtā atbalsta izraisīto traucējumu ietekmei un maksimāli samazina šo ietekmi.

5.   SECINĀJUMI

| (89) | Pasākums ir pārstrukturēšanas atbalsts, ko saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja tiek izpildīti attiecīgie nosacījumi, |
| --- | --- |

(89)

Pasākums ir pārstrukturēšanas atbalsts, ko saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja tiek izpildīti attiecīgie nosacījumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts, kuru Vācija kā garantiju piecu miljardu euro apmērā vēlas sniegt WestLB AG (WestLB), ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tiek ievēroti 2. pantā un pielikumā noteiktie nosacījumi.

2. pants

1.   WestLB pārstrukturēšanas plāns, kuru Vācija iesniedza 2008. gada 8. augustā un kas atbilstīgi Vācijas paziņojumam tika grozīts 2009. gada 30. aprīlī, ir pilnībā jāīsteno saskaņā ar norādīto grafiku, tostarp visi pielikumā iekļautie nosacījumi.

2.   Vajadzības gadījumā, piemēram, pašreizējās finanšu tirgus krīzes ieilgšanas dēļ, Komisija, balstoties uz pietiekami pamatotu Vācijas iesniegumu, var:

| a) | pagarināt pielikumā noteiktos termiņus; vai |
| --- | --- |

a)

pagarināt pielikumā noteiktos termiņus; vai

| b) | ārkārtējos apstākļos atteikties no viena vai vairākiem pielikumā iekļautajiem nosacījumiem, tos grozīt vai aizvietot. |
| --- | --- |

b)

ārkārtējos apstākļos atteikties no viena vai vairākiem pielikumā iekļautajiem nosacījumiem, tos grozīt vai aizvietot.

Ja Vācija lūdz pagarināt termiņu, tā ne vēlāk kā divus mēnešus pirms attiecīgā termiņa beigām iesniedz Komisijai pietiekami pamatotu iesniegumu.

3. pants

Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma publicēšanas Vācija paziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šo lēmumu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Vācija tiek aicināta nekavējoties nosūtīt atbalsta saņēmējam šā lēmuma kopiju.

Briselē, 2009. gada 12. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 322, 17.12.2008., 16. lpp.

1

(2)  OV C 189, 26.7.2008., 3. lpp.

2

(3)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

3

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Uz Anstaltslast pamata kredītiestādēm tika piešķirtas tiesības attiecībā pret saviem akcionāriem, savukārt no Gewährträgerhaftung izrietēja kredītiestāžu kreditoru tiesības attiecībā pret akcionāriem. Saskaņā ar 2001. gada 17. jūlija pirmo vienošanos esošo tiesību aizsardzības – tā sauktā Grandfathering – ietvaros pārejas posmā no 2001. gada 19. jūlija līdz 2005. gada 18. jūlijam uz jaunām saistībām vēl attiecās Gewährträgerhaftung, ja vien tās neiestājas pēc 2015. gada 31. decembra. Sīkāk sk. atbalsta lietu E 10/2000 (OV C 146, 19.6.2002., 6. lpp., un OV C 150, 22.6.2002., 7. lpp.).

5

Anstaltslast

Gewährträgerhaftung

Grandfathering

Gewährträgerhaftung

(6)  OV C 4, 9.1.2008., 1. lpp. Sk. arī http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-19-2006-WLWL-en-18.07.2007.pdf.

6

(7)  Sk. 2008. gada 8. februāra paziņojumu presei tīmekļa vietnē: http://www.westlb.de/cms/sitecontent/westlb/ui/en/news/newscontainer/news_2008/S_P.standard.gid-N2FkNDZmMzU4OWFmYTIyMWM3N2Q2N2Q0YmU1NmI0OGU_.html.

7

(8)  Šo pasākumu gan varētu uzskatīt par samazinātas vērtības aktīvu glābšanu (Komisijas paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē, OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp., nozīmē), taču no šāda glābšanas pasākuma tas galvenokārt atšķiras ar to, ka, nododot portfeli Phoenix Light, transakcijas izmaksas sedz visi WestLB akcionāri atbilstīgi savu akciju skaitam. Pasākumam ir līdzīgas sekas kā akcionāru veiktam kapitālieguldījumam. Pat ja ir pareizi, ka WestLB akcionāri ir Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme un valsts iestādes, tomēr tie rīkojās kā bankas akcionāri, nevis kā neatkarīgu trešo personu akcionāri. Turklāt transakcija tika veikta 2008. gada martā. Tomēr Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu tika pieņemts tikai 2009. gada februārī un tādēļ nav jāpiemēro.

8

Phoenix Light

WestLB

WestLB

(9)  Konfidenciāla informācija.

9

(10)  23 miljardu euro vērtā portfeļa sastāvs pēc vērtspapīru veida: [...] miljardi euro: ar ASV un Eiropas ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri (CDO), [...] miljardi euro: ar nekustamiem īpašumiem nodrošināti komerciāli aizdevumi, [...] miljardi euro: ar nekustamiem īpašumiem nodrošināti aizdevumi mājokļu būvniecībai, [...] miljardi euro: citas pozīcijas. 2007. gada 31. decembrī 80 % vērtspapīru S & P sniedza AAA vērtējumu.

10

CDO

S & P

(11)  Krājkasu apvienībām noteiktas tiesības tika piešķirtas 2004. gada vidū, kad tās ieguva lielu līdzdalību.

11

(12)  Ja pārdošana ir iespējama par cenu, kas ir lielāka par uzskaites vērtību, pretējā gadījumā pārdošanai jānotiek līdz 2010. gada beigām.

12

(13)  Ja kāds meitasuzņēmums ir identisks ar kādu no septiņiem ārvalstu birojiem, kurus var saglabāt, tas tiek pārdots WestLB pārdošanas ietvaros līdz 2011. gada beigām.

13

WestLB

(14)  Valstī var saglabāt šādus birojus: Diseldorfā, Berlīnē, Frankfurtē, Hamburgā, Minhenē un Štutgartē.

14

(15)  Lai rosinātu akcionārus paātrināt pārdošanas procesu, jaunais akcionārs drīkst saglabāt trīs papildu WestLB birojus, ja pārdošana tiek pabeigta līdz 2010. gada beigām.

15

WestLB

(16)  Var saglabāt šādus birojus: Londonā, Ņujorkā, Honkongā, Maskavā, Sidnejā, Stambulā un Sanpaulu.

16

(17)  Netiek ņemta vērā atvasināto finanšu instrumentu tirgus vērtība.

17

(18)  Turklāt ir pieļaujama uz klientiem vērsta tirdzniecības darbība un parastās tirgus darbības, lai pārvaldītu bilances kopsummu.

18

(19)  Komisijas 1998. gada 20. maija Lēmums lietā 1454/98, Sache Crédit Lyonnais (OV L 221, 8.8.1998., 28. lpp.).

19

Sache Crédit Lyonnais

(20)  Komisijas 2007. gada 27. jūnija Lēmums lietā C 50/06, BAWAG (OV L 83, 26.3.2008., 7. lpp.).

20

BAWAG

(21)  Komisijas 2004. gada 18. februāra Lēmums lietā C 327/04, Bankgesellschaft Berlin (OV L 116, 4.5.2005., 1. lpp.).

21

Bankgesellschaft Berlin

(22)  Komisijas 2008. gada 21. oktobra Lēmums lietā C 50/10, IKB (vēl nav publicēts).

22

IKB

(23)  Komisijas 2008. gada 4. jūlija Lēmums lietā C 9/08, Sachsen LB (Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/C-9-2008-WLWL-en-04.06.2008.pdf.

23

Sachsen LB

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(24)  Komisijas 2004. gada 18. februāra Lēmums lietā C 28/02, Bankgesellschaft Berlin (OV L 116, 14.5.2005., 1. lpp., 140. punkts).

24

Bankgesellschaft Berlin

(25)  Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.).

25

(26)  Sk. Komisijas 2008. gada 21. oktobra Lēmumu lietā C 50/10, IKB (vēl nav publicēts).

26

IKB

(27)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

27

(28)  OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.

28

(29)  Sk. Komisijas paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē IV pielikuma II punktu (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.). Ja atlīdzība neatbilst Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu noteikumiem, ir jāveic plaša bankas pārstrukturēšana (sk. Paziņojuma 41. punktu); WestLB gadījumā šāda pārstrukturēšana tiek veikta. Tādēļ atlīdzība nav jāpielāgo.

29

WestLB

(30)  Komisijas paziņojums – Valsta atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.); Komisijas paziņojums – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp.); Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp.).

30

(31)  Komisijas 2008. gada 12. decembra Lēmums lietā N 625/08, Glābšanas pasākumi finanšu iestādēm Vācijā.

31

(32)  Komisijas paziņojums – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp., 10., 32. un 42. punkts); Komisijas paziņojums – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos – atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem (OV C 10, 15.1.2009., 2. lpp., 44. punkts); Komisijas paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (OV C 72, 26.3.2009., 1. lpp., 17., 58. punkts).

32

(33)  Sk. plašāk Komisijas paziņojumu – Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp., 42. punkts).

33

(34)  Sk. Komisijas paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē 52. punktu un Komisijas paziņojuma – Finanšu iestāžu rekapitalizācija pašreizējās finanšu krīzes apstākļos: atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un aizsardzības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem – 44. punktu.

34

(35)  Sk. 2. pielikumu (Vācijas Federatīvās Republikas paziņojums Eiropas Komisijai: starpposma ziņojums par konsolidācijas sarunās gūtajiem panākumiem).

35

(36)  Tas ir atkarīgs no aktīvu posteņu uzskaites vērtības un parādzīmju samaksas termiņa. Šī argumentācija jau ir ievērota agrākos Komisijas lēmumos; šajā saistībā sk. Komisijas 2006. gada 20. decembra Lēmumu lietā C 44/05, Huta Stalowa Wola (OV L 112, 30.4.2007., 67. lpp., 71. punkts); Komisijas 2007. gada 10. jūlija Lēmumu lietā C 20/06, Novoles Straža (OV L 29, 2.2.2008., 7. lpp.); Komisijas 2007. gada 12. septembra Lēmumu lietā C 54/06, Bison Bial (OV L 46, 21.2.2008., 41. lpp.); Komisijas 2008. gada 4. jūnija Lēmumu lietā C 9/08, Sachsen LB (vēl nav publicēts), un Komisijas 2008. gada 21. oktobra Lēmumu lietā C 10/08, IKB (vēl nav publicēts).

36

Huta Stalowa Wola

Novoles Straža

Bison Bial

Sachsen LB

IKB

(37)  Gadījumā, kad glābšanas ietvaros hibrīdkapitālu nodrošina valsts, to varētu vērtēt arī citādi.

37

(38)  Ja pārdošana ir iespējama par cenu, kas ir lielāka par uzskaites vērtību, pretējā gadījumā pārdošanai jānotiek līdz 2010. gada [...].

38

---

PIELIKUMS

PAR 2. PANTA 1. PUNKTU

1.1.   Visi pasākumi, jo īpaši cits atbalsts, kas nepieciešams, lai īstenotu pārstrukturēšanas plānu, atbilst Komisijas paziņojumiem un lēmumu pieņemšanas praksei, attiecīgi ņemot vērā WestLB lietas apstākļu īpatnības. Tie tos neapiet un nepadara par spēkā neesošiem. Tas jo īpaši attiecas uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu, novirzot bilances posteņus uz likvidāciju orientētu WestLB akcionāru instrumentu, kā arī uz pasākumiem, kurus veic Īpašais finanšu tirgus stabilizācijas fonds (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung), vai pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt WestLB refinansēšanu. Pirms īstenošanas Komisijai tiek atsevišķi paziņots par katru WestLB sniegto valsts atbalstu.

2.1.   WestLB akcionāri Westfälisch-Lippische Sparkassen- und Giroverband, Rheinische Sparkassen- und Giroverband, kā arī – tieši un netieši ar NRW.BANK starpniecību – Ziemeļreinas–Vestfālenes federālā zeme, Landschaftsverband Rheinland un Landschaftsverband Westfalen-Lippe pilnībā vai pa daļām pārdod WestLB saskaņā ar turpmāk minētajiem nosacījumiem līdz 2011. gada 31. decembrim.

2.2.   Ne vēlāk kā līdz 2010. gada 31. augustam saskaņā ar 6.1.–6.7. punktu WestLB akcionāri uzsāk konkursa procedūru un ne vēlāk kā līdz 2011. gada 31. augustam noslēdz pirkuma līgumu ar pircēju, līdz ar to pārdošana notiek ne vēlāk kā 2012. gada 1. janvārī. Pamatotos gadījumos Komisija var piekrist pārdošanai bez starpniekiem vai federālo zemju banku konsolidēšanai pirms konkursa procedūras īstenošanas vai tās laikā.

3.1.   Pamatojoties uz auditēto WestLB bilances kopsummu 2007. gada 31. decembrī (287 miljardi euro), līdz 2010. gada 31. martam kopsavilkuma bilances summa tiek samazināta kopumā par 25 % un līdz 2011. gada 31. martam – kopumā par 50 %, turklāt katrā gadījumā netiek ņemta vērā atvasināto finanšu instrumentu tirgus vērtība ([20–60] miljardi euro 2007. gada 31. decembrī). Līdz ar to koriģētā bilances kopsumma no [200–280] miljardiem euro līdz 2010. gada 31. martam ir jāsamazina līdz [150–250] miljardiem euro (bez atvasināto finanšu instrumentu tirgus vērtības) un līdz 2011. gada 31. martam – līdz [80–180] miljardiem euro (bez atvasināto finanšu instrumentu tirgus vērtības).

3.2.   Pamatojoties uz WestLB riska svērto aktīvu auditēto summu 2007. gada 31. decembrī (104 miljardi euro), riska svērto aktīvu summa līdz 2010. gada 31. martam tiek samazināta kopumā par 25 % un līdz 2011. gada 31. martam – kopumā par 50 %. Līdz ar to riska svērtie aktīvi līdz 2010. gada 31. martam ir jāsamazina līdz ne vairāk kā 78 miljardiem euro un līdz 2011. gada 31. martam – līdz ne vairāk kā 52 miljardiem euro. Turklāt Komisija un eksperts (trustee) ņems vērā to, ja riska svērto aktīvu attīstību neparedzēti spēcīgi ietekmēs ārēji faktori (piemēram, kredītvērtējums, valūtas maiņas kursi), ko nevar kontrolēt WestLB un tās akcionāri.

3.3.   Pielikuma 3.1. un 3.2. punktā minētie bilances summas un riska svērto aktīvu samazinājumi ir balstīti uz pieņēmumu, ka no bankas bilances pilnībā tiek izslēgts exit portfelis. Ja to nevarēs īstenot, kā kompensējošs pasākums salīdzināmā apjomā tiks samazināti aktīvi un riska svērtie aktīvi citās uzņēmējdarbības apakšjomās.

4.1.   WestLB galvenās uzņēmējdarbības aktivitātes tiek sadalītas un ne vēlāk kā līdz 2009. gada 30. oktobrim tiek iedalītas šādās operatīvi, ekonomiski un pārskatāmi segmentētās uzņēmējdarbības apakšjomās:

| a) | banku operācijas; |
| --- | --- |

a)

banku operācijas;

| b) | asociācija/vidējie un mazie uzņēmumi; |
| --- | --- |

b)

asociācija/vidējie un mazie uzņēmumi;

| c) | korporatīvie klienti/kapitāla tirgus/strukturētais finansējums. |
| --- | --- |

c)

korporatīvie klienti/kapitāla tirgus/strukturētais finansējums.

4.2.   Pielikuma 4.1. punktā minētās uzņēmējdarbības apakšjomas tiek pārdotas kopā vai atsevišķi līdz 2011. gada 31. decembrim.

4.3.   Līdz pārdošanai nevienā no 4.1. punktā minētajām uzņēmējdarbības apakšjomām nedrīkst paplašināt uzņēmējdarbību, piepērkot vai pievienojot citus uzņēmumus (ir aizliegta ārēja izaugsme).

4.4.   Uzņēmējdarbības apakšjomā “Asociācija/vidējie un mazie uzņēmumi” finanšu produktu izplatīšana notiek attiecībā uz krājkasēm, piedāvājot asociācijas biedriem pakalpojumus saistībā ar aktivitātēm kapitāla tirgū, korporatīvajiem klientiem, strukturēto finansējumu un bankas operācijām. [...] nav šīs uzņēmējdarbības apakšjomas elements, bet WestLB tas atsevišķi jāpārdod ne vēlāk kā līdz 2010. gada 31. [februārim–maijam].

4.5.   Attiecībā uz aktivitātēm kapitāla tirgū uzņēmējdarbības apakšjomā “Kapitāla tirgus/korporatīvie klienti/strukturētais finansējums” līdz pārdošanai ir noteikti šādi ierobežojumi:

| a) | kapitāla tirgus jomā esošais darījumu apjoms attiecībā uz bilances kopsummu 2009. gadā līdz 2009. gada 31. decembrim nedrīkst pārsniegt [70–100] miljardus euro, 2010. gadā līdz 2010. gada 31. decembrim – [60–90] miljardus euro un 2011. gadā līdz 2011. gada 31. decembrim – [50–80] miljardus euro; |
| --- | --- |

a)

kapitāla tirgus jomā esošais darījumu apjoms attiecībā uz bilances kopsummu 2009. gadā līdz 2009. gada 31. decembrim nedrīkst pārsniegt [70–100] miljardus euro, 2010. gadā līdz 2010. gada 31. decembrim – [60–90] miljardus euro un 2011. gadā līdz 2011. gada 31. decembrim – [50–80] miljardus euro;

| b) | riska svērtie aktīvi, kas attiecas uz aktivitātēm kapitāla tirgū, 2009. gada 31. decembrī nedrīkst pārsniegt [10–25] miljardus euro, 2010. gada 31. decembrī – [5–25] miljardus euro un 2011. gada 31. decembrī – [5–25] miljardus euro; |
| --- | --- |

b)

riska svērtie aktīvi, kas attiecas uz aktivitātēm kapitāla tirgū, 2009. gada 31. decembrī nedrīkst pārsniegt [10–25] miljardus euro, 2010. gada 31. decembrī – [5–25] miljardus euro un 2011. gada 31. decembrī – [5–25] miljardus euro;

| c) | WestLB pārtrauc veikt darījumus savā vārdā. Tas attiecas uz relative value trading aktivitātēm un šķīrējtiesas darījumiem. Turklāt ir pieļaujama uz klientiem vērsta tirdzniecības darbība un parastas tirgus aktivitātes, lai pārvaldītu bilances kopsummu; |
| --- | --- |

c)

WestLB pārtrauc veikt darījumus savā vārdā. Tas attiecas uz relative value trading aktivitātēm un šķīrējtiesas darījumiem. Turklāt ir pieļaujama uz klientiem vērsta tirdzniecības darbība un parastas tirgus aktivitātes, lai pārvaldītu bilances kopsummu;

| d) | tirdzniecības aktivitātes kapitāla tirgū operatīvi tiek veiktas tikai birojos Diseldorfā, Ņujorkā, Honkongā un Londonā. |
| --- | --- |

d)

tirdzniecības aktivitātes kapitāla tirgū operatīvi tiek veiktas tikai birojos Diseldorfā, Ņujorkā, Honkongā un Londonā.

4.6.   Attiecībā uz aktivitātēm uzņēmējdarbības jomas “Korporatīvie klienti/strukturētais finansējums” apakšjomā “Kapitāla tirgus/korporatīvie klienti/strukturētais finansējums” līdz pārdošanai ir noteikti šādi ierobežojumi:

| a) | korporatīvo klientu/strukturētā finansējuma jomā veiktie jaunie darījumi attiecībā uz bilances kopsummu 2009. gadā līdz 2009. gada 31. decembrim nedrīkst pārsniegt [20–40] miljardus euro, 2010. gadā līdz 2010. gada 31. decembrim – [15–35] miljardus euro un 2011. gadā līdz 2011. gada 31. decembrim – [10–30] miljardus euro; |
| --- | --- |

a)

korporatīvo klientu/strukturētā finansējuma jomā veiktie jaunie darījumi attiecībā uz bilances kopsummu 2009. gadā līdz 2009. gada 31. decembrim nedrīkst pārsniegt [20–40] miljardus euro, 2010. gadā līdz 2010. gada 31. decembrim – [15–35] miljardus euro un 2011. gadā līdz 2011. gada 31. decembrim – [10–30] miljardus euro;

| b) | riska svērtie aktīvi, kas attiecas uz korporatīvo klientu/strukturētā finansējuma jomu, 2009. gada 31. decembrī nedrīkst pārsniegt [30–60] miljardus euro, 2010. gada 31. decembrī – [20–50] miljardus euro un 2011. gada 31. decembrī – [20–50] miljardus euro; |
| --- | --- |

b)

riska svērtie aktīvi, kas attiecas uz korporatīvo klientu/strukturētā finansējuma jomu, 2009. gada 31. decembrī nedrīkst pārsniegt [30–60] miljardus euro, 2010. gada 31. decembrī – [20–50] miljardus euro un 2011. gada 31. decembrī – [20–50] miljardus euro;

| c) | cik vien iespējams drīz, bet ne vēlāk kā līdz 2010. gada [...], tiek slēgti šādi biroji:






  — | Minsterē, |
| --- | --- | --- |

c)

cik vien iespējams drīz, bet ne vēlāk kā līdz 2010. gada [...], tiek slēgti šādi biroji:

—

Minsterē,

| — | Bīlefeldē, |
| --- | --- |

—

Bīlefeldē,

| — | Ķelnē, |
| --- | --- |

—

Ķelnē,

| — | Dortmundē, |
| --- | --- |

—

Dortmundē,

| — | Maincā; |
| --- | --- |

—

Maincā;

| d) | cik vien iespējams drīz, taču ne vēlāk kā līdz 2010. gada [...], tiek slēgtas šādi meitasuzņēmumi, filiāles vai pārstāvniecības:






  — | Toronto, |
| --- | --- | --- |

d)

cik vien iespējams drīz, taču ne vēlāk kā līdz 2010. gada [...], tiek slēgtas šādi meitasuzņēmumi, filiāles vai pārstāvniecības:

—

Toronto,

| — | Hjūstonā, |
| --- | --- |

—

Hjūstonā,

| — | Mehiko, |
| --- | --- |

—

Mehiko,

| — | Madridē, |
| --- | --- |

—

Madridē,

| — | Milānā, |
| --- | --- |

—

Milānā,

| — | Parīzē, |
| --- | --- |

—

Parīzē,

| — | Kijevā, |
| --- | --- |

—

Kijevā,

| — | Dubaijā, |
| --- | --- |

—

Dubaijā,

| — | Johannesburgā, |
| --- | --- |

—

Johannesburgā,

| — | Prāgā, |
| --- | --- |

—

Prāgā,

| — | Šanhajā, |
| --- | --- |

—

Šanhajā,

| — | Singapūrā, |
| --- | --- |

—

Singapūrā,

| — | Tokijā, |
| --- | --- |

—

Tokijā,

| — | Mumbajā, |
| --- | --- |

—

Mumbajā,

| — | Seulā, |
| --- | --- |

—

Seulā,

| — | Pekinā; |
| --- | --- |

—

Pekinā;

| e) | ja WestLB pilnībā vai pa daļām tiek pārdota līdz 2010. gada 31. decembrim, pircējs drīkst saglabāt trīs papildu birojus; |
| --- | --- |

e)

ja WestLB pilnībā vai pa daļām tiek pārdota līdz 2010. gada 31. decembrim, pircējs drīkst saglabāt trīs papildu birojus;

| f) | esošie darījumi, kas vēl nav izbeigti 4.6. c) un 4.6. d) punktā minēto biroju slēgšanas brīdī, tiek nodoti citiem birojiem vai izbeigti citā piemērotā veidā; |
| --- | --- |

f)

esošie darījumi, kas vēl nav izbeigti 4.6. c) un 4.6. d) punktā minēto biroju slēgšanas brīdī, tiek nodoti citiem birojiem vai izbeigti citā piemērotā veidā;

| g) | var saglabāt šādus birojus:






  — | Londonā, |
| --- | --- | --- |

g)

var saglabāt šādus birojus:

—

Londonā,

| — | Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

Ņujorkā,

| — | Honkongā, |
| --- | --- |

—

Honkongā,

| — | Maskavā, |
| --- | --- |

—

Maskavā,

| — | Sidnejā, |
| --- | --- |

—

Sidnejā,

| — | Stambulā, |
| --- | --- |

—

Stambulā,

| — | Sanpaulu, |
| --- | --- |

—

Sanpaulu,

| — | Diseldorfā, |
| --- | --- |

—

Diseldorfā,

| — | Berlīnē, |
| --- | --- |

—

Berlīnē,

| — | Frankfurtē pie Mainas, |
| --- | --- |

—

Frankfurtē pie Mainas,

| — | Hamburgā, |
| --- | --- |

—

Hamburgā,

| — | Minhenē, |
| --- | --- |

—

Minhenē,

| — | Štutgartē; |
| --- | --- |

—

Štutgartē;

| h) | līdz WestLB pārdošanai netiek izveidoti nekādi jauni biroji meitasuzņēmumu, filiāļu vai pārstāvniecību veidā. |
| --- | --- |

h)

līdz WestLB pārdošanai netiek izveidoti nekādi jauni biroji meitasuzņēmumu, filiāļu vai pārstāvniecību veidā.

5.1.   Cik vien iespējams drīz, taču ne vēlāk kā līdz 2010. gada [februārim–maijam], tiek pilnībā pārdotas visas turpmāk minētās WestLB akcijas:

| — | Weberbank Actiengesellschaft, Berlīne, |
| --- | --- |

—

Weberbank Actiengesellschaft, Berlīne,

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

5.2.   Ja līdz 2010. gada [februārim–maijam] WestLB centieni pārdot savas [...] un [...] akcijas ir nesekmīgi, tās var pārdot arī kopā ar WestLB 6.1. punktā minētās procedūras ietvaros.

5.3.   Pielikuma 5.1. punktā minēto akciju pārdošanas termiņu var pagarināt ne ilgāk kā līdz 2010. gada 31. decembrim, ja WestLB pierāda, ka no darījuma paredzamie pārdošanas ieņēmumi saskaņā ar Komerckodeksu [Handelsgesetzbuch] būs mazāki par attiecīgo uzskaites vērtību WestLB AG atsevišķajā pārskatā vai saskaņā ar IFRS konsolidētajā pārskatā radīsies zaudējumi.

5.4.   [...] tiek pārdota atklātā, pārskatāmā un nediskriminējošā konkursa procedūrā saskaņā ar 6.1.–6.7. punktu, ievērojot 5.1. un 5.3. punktā noteiktos termiņus.

5.5.   Cik vien iespējams drīz, taču ne vēlāk kā līdz 2011. gada [februārim–maijam], tiek pārdotas visas turpmāk minētās WestLB akcijas:

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...], |
| --- | --- |

—

[...],

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

5.6.   Ieņēmumi no WestLB akciju pārdošanas tiek pilnībā izmantoti, lai finansētu WestLB pārstrukturēšanas plānu.

5.7.   Esošie darījumi, kas izriet no īpašumtiesībām uz akcijām, kas netiek pārdotas 5.1. un 5.3. punktā noteiktajos termiņos, tiek nodoti citiem birojiem vai no šā brīža izbeidzas atbilstīgi tos pamatojošo darījumu termiņam. Netiek veikti jauni darījumi.

5.8.   Līdz pārdošanai zaudējumu gadījumā WestLB nemaksā nekādus maksājumus hibrīdkapitāla instrumentiem. Šie instrumenti arī piedalās zaudējumos, ja WestLB bilancē parādītos zaudējumi, nerealizējot kapitāla rezerves.

6.1.   WestLB pilnībā vai pa daļām tiek pārdota atklātā, pārskatāmā un nediskriminējošā konkursa procedūrā, ievērojot 2.1. un 2.2. punktā noteiktos termiņus.

6.2.   Konkursa procedūra ir pieejama katram potenciālam pircējam Vācijā un ārvalstīs. Pārdošanas nosacījumi nedrīkst paredzēt noteikumu, kas nesamērīgi ierobežo iespējamo pretendentu skaitu vai ir pielāgots īpaši vienam konkrētam potenciālajam pretendentam.

6.3.   Informācija par pārdošanu tiek pietiekami atspoguļota plašsaziņas līdzekļos. Tas notiek ar publikāciju vismaz vienā starptautiskā preses plašsaziņas līdzeklī, ko visā Kopienā var saņemt angļu valodā. Tiktāl, ciktāl tas ir juridiski pieļaujams, pretendentiem tiek nodrošināta tieša piekļuve visai nepieciešamajai informācijai uzticamības pārbaudes (due diligence) procedūrā. Pircēju izvēle notiek atbilstīgi ekonomiskiem kritērijiem.

6.4.   Attiecīgais pircējs:

| a) | ir no WestLB akcionāriem neatkarīga trešā persona; par neatkarīgu šajā nozīmē tiek uzskatīta ikviena persona, kas Komisijas Regulas (EK) Nr. 2790/1999 (1) 11. panta nozīmē nav saistīta ar kādu no WestLB grupas sabiedrībām; |
| --- | --- |

a)

ir no WestLB akcionāriem neatkarīga trešā persona; par neatkarīgu šajā nozīmē tiek uzskatīta ikviena persona, kas Komisijas Regulas (EK) Nr. 2790/1999 (1) 11. panta nozīmē nav saistīta ar kādu no WestLB grupas sabiedrībām;

| b) | pamatoti spēj saņemt visas attiecīgo konkurences iestāžu un citu iestāžu atļaujas, kas nepieciešamas, lai varētu iegādāties WestLB akcijas; |
| --- | --- |

b)

pamatoti spēj saņemt visas attiecīgo konkurences iestāžu un citu iestāžu atļaujas, kas nepieciešamas, lai varētu iegādāties WestLB akcijas;

| c) | ņemot vērā finanšu iespējas, jo īpaši kredītvērtējumu, spēj nodrošināt bankas ilgstošu maksātspēju. |
| --- | --- |

c)

ņemot vērā finanšu iespējas, jo īpaši kredītvērtējumu, spēj nodrošināt bankas ilgstošu maksātspēju.

6.5.   Segmentēto uzņēmējdarbības apakšjomu pilnīgai pārdošanai ir priekšroka, salīdzinot ar vienkāršu balsstiesību vairākuma (“50 % plus viena akcija”) nodošanu. Vienkārša balsstiesību vairākuma nodošana ir pieļaujama tikai tad, ja konkursa procedūrā nav iesniegts neviens piedāvājums par vienas vai vairāku segmentēto uzņēmējdarbības apakšjomu pilnīgu pārņemšanu. Eiropas Komisija tiek informēta pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas un saglabā tiesības izvirzīt iebildumus.

6.6.   Netiek skarta 2.2. punktā paredzētā iespēja ar Komisijas piekrišanu veikt pārdošanu bez starpniekiem vai konsolidēt federālo zemju bankas. Turklāt līdzšinējie akcionāri var kļūt par mazākuma akcionāriem, ja tiek pārdots kontrolējošais vairākums.

6.7.   Uzņēmējdarbības apakšjomas un aktivitātes, kas netiek pārdotas konkursa procedūrā, līdz 2011. gada 31. decembrim tiek galīgi izbeigtas vai no šā brīža izbeidzas atbilstīgi tās pamatojošo darījumu termiņiem.

7.1.   Visu nosacījumu pilnīgu un korektu īstenošanu nepārtraukti pilnā apjomā uzrauga un detalizēti pārbauda pietiekami kvalificēts eksperts (trustee), priekšroka tiek dota revizoram. Trīs mēnešu laikā no šā lēmuma saņemšanas dienas WestLB iesaka piemērotu un neatkarīgu ekspertu (trustee). Lai to ieceltu, ir nepieciešama Komisijas piekrišana. No eksperta Komisija var pieprasīt komentārus un paskaidrojumus. Eksperta izmaksas sedz WestLB.

7.2.   Šā lēmuma īstenošanas laikā Komisijai ir neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama, lai uzraudzītu lēmuma īstenošanu. No WestLB Komisija var pieprasīt komentārus un paskaidrojumus. Visos jautājumos saistībā ar šā lēmuma īstenošanas uzraudzību Vācija un WestLB plaši sadarbosies ar Komisiju un Komisijas vārdā strādājošo ekspertu (trustee).

7.3.   Līdz 2011. gadam (ieskaitot) Vācija katru gadu iesniegs Komisijai progresa ziņojumu, kura sagatavošanā piedalās 7.1. punktā minētais eksperts. Ziņojumā jāietver kopsavilkums par gūtajiem panākumiem, īstenojot pārstrukturēšanas plānu, kā arī sīka informācija par visiem akciju pārdošanas darījumiem un meitasuzņēmumu, nodaļu un biroju slēgšanu saskaņā ar šo lēmumu. Jānorāda pārdošanas vai slēgšanas datums, uzskaites vērtība 2007. gada 31. decembrī, pirkuma cena, visa peļņa un zaudējumi saistībā ar pārdošanu vai slēgšanu un sīka informācija par vēl neveiktajiem pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pasākumiem. Ziņojums tiek iesniegts viena mēneša laikā pēc tam, kad WestLB uzraudzības padome ir apstiprinājusi WestLB gada pārskatu, taču ne vēlāk kā līdz katra gada 31. maijam.

PAR 2. PANTA 2. PUNKTU

Piemērojot 2. panta 2. punktā paredzēto pārskatīšanas noteikumu, Komisija atbilstīgi ņem vērā piedāvājuma noteikumus un situāciju kapitāla tirgos.

---

(1)  OV L 336, 29.12.1999., 21. lpp.

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 17. jūnijs)

par atbalsta shēmu C 41/06 (ex Nr. 318/A/04), kuru Dānija plāno īstenot, lai atmaksātu CO2 nodokli par kvotu regulēto degvielas patēriņu nozarē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4517)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/972/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinot ieinteresētās personas sniegt savus apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajam 88. panta 2. punktam (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2004. gada 20. jūlija vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2004. gada 22. jūlijā (Nr. SG/A/7988), Dānijas iestādes paziņoja Komisijai par pasākumu, kas aprakstīts turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2004. gada 20. jūlija vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2004. gada 22. jūlijā (Nr. SG/A/7988), Dānijas iestādes paziņoja Komisijai par pasākumu, kas aprakstīts turpmāk tekstā.

| (2) | Ar 2004. gada 13. septembra un 2004. gada 14. decembra vēstulēm Komisija prasīja papildu informāciju, kuru Dānija nosūtīja ar 2004. gada 14. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 18. oktobrī (Nr. A/37970), un 2005. gada 15. marta vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 15. martā (Nr. SG/A/2724). |
| --- | --- |

(2)

Ar 2004. gada 13. septembra un 2004. gada 14. decembra vēstulēm Komisija prasīja papildu informāciju, kuru Dānija nosūtīja ar 2004. gada 14. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 18. oktobrī (Nr. A/37970), un 2005. gada 15. marta vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 15. martā (Nr. SG/A/2724).

| (3) | Pēc tikšanās ar Konkurences ģenerāldirektorāta un Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta pārstāvjiem 2005. gada 27. aprīlī Dānijas iestādes ar 2005. gada 12. maija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 17. maijā (Nr. A/33975), pieprasīja papildu laiku, lai papildinātu savu ziņojumu. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tikšanās ar Konkurences ģenerāldirektorāta un Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta pārstāvjiem 2005. gada 27. aprīlī Dānijas iestādes ar 2005. gada 12. maija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 17. maijā (Nr. A/33975), pieprasīja papildu laiku, lai papildinātu savu ziņojumu.

| (4) | Pēc tam, kad pasākumā bija veiktas dažas nelielas izmaiņas, lieta tālāk tika apspriesta Komisijas un Dānijas iestāžu pārstāvju sapulcēs 2005. gada 12. oktobrī, 2005. gada 15. decembrī un 2006. gada 21. februārī. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad pasākumā bija veiktas dažas nelielas izmaiņas, lieta tālāk tika apspriesta Komisijas un Dānijas iestāžu pārstāvju sapulcēs 2005. gada 12. oktobrī, 2005. gada 15. decembrī un 2006. gada 21. februārī.

| (5) | Ar 2006. gada 10. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 11. jūlijā (Nr. A/35577), Dānijas iestādes informēja Komisiju, ka tās uzskata ziņojumu par pabeigtu, un lūdza Komisiju turpināt 2005. gada 12. oktobra sapulcē iesniegtā pasākuma iepriekšēju pārbaudi. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2006. gada 10. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 11. jūlijā (Nr. A/35577), Dānijas iestādes informēja Komisiju, ka tās uzskata ziņojumu par pabeigtu, un lūdza Komisiju turpināt 2005. gada 12. oktobra sapulcē iesniegtā pasākuma iepriekšēju pārbaudi.

| (6) | Ar 2006. gada 26. septembra vēstuli Komisija informēja Dāniju, ka attiecībā uz šo pasākumu tā bija plānojusi uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2006. gada 26. septembra vēstuli Komisija informēja Dāniju, ka attiecībā uz šo pasākumu tā bija plānojusi uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (7) | Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par ierosināto atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par ierosināto atbalsta pasākumu.

| (8) | Ar 2006. gada 24. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 27. novembrī (Nr. A/39579), Dānijas valdības iesniedza savus apsvērumus par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2006. gada 24. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 27. novembrī (Nr. A/39579), Dānijas valdības iesniedza savus apsvērumus par procedūras uzsākšanu.

| (9) | Komisija saņēma apsvērumus no šādām ieinteresētajām pusēm: Zviedrijas valdība (2006. gada 8. decembris, Nr. A/40067), Novo Nordisk (2006. gada 8. decembris, Nr. A/40027), Novozymes (2006. gada 11. decembris, Nr. A/40089) un Dansk Industri (2006. gada 12. decembris, Nr. A/40147). Tā nosūtīja ieinteresēto pušu apsvērumus Dānijas varas iestādēm un deva tām iespēju atbildēt. Dānijas valdības komentāri tika saņemti ar 2007. gada 5. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā (Nr. A/31115). |
| --- | --- |

(9)

Komisija saņēma apsvērumus no šādām ieinteresētajām pusēm: Zviedrijas valdība (2006. gada 8. decembris, Nr. A/40067), Novo Nordisk (2006. gada 8. decembris, Nr. A/40027), Novozymes (2006. gada 11. decembris, Nr. A/40089) un Dansk Industri (2006. gada 12. decembris, Nr. A/40147). Tā nosūtīja ieinteresēto pušu apsvērumus Dānijas varas iestādēm un deva tām iespēju atbildēt. Dānijas valdības komentāri tika saņemti ar 2007. gada 5. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā (Nr. A/31115).

| (10) | 2007. gada 12. septembrī notika Eiropas Savienības konkurences komisāres Neelie Kroes kabineta un Dānijas nodokļu ministra Kristian Jensen tikšanās. Sapulcē vienojās sagaidīt Kopienas jauno pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai pieņemšanu, pirms tiek pieņemts lēmums par ierosināto nodokļa atvieglojumu. |
| --- | --- |

(10)

2007. gada 12. septembrī notika Eiropas Savienības konkurences komisāres Neelie Kroes kabineta un Dānijas nodokļu ministra Kristian Jensen tikšanās. Sapulcē vienojās sagaidīt Kopienas jauno pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībai pieņemšanu, pirms tiek pieņemts lēmums par ierosināto nodokļa atvieglojumu.

| (11) | Ar 2008. gada 14. maija vēstuli Komisija lūdza informāciju attiecībā uz noteikumiem par atbrīvojumiem no dabas resursu nodokļa atbilstīgi jaunajām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (3). Dānija atbildēja 2008. gada 22. jūlija vēstulē (Nr. A/15183) ar pielikumu (Nr. A/15244). |
| --- | --- |

(11)

Ar 2008. gada 14. maija vēstuli Komisija lūdza informāciju attiecībā uz noteikumiem par atbrīvojumiem no dabas resursu nodokļa atbilstīgi jaunajām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (3). Dānija atbildēja 2008. gada 22. jūlija vēstulē (Nr. A/15183) ar pielikumu (Nr. A/15244).

| (12) | Informācijas pieprasījums un arī atbilde tika paziņota tām trešām personām, kuras bija izteikušas savus apsvērumus par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Pēc informācijas paziņošanas trešām personām tika saņemti apsvērumi no Dansk Industri (2008. gada 6. oktobrī, Nr. A/20427), Novo Nordisk (2008. gada 7. oktobrī, Nr. A/20550), Novozymes (2008. gada 8. oktobrī, Nr. A/20739) un Zviedrijas valdības (2008. gada 15. oktobrī, A/21433). |
| --- | --- |

(12)

Informācijas pieprasījums un arī atbilde tika paziņota tām trešām personām, kuras bija izteikušas savus apsvērumus par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. Pēc informācijas paziņošanas trešām personām tika saņemti apsvērumi no Dansk Industri (2008. gada 6. oktobrī, Nr. A/20427), Novo Nordisk (2008. gada 7. oktobrī, Nr. A/20550), Novozymes (2008. gada 8. oktobrī, Nr. A/20739) un Zviedrijas valdības (2008. gada 15. oktobrī, A/21433).

2.   SĪKS PASĀKUMA APRAKSTS

2.1.   Pamatinformācija

| (13) | Nodoklis par CO2 emisijām Dānijā tika ieviests 1992. gadā, ar to apliekot energoproduktus un elektroenerģiju. Tas ir patēriņa nodoklis, un šobrīd tas ir DKK 90 par tonnu CO2 emisiju. CO2 nodokļa mērķis galvenokārt ir ierobežot CO2 emisijas. Nodokļa likme katrai degvielai ir saistīta ar oglekļa saturu energoproduktā (4). Turklāt enerģētikas nodoklis tiek iekasēts kopš 1977. gada. |
| --- | --- |

(13)

Nodoklis par CO2 emisijām Dānijā tika ieviests 1992. gadā, ar to apliekot energoproduktus un elektroenerģiju. Tas ir patēriņa nodoklis, un šobrīd tas ir DKK 90 par tonnu CO2 emisiju. CO2 nodokļa mērķis galvenokārt ir ierobežot CO2 emisijas. Nodokļa likme katrai degvielai ir saistīta ar oglekļa saturu energoproduktā (4). Turklāt enerģētikas nodoklis tiek iekasēts kopš 1977. gada.

| (14) | Attiecībā uz enerģētikas nodokli parastās mājsaimniecības un noteikta daļa pakalpojumu nozares uzņēmumu maksā pilnu nodokli, bet visi pārējie uzņēmumi, kas reģistrēti kā PVN maksātāji, ir pilnībā atbrīvoti no šā nodokļa. Attiecībā uz CO2 nodokli parastās mājsaimniecības un noteikta daļa pakalpojumu nozares uzņēmumu maksā pilnu nodokli, bet citiem uzņēmumiem, kas reģistrēti kā PVN maksātāji, tiek piemērota īpaša uzņēmējdarbības likme. Tā saucamā uzņēmējdarbības likme Komisijā tika apstiprināta 2005. gada novembrī (5). Par enerģiju, ko patērē dažos “smagos procesos” (6), uzņēmumiem piešķir vēl lielāku vispārējās uzņēmējdarbības nodokļa likmes samazinājumu. Zemāka nodokļa likme šādiem procesiem pēdējo reizi Komisijā tika apstiprināta 2005. gada septembrī (7). Apstiprināšana balstījās uz faktu, ka atbalsta saņēmēji joprojām maksāja CO2 nodokli, lai ievērotu Kopienas noteiktos minimālos nodokļu līmeņus, kas noteikti Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvā 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (8) (turpmāk tekstā “Enerģētikas nodokļu direktīva”). Turklāt daži energoietilpīgi uzņēmumi ir noslēguši brīvprātīgus elektroenerģijas taupīšanas līgumus ar Dānijas valdību. Kompensācijā par savu mērķu sasniegšanu atbilstīgi šiem līgumiem tie saņem papildu CO2 nodokļa samazinājumu, kas Komisijā pēdējo reizi tika apstiprināts 2003. gada aprīlī (9). |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz enerģētikas nodokli parastās mājsaimniecības un noteikta daļa pakalpojumu nozares uzņēmumu maksā pilnu nodokli, bet visi pārējie uzņēmumi, kas reģistrēti kā PVN maksātāji, ir pilnībā atbrīvoti no šā nodokļa. Attiecībā uz CO2 nodokli parastās mājsaimniecības un noteikta daļa pakalpojumu nozares uzņēmumu maksā pilnu nodokli, bet citiem uzņēmumiem, kas reģistrēti kā PVN maksātāji, tiek piemērota īpaša uzņēmējdarbības likme. Tā saucamā uzņēmējdarbības likme Komisijā tika apstiprināta 2005. gada novembrī (5). Par enerģiju, ko patērē dažos “smagos procesos” (6), uzņēmumiem piešķir vēl lielāku vispārējās uzņēmējdarbības nodokļa likmes samazinājumu. Zemāka nodokļa likme šādiem procesiem pēdējo reizi Komisijā tika apstiprināta 2005. gada septembrī (7). Apstiprināšana balstījās uz faktu, ka atbalsta saņēmēji joprojām maksāja CO2 nodokli, lai ievērotu Kopienas noteiktos minimālos nodokļu līmeņus, kas noteikti Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvā 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (8) (turpmāk tekstā “Enerģētikas nodokļu direktīva”). Turklāt daži energoietilpīgi uzņēmumi ir noslēguši brīvprātīgus elektroenerģijas taupīšanas līgumus ar Dānijas valdību. Kompensācijā par savu mērķu sasniegšanu atbilstīgi šiem līgumiem tie saņem papildu CO2 nodokļa samazinājumu, kas Komisijā pēdējo reizi tika apstiprināts 2003. gada aprīlī (9).

| (15) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (10) (turpmāk tekstā “Direktīva par emisijas kvotu tirdzniecību”), ES Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (turpmāk tekstā “ES ETS”) stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī. Tādējādi iekārtas operatoram, uz kuru attiecas šī direktīva, ir jābūt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotām. Kvotas operatoram vai nu piešķir bez maksas katra kvotu tirdzniecības perioda sākumā, vai operators tās iegādājas izsolē un/vai tirgū. Pirmajā kvotu tirdzniecības periodā (no 2005. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim) dalībvalstīm bija pienākums piešķirt bez maksas vismaz 95 % kvotu. Dānija izvēlējās atlikušos 5 % kvotu pārdot vairāksolīšanā atklātās izsolēs. Otrajā kvotu tirdzniecības periodā (no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim) dalībvalstīm ir iespēja izsolīt 10 % kvotu. Dānija izvēlējās visas kvotas piešķirt bez maksas (11). |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (10) (turpmāk tekstā “Direktīva par emisijas kvotu tirdzniecību”), ES Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (turpmāk tekstā “ES ETS”) stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī. Tādējādi iekārtas operatoram, uz kuru attiecas šī direktīva, ir jābūt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotām. Kvotas operatoram vai nu piešķir bez maksas katra kvotu tirdzniecības perioda sākumā, vai operators tās iegādājas izsolē un/vai tirgū. Pirmajā kvotu tirdzniecības periodā (no 2005. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim) dalībvalstīm bija pienākums piešķirt bez maksas vismaz 95 % kvotu. Dānija izvēlējās atlikušos 5 % kvotu pārdot vairāksolīšanā atklātās izsolēs. Otrajā kvotu tirdzniecības periodā (no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim) dalībvalstīm ir iespēja izsolīt 10 % kvotu. Dānija izvēlējās visas kvotas piešķirt bez maksas (11).

2.2.   Paziņotā shēma

| (16) | Ar paziņoto shēmu Dānijas iestādes ierosina, ka energoietilpīgie uzņēmumi (12), uz kuriem attiecas ES ETS, varētu saņemt pilnīgu atbrīvojumu (atmaksas veidā) no CO2 nodokļa. Citi uzņēmumi, uz ko attiecas ES ETS, maksātu CO2 nodokli, kas atbilst 50 % no noteiktajiem minimālajiem nodokļu līmeņiem. Saskaņā ar Dānijas iestāžu sniegto informāciju visi uzņēmumi, uz kuriem šobrīd attiecas ES ETS, ir energoietilpīgi, kā noteikts Enerģētikas nodokļu direktīvā. Tādējādi, ja paziņotais pasākums tiktu apstiprināts, visā ES ETS regulētajā rūpniecībā degvielas patēriņam varētu piemērot pilnīgu CO2 nodokļa atmaksu. |
| --- | --- |

(16)

Ar paziņoto shēmu Dānijas iestādes ierosina, ka energoietilpīgie uzņēmumi (12), uz kuriem attiecas ES ETS, varētu saņemt pilnīgu atbrīvojumu (atmaksas veidā) no CO2 nodokļa. Citi uzņēmumi, uz ko attiecas ES ETS, maksātu CO2 nodokli, kas atbilst 50 % no noteiktajiem minimālajiem nodokļu līmeņiem. Saskaņā ar Dānijas iestāžu sniegto informāciju visi uzņēmumi, uz kuriem šobrīd attiecas ES ETS, ir energoietilpīgi, kā noteikts Enerģētikas nodokļu direktīvā. Tādējādi, ja paziņotais pasākums tiktu apstiprināts, visā ES ETS regulētajā rūpniecībā degvielas patēriņam varētu piemērot pilnīgu CO2 nodokļa atmaksu.

| (17) | Paziņoto atbrīvojumu piemēro tikai degvielai (minerāleļļas produkti, gāze un ogles), ko izmanto uzņēmējdarbībā, uz kuru attiecas ES ETS. Tas neattiecas ne uz elektroenerģijas un siltumenerģijas patēriņu, ne arī uz degvielu, ko izmanto telpu apsildīšanai un karstajam ūdenim. |
| --- | --- |

(17)

Paziņoto atbrīvojumu piemēro tikai degvielai (minerāleļļas produkti, gāze un ogles), ko izmanto uzņēmējdarbībā, uz kuru attiecas ES ETS. Tas neattiecas ne uz elektroenerģijas un siltumenerģijas patēriņu, ne arī uz degvielu, ko izmanto telpu apsildīšanai un karstajam ūdenim.

| (18) | Ierosināto atbrīvojumu juridiskais pamats ir 2004. gada 9. jūnija likums Nr. 464. |
| --- | --- |

(18)

Ierosināto atbrīvojumu juridiskais pamats ir 2004. gada 9. jūnija likums Nr. 464.

| (19) | Visas rūpnieciskās darbības, uz kurām attiecas Direktīva par emisijas kvotu tirdzniecību, izņemot elektroenerģiju un siltumražošanu, paredzēts pilnībā vai daļēji atbrīvot no CO2 nodokļa par patērēto degvielu, kā aprakstīts iepriekš. Paredzēts, ka atbalsta saņēmēju skaits būs apmēram 85 ražošanas procesi, kas ieviesti 120 ražotnēs. |
| --- | --- |

(19)

Visas rūpnieciskās darbības, uz kurām attiecas Direktīva par emisijas kvotu tirdzniecību, izņemot elektroenerģiju un siltumražošanu, paredzēts pilnībā vai daļēji atbrīvot no CO2 nodokļa par patērēto degvielu, kā aprakstīts iepriekš. Paredzēts, ka atbalsta saņēmēju skaits būs apmēram 85 ražošanas procesi, kas ieviesti 120 ražotnēs.

| (20) | Dānijas iestādes ir aprēķinājušas, ka šā pasākuma radītie nodokļu ieņēmumu zaudējumi gadā būs apmēram DKK 30 miljoni (apmēram EUR 4 miljoni). Tomēr savā 2008. gada 22. jūlija vēstulē Dānijas iestādes norādīja, ka shēmas budžets būs mazāks par aprēķināto. |
| --- | --- |

(20)

Dānijas iestādes ir aprēķinājušas, ka šā pasākuma radītie nodokļu ieņēmumu zaudējumi gadā būs apmēram DKK 30 miljoni (apmēram EUR 4 miljoni). Tomēr savā 2008. gada 22. jūlija vēstulē Dānijas iestādes norādīja, ka shēmas budžets būs mazāks par aprēķināto.

| (21) | Dānijas iestādes juridisko pamatojumu ierosinātajai shēmai pieņēma 2004. gadā, bet garantē, ka īstenos to tikai tad, ja Komisija to apstiprinās. Ja Komisija apstiprinās, shēma stāsies spēkā no 2005. gada 1. janvāra. Shēmas darbības laiks nav ierobežots, bet, ja tā tiks apstiprināta, Dānijas iestādes ir apņēmušās atkārtoti par to paziņot pēc 10 gadiem. |
| --- | --- |

(21)

Dānijas iestādes juridisko pamatojumu ierosinātajai shēmai pieņēma 2004. gadā, bet garantē, ka īstenos to tikai tad, ja Komisija to apstiprinās. Ja Komisija apstiprinās, shēma stāsies spēkā no 2005. gada 1. janvāra. Shēmas darbības laiks nav ierobežots, bet, ja tā tiks apstiprināta, Dānijas iestādes ir apņēmušās atkārtoti par to paziņot pēc 10 gadiem.

3.   PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 88. PANTA 2. PUNKTU

| (22) | Komisija savā lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu konstatēja, ka pasākuma finansējums tiek nodrošināts no valsts resursiem. To piemēro tikai tiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas ES ETS, un atbrīvo šos uzņēmumus no izmaksām, kuras citādi tiem būtu jāsedz no savas darbības budžeta, t. i., pasākums šiem uzņēmumiem sniedz ekonomiskas priekšrocības. Komisija šaubījās par to, vai pasākuma selektivitāte bija pamatota, ņemot vērā nodokļu sistēmas būtību un struktūru. Atbalsta saņēmēji ir aktīvi tajos tirgos, kas ir atvērti konkurencei un tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Tādējādi pasākums var traucēt konkurenci un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka pasākums varētu būt valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(22)

Komisija savā lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu konstatēja, ka pasākuma finansējums tiek nodrošināts no valsts resursiem. To piemēro tikai tiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas ES ETS, un atbrīvo šos uzņēmumus no izmaksām, kuras citādi tiem būtu jāsedz no savas darbības budžeta, t. i., pasākums šiem uzņēmumiem sniedz ekonomiskas priekšrocības. Komisija šaubījās par to, vai pasākuma selektivitāte bija pamatota, ņemot vērā nodokļu sistēmas būtību un struktūru. Atbalsta saņēmēji ir aktīvi tajos tirgos, kas ir atvērti konkurencei un tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Tādējādi pasākums var traucēt konkurenci un ietekmēt tirdzniecību iekšējā tirgū. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka pasākums varētu būt valsts atbalsts.

| (23) | Komisija uzdeva jautājumu, vai šis pasākums būtu saderīgs ar toreiz piemērojamām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (13) (EAG 2001), jo nodoklis, ko uzņēmumi maksātu saskaņā ar ierosināto shēmu, būtu zem Enerģētikas nodokļu direktīvā paredzētājiem nodokļu minimālajiem līmeņiem, saņēmējiem neuzņemoties nekādas brīvprātīgas saistības vai līgumus, lai veiktu tādus pasākumus, kas paredz saskaņotu ES saistību izpildi. |
| --- | --- |

(23)

Komisija uzdeva jautājumu, vai šis pasākums būtu saderīgs ar toreiz piemērojamām Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (13) (EAG 2001), jo nodoklis, ko uzņēmumi maksātu saskaņā ar ierosināto shēmu, būtu zem Enerģētikas nodokļu direktīvā paredzētājiem nodokļu minimālajiem līmeņiem, saņēmējiem neuzņemoties nekādas brīvprātīgas saistības vai līgumus, lai veiktu tādus pasākumus, kas paredz saskaņotu ES saistību izpildi.

| (24) | Komisija pārbaudīja, vai iespējamais atbalsts uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz vajadzību novērst divkāršu regulējumu. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka valsts CO2 nodokļi ir daļa no valsts enerģētikas nodokļu sistēmas, ievērojot Enerģētikas nodokļu direktīvu. Tādēļ ierosinātais nodokļa atvieglojums varētu kropļot konkurenci iekšējā tirgū, jo tas palielinātu nodokļu diferenciāciju sfērā, kurā nodokļi ir saskaņoti Kopienas līmenī. Turklāt CO2 nodokļa atlaides piešķiršana visiem uzņēmumiem, kas piedalās ES ETS, varētu būt pretrunā principam “piesārņotājs maksā”, jo tiktu ietverti tādi uzņēmumi, kas emisijas kvotas saņēmuši bez maksas. Komisija aicināja Dāniju sniegt informāciju par shēmu, lai nodrošinātu, ka bez CO2 nodokļa katra individuāla uzņēmuma līmenī varētu noteikt iespējamu papildu apgrūtinājuma eksistenci un apjomu un ka vienīgi tie uzņēmumi, kas faktiski izjutuši šādu apgrūtinājumu, gūtu labumu no nodokļu atbrīvojumiem. Komisija tomēr norādīja, ka atlaides piešķiršana tikai tiem uzņēmumiem, kuriem jāpērk papildu kvotas, varētu neatbilst vides apsvērumiem, jo varētu būt labvēlīgāka tiem uzņēmumiem, kuri neierobežo savu piesārņojumu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija pārbaudīja, vai iespējamais atbalsts uzskatāms par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, pamatojoties uz vajadzību novērst divkāršu regulējumu. Šajā sakarā Komisija norādīja, ka valsts CO2 nodokļi ir daļa no valsts enerģētikas nodokļu sistēmas, ievērojot Enerģētikas nodokļu direktīvu. Tādēļ ierosinātais nodokļa atvieglojums varētu kropļot konkurenci iekšējā tirgū, jo tas palielinātu nodokļu diferenciāciju sfērā, kurā nodokļi ir saskaņoti Kopienas līmenī. Turklāt CO2 nodokļa atlaides piešķiršana visiem uzņēmumiem, kas piedalās ES ETS, varētu būt pretrunā principam “piesārņotājs maksā”, jo tiktu ietverti tādi uzņēmumi, kas emisijas kvotas saņēmuši bez maksas. Komisija aicināja Dāniju sniegt informāciju par shēmu, lai nodrošinātu, ka bez CO2 nodokļa katra individuāla uzņēmuma līmenī varētu noteikt iespējamu papildu apgrūtinājuma eksistenci un apjomu un ka vienīgi tie uzņēmumi, kas faktiski izjutuši šādu apgrūtinājumu, gūtu labumu no nodokļu atbrīvojumiem. Komisija tomēr norādīja, ka atlaides piešķiršana tikai tiem uzņēmumiem, kuriem jāpērk papildu kvotas, varētu neatbilst vides apsvērumiem, jo varētu būt labvēlīgāka tiem uzņēmumiem, kuri neierobežo savu piesārņojumu.

4.   IEINTERESĒTO PUŠU APSVĒRUMI

| (25) | Zviedrijas iestādes paziņoja, ka Komisijai vajadzētu veikt visaptverošu, ekonomisku un arī juridisku paziņotā nodokļa atvieglojuma analīzi. Tās atsaucās uz argumentiem, kas tika iesniegti viņu pašu paziņojumā līdzīgā lietā (14), attiecībā uz kuru Komisija arī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(25)

Zviedrijas iestādes paziņoja, ka Komisijai vajadzētu veikt visaptverošu, ekonomisku un arī juridisku paziņotā nodokļa atvieglojuma analīzi. Tās atsaucās uz argumentiem, kas tika iesniegti viņu pašu paziņojumā līdzīgā lietā (14), attiecībā uz kuru Komisija arī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru.

| (26) | Dansk Industri apgalvoja, ka, pirmkārt, būtu jānorāda, ka šis pasākums nav valsts atbalsts un, otrkārt, ka tas ir saderīgs ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šajā sakarā būtu jāatceras, ka Dansk Industri ir jāmaksā CO2 nodoklis, enerģētikas nodoklis, SO2 nodoklis un cenas piemaksa, ko administrē Energinet.dk un piešķir zaļās elektroenerģijas ražotājiem. Līdz ar to Dānijas uzņēmumi par patērēto enerģiju maksā daudz vairāk nekā viņu Eiropas un starptautiskie konkurenti. |
| --- | --- |

(26)

Dansk Industri apgalvoja, ka, pirmkārt, būtu jānorāda, ka šis pasākums nav valsts atbalsts un, otrkārt, ka tas ir saderīgs ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šajā sakarā būtu jāatceras, ka Dansk Industri ir jāmaksā CO2 nodoklis, enerģētikas nodoklis, SO2 nodoklis un cenas piemaksa, ko administrē Energinet.dk un piešķir zaļās elektroenerģijas ražotājiem. Līdz ar to Dānijas uzņēmumi par patērēto enerģiju maksā daudz vairāk nekā viņu Eiropas un starptautiskie konkurenti.

| (27) | Saskaņā ar Novo Nordisk A/S sniegto informāciju uzņēmuma nodokļu ietaupījums sakarā ar ierosināto pasākumu būs DKK 200 000 gadā. Uzņēmuma pārstāvji uzskata, ka šāds ietaupījums nekropļos konkurenci, jo saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu viņiem jātērē apmēram DKK 400 000, lai sasniegtu zemākas CO2 emisijas. Uzņēmums atsaucas uz de minimis atbalsta noteikumiem, kas ļauj tam 3 gadu laikā saņemt atbalstu līdz EUR 200 000 (apmēram DKK 1,5 miljoni). Attiecībā uz Enerģētikas nodokļu direktīvas ievērošanu Novo Nordisk atsaucās uz faktu, ka tas izmanto koģenerāciju un tādēļ tam var piemērot nodokļa atbrīvojumu vai samazinājumu saskaņā ar direktīvas 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Turklāt tas ir energoietilpīgs uzņēmums, un tā izdevumi par patērēto enerģiju (konkrētais nodoklis un izdevumi CO2 emisiju samazināšanai) kopumā ir daudz augstāki par Kopienas paredzēto nodokļu minimālo līmeni. Novo Nordisk papildus atsaucās uz Enerģētikas nodokļu direktīvas preambulas 7. punktu, kurā noteikts, ka nodokļu uzlikšana energoproduktiem var būt viens no pieejamiem līdzekļiem, lai sasniegtu Kioto protokola mērķus (t. i., to pašu mērķi, kāds ir ES ETS), un secina, ka šajā gadījumā ir divkāršs regulējums. Visbeidzot, attiecībā uz Komisijas ierosinājumu novērtēt iespējamo apgrūtinājumu katra saņēmēja līmenī Novo Nordisk norādīja, ka šāda pieeja radītu nopietnas problēmas ar kvotu sadali pareizajā periodā u. tml., un cita starpā tādēļ, ka kvotu iegādes laikam nav noteikti jāatspoguļo enerģijas patēriņa laiks. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar Novo Nordisk A/S sniegto informāciju uzņēmuma nodokļu ietaupījums sakarā ar ierosināto pasākumu būs DKK 200 000 gadā. Uzņēmuma pārstāvji uzskata, ka šāds ietaupījums nekropļos konkurenci, jo saskaņā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu viņiem jātērē apmēram DKK 400 000, lai sasniegtu zemākas CO2 emisijas. Uzņēmums atsaucas uz de minimis atbalsta noteikumiem, kas ļauj tam 3 gadu laikā saņemt atbalstu līdz EUR 200 000 (apmēram DKK 1,5 miljoni). Attiecībā uz Enerģētikas nodokļu direktīvas ievērošanu Novo Nordisk atsaucās uz faktu, ka tas izmanto koģenerāciju un tādēļ tam var piemērot nodokļa atbrīvojumu vai samazinājumu saskaņā ar direktīvas 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Turklāt tas ir energoietilpīgs uzņēmums, un tā izdevumi par patērēto enerģiju (konkrētais nodoklis un izdevumi CO2 emisiju samazināšanai) kopumā ir daudz augstāki par Kopienas paredzēto nodokļu minimālo līmeni. Novo Nordisk papildus atsaucās uz Enerģētikas nodokļu direktīvas preambulas 7. punktu, kurā noteikts, ka nodokļu uzlikšana energoproduktiem var būt viens no pieejamiem līdzekļiem, lai sasniegtu Kioto protokola mērķus (t. i., to pašu mērķi, kāds ir ES ETS), un secina, ka šajā gadījumā ir divkāršs regulējums. Visbeidzot, attiecībā uz Komisijas ierosinājumu novērtēt iespējamo apgrūtinājumu katra saņēmēja līmenī Novo Nordisk norādīja, ka šāda pieeja radītu nopietnas problēmas ar kvotu sadali pareizajā periodā u. tml., un cita starpā tādēļ, ka kvotu iegādes laikam nav noteikti jāatspoguļo enerģijas patēriņa laiks.

| (28) | Novozymes A/S piebilda, ka saistībā ar fermentu ražošanu tas ražo elektroenerģiju un siltumu rūpniecības ražošanas iekārtās. Uzņēmuma ražošana tiek uzskatīta par smago procesu, un tas nozīmē, ka uzņēmumam jāmaksā nodoklis DKK 3–25 apmērā par tonnu CO2 no patērētās degvielas. Uz to attiecas arī ES ETS. Novozymes apsvērumi ir identiski Novo Nordisk iesniegtajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(28)

Novozymes A/S piebilda, ka saistībā ar fermentu ražošanu tas ražo elektroenerģiju un siltumu rūpniecības ražošanas iekārtās. Uzņēmuma ražošana tiek uzskatīta par smago procesu, un tas nozīmē, ka uzņēmumam jāmaksā nodoklis DKK 3–25 apmērā par tonnu CO2 no patērētās degvielas. Uz to attiecas arī ES ETS. Novozymes apsvērumi ir identiski Novo Nordisk iesniegtajiem apsvērumiem.

5.   DĀNIJAS APSVĒRUMI

| (29) | Dānijas iestādes, atsaucoties uz Tiesas 2000. gada 16. maija spriedumu lietā C-83/98 P (Francija pret Ladbroke Racing Ltd un Komisiju (15)), apgalvo, ka šajā gadījumā nav selektīvas priekšrocības. Tiesa vairākās lietās ir secinājusi (16), ka situācijā, kad shēmai ir vispārējs ekonomiski politisks vai sociāli politisks raksturs un tā nesniedz priekšrocības atsevišķām darbībām vai uzņēmējdarbības nozarēm, uz šo shēmu neattiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts. Adria-Wien spriedumā enerģētikas nodokļa atvieglojums preču ražošanas uzņēmumiem nodrošināja ekonomiskas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu nozares uzņēmumiem, neskatoties uz to, ka pakalpojumu nozares uzņēmumi arī varētu būt samērā lieli enerģijas patērētāji. Dānijas iestādes apgalvo, ka konkrētā shēma nesniedz priekšrocības īpašai uzņēmējdarbības grupai, bet ietver nodokļa atvieglojumu visiem uzņēmumiem, kas atrodas vienādā juridiskā un faktiskā situācijā (17). Tādēļ Dānijas iestādes uzskata, ka uz ierosināto shēmu neattiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(29)

Dānijas iestādes, atsaucoties uz Tiesas 2000. gada 16. maija spriedumu lietā C-83/98 P (Francija pret Ladbroke Racing Ltd un Komisiju (15)), apgalvo, ka šajā gadījumā nav selektīvas priekšrocības. Tiesa vairākās lietās ir secinājusi (16), ka situācijā, kad shēmai ir vispārējs ekonomiski politisks vai sociāli politisks raksturs un tā nesniedz priekšrocības atsevišķām darbībām vai uzņēmējdarbības nozarēm, uz šo shēmu neattiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts. Adria-Wien spriedumā enerģētikas nodokļa atvieglojums preču ražošanas uzņēmumiem nodrošināja ekonomiskas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem pakalpojumu nozares uzņēmumiem, neskatoties uz to, ka pakalpojumu nozares uzņēmumi arī varētu būt samērā lieli enerģijas patērētāji. Dānijas iestādes apgalvo, ka konkrētā shēma nesniedz priekšrocības īpašai uzņēmējdarbības grupai, bet ietver nodokļa atvieglojumu visiem uzņēmumiem, kas atrodas vienādā juridiskā un faktiskā situācijā (17). Tādēļ Dānijas iestādes uzskata, ka uz ierosināto shēmu neattiecas EK Līguma 87. panta 1. punkts.

| (30) | Papildus tās atsaucas uz Tiesas secinājumiem Adria-Wien lietā, ka shēma, kas gandrīz noteikti ietver priekšrocības saņēmējam, bet ir pamatota, ņemot vērā shēmas raksturu un struktūru, neatbilst selektivitātes kritērijam. Konkrētajā lietā Dānijas iestādes uzskata, ka pēc ES ETS ieviešanas nodoklim vairs nav ekoloģiskās vērtības. Tā kā nodokļa mērķis turpmāk vairs nav īstenojams vai arī ir samazināts, pēc nodokļu sistēmas loģikas un būtības attiecīgie uzņēmumi jāatbrīvo no nodokļa. |
| --- | --- |

(30)

Papildus tās atsaucas uz Tiesas secinājumiem Adria-Wien lietā, ka shēma, kas gandrīz noteikti ietver priekšrocības saņēmējam, bet ir pamatota, ņemot vērā shēmas raksturu un struktūru, neatbilst selektivitātes kritērijam. Konkrētajā lietā Dānijas iestādes uzskata, ka pēc ES ETS ieviešanas nodoklim vairs nav ekoloģiskās vērtības. Tā kā nodokļa mērķis turpmāk vairs nav īstenojams vai arī ir samazināts, pēc nodokļu sistēmas loģikas un būtības attiecīgie uzņēmumi jāatbrīvo no nodokļa.

| (31) | ES ETS kvotas un CO2 nodoklis ir rentabli tirgus instrumenti, kuru mērķis ir samazināt CO2 emisijas enerģijas patēriņa procesā. Abi instrumenti palielina enerģijas patēriņa robežizmaksas pat tad, ja kvotas tiek sadalītas bez maksas. Kvotas un nodokļi rada lielākas ražošanas izmaksas. Kopējās CO2 emisijas aprobežojas ar kopēju kvotu skaitu. Ja, piemēram, viens uzņēmums nodokļu dēļ samazina savas emisijas, citam uzņēmumam paveras iespēja palielināt savas emisijas. Līdz ar to saskaņā ar divkāršo regulējumu nodoklis vairs nav rentabls vadības instruments. Tam nav papildu ietekmes uz vidi, bet tas ir vienīgi papildu finansiāls slogs attiecīgajiem uzņēmumiem. Tādēļ Dānijas iestādes uzskata, ka aplūkojamā shēma atbilst nodokļu sistēmas būtībai un apsvērumiem. |
| --- | --- |

(31)

ES ETS kvotas un CO2 nodoklis ir rentabli tirgus instrumenti, kuru mērķis ir samazināt CO2 emisijas enerģijas patēriņa procesā. Abi instrumenti palielina enerģijas patēriņa robežizmaksas pat tad, ja kvotas tiek sadalītas bez maksas. Kvotas un nodokļi rada lielākas ražošanas izmaksas. Kopējās CO2 emisijas aprobežojas ar kopēju kvotu skaitu. Ja, piemēram, viens uzņēmums nodokļu dēļ samazina savas emisijas, citam uzņēmumam paveras iespēja palielināt savas emisijas. Līdz ar to saskaņā ar divkāršo regulējumu nodoklis vairs nav rentabls vadības instruments. Tam nav papildu ietekmes uz vidi, bet tas ir vienīgi papildu finansiāls slogs attiecīgajiem uzņēmumiem. Tādēļ Dānijas iestādes uzskata, ka aplūkojamā shēma atbilst nodokļu sistēmas būtībai un apsvērumiem.

| (32) | Pirmkārt, Dānijas iestādes norādīja, ka 2001. gada pamatnostādnes par atbalstu vides aizsardzībai (EAG) ir tikai tā saucamās ieteikuma tiesības, kas ietver kritērijus valsts atbalsta vērtēšanai, ko veic Komisija. Paziņojuma sniegšanas laikā un laikā, kad Komisija pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu, attiecīgās piemērojamās pamatnostādnes bija ietvertas 2001. gada EAG. Nevar uzskatīt, ka šīs pamatnostādnes ietvertu kritērijus tādu shēmu novērtēšanai kā šī, jo tie stājās spēkā vairāk nekā divus gadus pirms tam, kad tika pieņemta Direktīva par emisijas kvotu tirdzniecību un Enerģētikas nodokļu direktīva. Tādēļ Dānijas iestādes uzskata, ka Komisijas interpretācija par brīvprātīgiem nolīgumiem un saistībām 51. punkta 1. apakšpunkta a) punktā ir pārāk stingra, īpaši tādēļ, ka šā punkta otrā daļa paredz, ka noteikumi tiek piemēroti arī tad, ja dalībvalsts veic nodokļu samazinājumu ar nosacījumu, ka pēc būtības nodokļu samazinājumiem ir tādas pašas sekas kā brīvprātīgiem nolīgumiem vai saistībām. Dānijas iestādes uzskata, ka ES ETS rada tādas pašas sekas, kādas varētu panākt saskaņā ar brīvprātīgiem līgumiem vai CO2 nodokli. |
| --- | --- |

(32)

Pirmkārt, Dānijas iestādes norādīja, ka 2001. gada pamatnostādnes par atbalstu vides aizsardzībai (EAG) ir tikai tā saucamās ieteikuma tiesības, kas ietver kritērijus valsts atbalsta vērtēšanai, ko veic Komisija. Paziņojuma sniegšanas laikā un laikā, kad Komisija pieņēma lēmumu par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu, attiecīgās piemērojamās pamatnostādnes bija ietvertas 2001. gada EAG. Nevar uzskatīt, ka šīs pamatnostādnes ietvertu kritērijus tādu shēmu novērtēšanai kā šī, jo tie stājās spēkā vairāk nekā divus gadus pirms tam, kad tika pieņemta Direktīva par emisijas kvotu tirdzniecību un Enerģētikas nodokļu direktīva. Tādēļ Dānijas iestādes uzskata, ka Komisijas interpretācija par brīvprātīgiem nolīgumiem un saistībām 51. punkta 1. apakšpunkta a) punktā ir pārāk stingra, īpaši tādēļ, ka šā punkta otrā daļa paredz, ka noteikumi tiek piemēroti arī tad, ja dalībvalsts veic nodokļu samazinājumu ar nosacījumu, ka pēc būtības nodokļu samazinājumiem ir tādas pašas sekas kā brīvprātīgiem nolīgumiem vai saistībām. Dānijas iestādes uzskata, ka ES ETS rada tādas pašas sekas, kādas varētu panākt saskaņā ar brīvprātīgiem līgumiem vai CO2 nodokli.

| (33) | Ja Komisija neatzīst shēmu par saderīgu ar 2001. gada EAG, Dānijas iestādes uzskata, ka tādā gadījumā to var apstiprināt, tieši pamatojoties uz EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo situācija kopš Enerģētikas nodokļu direktīvas un ES ETS direktīvas pieņemšanas ir ievērojami mainījusies un konkrētie uzņēmumi tagad ir pakļauti divkāršam regulējumam. |
| --- | --- |

(33)

Ja Komisija neatzīst shēmu par saderīgu ar 2001. gada EAG, Dānijas iestādes uzskata, ka tādā gadījumā to var apstiprināt, tieši pamatojoties uz EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo situācija kopš Enerģētikas nodokļu direktīvas un ES ETS direktīvas pieņemšanas ir ievērojami mainījusies un konkrētie uzņēmumi tagad ir pakļauti divkāršam regulējumam.

| (34) | Dānija ir atsaukusies uz Komisijas personāla darba dokumentu (18), kas tika izstrādāts saistībā ar Enerģētikas nodokļu direktīvas pieņemšanu. Šajā dokumentā Komisija paziņoja, ka atbrīvojums no CO2 nodokļa, kas piešķirts par labu tiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Kopienas emisiju tirdzniecības shēma, var nebūt valsts atbalsts, jo CO2 nodokļa un emisiju ierobežojuma uzlikšana varētu radīt dubultu nodokļu uzlikšanu, no kuras būtu jāizvairās. Turklāt sapulces protokolā (19) saistībā ar direktīvu Padome apņēmās, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pozitīvi izvērtēt tos nodokļu pasākumus, kuri tiks īstenoti kopā ar ES ETS, īpaši, lai novērstu dubultas nodokļu uzlikšanas situācijas. |
| --- | --- |

(34)

Dānija ir atsaukusies uz Komisijas personāla darba dokumentu (18), kas tika izstrādāts saistībā ar Enerģētikas nodokļu direktīvas pieņemšanu. Šajā dokumentā Komisija paziņoja, ka atbrīvojums no CO2 nodokļa, kas piešķirts par labu tiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Kopienas emisiju tirdzniecības shēma, var nebūt valsts atbalsts, jo CO2 nodokļa un emisiju ierobežojuma uzlikšana varētu radīt dubultu nodokļu uzlikšanu, no kuras būtu jāizvairās. Turklāt sapulces protokolā (19) saistībā ar direktīvu Padome apņēmās, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pozitīvi izvērtēt tos nodokļu pasākumus, kuri tiks īstenoti kopā ar ES ETS, īpaši, lai novērstu dubultas nodokļu uzlikšanas situācijas.

| (35) | Komisija savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu aicināja Dānijas valdību sniegt informāciju, kas parādītu, ka shēma palīdzēs sasniegt vides mērķus vai paaugstinās energoefektivitāti, kas kopumā ir ekvivalenti tam, kas būtu sasniegts, ja tiktu ievērota Kopienas minimālā standartlikme. Dānijas iestādes apgalvo, ka šāda informācija jau izrietēja no viņu veiktā kvotu cenas un Kopienas minimālā nodokļu līmeņa salīdzinājuma. Laikā, kad Dānija iesniedza apsvērumus, kvotu cena bija EUR 13 par tonnu CO2, bet Kopienas minimālā likme, pārrēķinot euro par tonnu CO2, bija EUR 1,55 par oglēm un koksu, EUR 6,66 par gāzeļļu un EUR 2,64 par dabasgāzi. Tādējādi kvotas cena EUR 13 par tonnu CO2 rada ievērojumi lielāku ekonomisku motivāciju samazināt emisijas nekā nodoklis. Saskaņā ar Dānijas valsts kvotu sadales plānu 2005.–2007. gadam kvotu regulētajai rūpniecībai Dānijā kvotas ir piešķirtas tādā līmenī, kas ir par 7,1 % zemāks par to, kādas būtu bijušas CO2 emisijas pie “līdzšinējās pieejas” (ieskaitot nodokļus un brīvprātīgus līgumus) tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(35)

Komisija savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu aicināja Dānijas valdību sniegt informāciju, kas parādītu, ka shēma palīdzēs sasniegt vides mērķus vai paaugstinās energoefektivitāti, kas kopumā ir ekvivalenti tam, kas būtu sasniegts, ja tiktu ievērota Kopienas minimālā standartlikme. Dānijas iestādes apgalvo, ka šāda informācija jau izrietēja no viņu veiktā kvotu cenas un Kopienas minimālā nodokļu līmeņa salīdzinājuma. Laikā, kad Dānija iesniedza apsvērumus, kvotu cena bija EUR 13 par tonnu CO2, bet Kopienas minimālā likme, pārrēķinot euro par tonnu CO2, bija EUR 1,55 par oglēm un koksu, EUR 6,66 par gāzeļļu un EUR 2,64 par dabasgāzi. Tādējādi kvotas cena EUR 13 par tonnu CO2 rada ievērojumi lielāku ekonomisku motivāciju samazināt emisijas nekā nodoklis. Saskaņā ar Dānijas valsts kvotu sadales plānu 2005.–2007. gadam kvotu regulētajai rūpniecībai Dānijā kvotas ir piešķirtas tādā līmenī, kas ir par 7,1 % zemāks par to, kādas būtu bijušas CO2 emisijas pie “līdzšinējās pieejas” (ieskaitot nodokļus un brīvprātīgus līgumus) tajā pašā periodā.

6.   IEROSINĀTĀ PASĀKUMA NOVĒRTĒŠANA

6.1.   Valsts atbalsta esamība

| (36) | Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, nav saderīgs ar kopējo tirgu, ciktāl tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(36)

Saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, nav saderīgs ar kopējo tirgu, ciktāl tas iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (37) | Ierosinātais pasākums rada valsts ieņēmumu zaudējumu, un tādēļ Dānija to finansē no valsts resursiem. Atbalsta saņēmēji ir aktīvi tajos tirgos, kur ir konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm, tādēļ šis pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai noteiktu, vai ierosinātais pasākums atbilst EK Līguma 87. panta 1. punktam, ir jānoskaidro, vai tas sniedz atbalsta saņēmējiem selektīvu ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(37)

Ierosinātais pasākums rada valsts ieņēmumu zaudējumu, un tādēļ Dānija to finansē no valsts resursiem. Atbalsta saņēmēji ir aktīvi tajos tirgos, kur ir konkurence un tirdzniecība starp dalībvalstīm, tādēļ šis pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai noteiktu, vai ierosinātais pasākums atbilst EK Līguma 87. panta 1. punktam, ir jānoskaidro, vai tas sniedz atbalsta saņēmējiem selektīvu ekonomisku priekšrocību.

| (38) | Dānijas iestādes apgalvo, ka ierosinātais nodokļa atvieglojums nepiešķir selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējiem, jo tas aptver visus uzņēmumus, kas juridiski un faktiski ir vienādā situācijā, proti, tos, kuriem piemēro dubultu regulējumu. Pieņemot, ka šis ir selektīvas priekšrocības gadījums, Dānijas iestādes to pamato ar nodokļu sistēmas būtību un struktūru. Tas ir tādēļ, ka CO2 nodoklim un ES ETS ir kopējs mērķis, proti, samazināt CO2 emisijas. Kopš ES ETS ieviešanas CO2 nodoklis vairs nekalpo vides mērķim. Tādēļ tiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas ES ETS, CO2 nodoklis nav efektīvs instruments kopējo CO2 emisiju samazināšanai, bet vienīgi papildu ekonomiskais slogs. |
| --- | --- |

(38)

Dānijas iestādes apgalvo, ka ierosinātais nodokļa atvieglojums nepiešķir selektīvas priekšrocības atbalsta saņēmējiem, jo tas aptver visus uzņēmumus, kas juridiski un faktiski ir vienādā situācijā, proti, tos, kuriem piemēro dubultu regulējumu. Pieņemot, ka šis ir selektīvas priekšrocības gadījums, Dānijas iestādes to pamato ar nodokļu sistēmas būtību un struktūru. Tas ir tādēļ, ka CO2 nodoklim un ES ETS ir kopējs mērķis, proti, samazināt CO2 emisijas. Kopš ES ETS ieviešanas CO2 nodoklis vairs nekalpo vides mērķim. Tādēļ tiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas ES ETS, CO2 nodoklis nav efektīvs instruments kopējo CO2 emisiju samazināšanai, bet vienīgi papildu ekonomiskais slogs.

| (39) | Komisija norāda, ka Adria-Wien spriedumā (20) tika konstatēts, ka “jānosaka vienīgi tas, vai saskaņā ar tiesību aktos noteikto konkrēto shēmu valsts pasākums ir labvēlīgāks attiecībā uz atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanu EK Līguma 92. panta 1. punkta izpratnē salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas atrodas tādā juridiskā un faktiskā situācijā, kas ir salīdzināma attiecībā uz atbalsta pasākuma iecerēto mērķi”. Nesenā tiesu prakse (21) aplūko jautājumu par priekšrocības un selektivitātes interpretāciju. Gibraltāra spriedums piedāvāja standarta valsts atbalsta analīzi nodokļu lietām (22). Pirmās instances tiesa atzina, ka šādai analīzei jāietver: 1) atsauces shēmas identifikācija; 2) noteiktā atkāpe no šīs atsauces shēmas un 3) iespēja pamatot atkāpi ar shēmas būtību vai struktūru. |
| --- | --- |

(39)

Komisija norāda, ka Adria-Wien spriedumā (20) tika konstatēts, ka “jānosaka vienīgi tas, vai saskaņā ar tiesību aktos noteikto konkrēto shēmu valsts pasākums ir labvēlīgāks attiecībā uz atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanu EK Līguma 92. panta 1. punkta izpratnē salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas atrodas tādā juridiskā un faktiskā situācijā, kas ir salīdzināma attiecībā uz atbalsta pasākuma iecerēto mērķi”. Nesenā tiesu prakse (21) aplūko jautājumu par priekšrocības un selektivitātes interpretāciju. Gibraltāra spriedums piedāvāja standarta valsts atbalsta analīzi nodokļu lietām (22). Pirmās instances tiesa atzina, ka šādai analīzei jāietver: 1) atsauces shēmas identifikācija; 2) noteiktā atkāpe no šīs atsauces shēmas un 3) iespēja pamatot atkāpi ar shēmas būtību vai struktūru.

| (40) | Attiecībā uz selektīvas priekšrocības jēdzienu Komisijai, pirmkārt, ir jānosaka atsauces shēma. Aplūkojamā gadījumā Komisija uzskata, ka saskaņā ar standarta analīzi atsauces shēma ir spēkā esošā vispārējā enerģētikas nodokļu sistēma (tostarp visi nodokļi, kas tiek uzlikti par katra energoprodukta patēriņu, t. i., CO2 nodoklis un elektroenerģijas nodoklis). Tas atbilst Enerģētikas nodokļu direktīvas 4. panta 2. punktam, saskaņā ar kuru visus netiešos nodokļus par to pašu energoproduktu var summēt, lai atbilstu Kopienas minimālajiem nodokļu līmeņiem. Turklāt 2004. gadā Dānija iepazīstināja ar šiem abiem nodokļiem kā daļu no valsts enerģētikas nodokļu sistēmas, lai pierādītu atbilstību Enerģētikas nodokļu direktīvai un valsts atbalsta nolūkā pamatotu atbrīvošanu no elektroenerģijas nodokļa (23). Atbrīvojot atbalsta saņēmējus no finanšu sloga, kas citādi būtu bijis daļa no viņu ražošanas izmaksām, shēma ir labvēlīgāka atbalsta saņēmējiem salīdzinājumā ar tiem uzņēmumiem, kas nav atbrīvoti no nodokļa, un tādā veidā atkāpjas no atsauces shēmas. Dānijas iestādes apgalvo, ka, analizējot selektīvas priekšrocības esamību, būtu jāņem vērā tas, ka atbalsta saņēmējiem ir apgrūtinājums saskaņā ar ES ETS. Komisija norāda, ka enerģētikas nodokļu sistēmai tikai daļēji ir tāds pats mērķis kā ES ETS. Ja ES ETS mērķis ir vienīgi samazināt CO2 emisijas, tad enerģētikas nodokļu sistēmai ir arī citi mērķi, piemēram, veicināt energoefektivitāti un iekasēt ieņēmumus valstij. Turklāt ir būtiskas atšķirības starp to, kā darbojas nodoklis vai nodeva un kā darbojas kvotu sistēma (piemēram, ES ETS ne vienmēr rada faktiskās izmaksas, kuras katram atbalsta saņēmējam jāmaksā par katru patērēto enerģijas vienību). Pamatojoties uz šo, Komisija nepiekrīt Dānijas viedoklim, ka CO2 nodoklis un ES ETS kopā būtu jāuzskata par atsauces shēmu. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz selektīvas priekšrocības jēdzienu Komisijai, pirmkārt, ir jānosaka atsauces shēma. Aplūkojamā gadījumā Komisija uzskata, ka saskaņā ar standarta analīzi atsauces shēma ir spēkā esošā vispārējā enerģētikas nodokļu sistēma (tostarp visi nodokļi, kas tiek uzlikti par katra energoprodukta patēriņu, t. i., CO2 nodoklis un elektroenerģijas nodoklis). Tas atbilst Enerģētikas nodokļu direktīvas 4. panta 2. punktam, saskaņā ar kuru visus netiešos nodokļus par to pašu energoproduktu var summēt, lai atbilstu Kopienas minimālajiem nodokļu līmeņiem. Turklāt 2004. gadā Dānija iepazīstināja ar šiem abiem nodokļiem kā daļu no valsts enerģētikas nodokļu sistēmas, lai pierādītu atbilstību Enerģētikas nodokļu direktīvai un valsts atbalsta nolūkā pamatotu atbrīvošanu no elektroenerģijas nodokļa (23). Atbrīvojot atbalsta saņēmējus no finanšu sloga, kas citādi būtu bijis daļa no viņu ražošanas izmaksām, shēma ir labvēlīgāka atbalsta saņēmējiem salīdzinājumā ar tiem uzņēmumiem, kas nav atbrīvoti no nodokļa, un tādā veidā atkāpjas no atsauces shēmas. Dānijas iestādes apgalvo, ka, analizējot selektīvas priekšrocības esamību, būtu jāņem vērā tas, ka atbalsta saņēmējiem ir apgrūtinājums saskaņā ar ES ETS. Komisija norāda, ka enerģētikas nodokļu sistēmai tikai daļēji ir tāds pats mērķis kā ES ETS. Ja ES ETS mērķis ir vienīgi samazināt CO2 emisijas, tad enerģētikas nodokļu sistēmai ir arī citi mērķi, piemēram, veicināt energoefektivitāti un iekasēt ieņēmumus valstij. Turklāt ir būtiskas atšķirības starp to, kā darbojas nodoklis vai nodeva un kā darbojas kvotu sistēma (piemēram, ES ETS ne vienmēr rada faktiskās izmaksas, kuras katram atbalsta saņēmējam jāmaksā par katru patērēto enerģijas vienību). Pamatojoties uz šo, Komisija nepiekrīt Dānijas viedoklim, ka CO2 nodoklis un ES ETS kopā būtu jāuzskata par atsauces shēmu.

| (41) | NOx spriedumā Pirmās instances tiesa konstatēja, ka selektivitātes nebija, jo priekšrocība (emisijas atļauju bezmaksas piešķiršana) tika sniegta tikai tiem uzņēmumiem, kuriem bija pienākums saskaņā ar to pašu shēmu, un tādēļ tos nevarēja uzskatīt par tādiem, kas atrodas vienādā juridiskā un faktiskā situācijā kā uzņēmumi ārpus shēmas (24). Komisija uzskata, ka aplūkojamā situācija ir citāda nekā situācija NOx spriedumā. NOx lietā, lai piešķirtu priekšrocības (t. i., bezmaksas NOx tirdzniecības kvotas), atbalsta saņēmējiem bija jāatbilst tās pašas sistēmas noteiktajai maksimāli pieļaujamai emisijai. Aplūkojamā lietā priekšlikums ir piešķirt atlaidi no CO2 nodokļa, ko parasti maksā visi energopatērētāji. Iemesls nodokļa atlaidei būs tāds, ka uz atbalsta saņēmējiem attiecas cita (ar nodokļiem nesaistīta) shēma. Tādēļ Komisija uzskata, ka šī lieta ir vairāk līdzīga situācijai iepriekš minētajā Adria-Wien spriedumā, kurā Kopienu Tiesa lēma, ka lietā patiešām bija selektīva priekšrocība, jo enerģētikas nodokļa atvieglojums bija labvēlīgs atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri juridiski un faktiski bija vienādā situācijā, kas bija salīdzināma, ņemot vērā konkrētā nodokļa iecerēto mērķi. |
| --- | --- |

(41)

NOx spriedumā Pirmās instances tiesa konstatēja, ka selektivitātes nebija, jo priekšrocība (emisijas atļauju bezmaksas piešķiršana) tika sniegta tikai tiem uzņēmumiem, kuriem bija pienākums saskaņā ar to pašu shēmu, un tādēļ tos nevarēja uzskatīt par tādiem, kas atrodas vienādā juridiskā un faktiskā situācijā kā uzņēmumi ārpus shēmas (24). Komisija uzskata, ka aplūkojamā situācija ir citāda nekā situācija NOx spriedumā. NOx lietā, lai piešķirtu priekšrocības (t. i., bezmaksas NOx tirdzniecības kvotas), atbalsta saņēmējiem bija jāatbilst tās pašas sistēmas noteiktajai maksimāli pieļaujamai emisijai. Aplūkojamā lietā priekšlikums ir piešķirt atlaidi no CO2 nodokļa, ko parasti maksā visi energopatērētāji. Iemesls nodokļa atlaidei būs tāds, ka uz atbalsta saņēmējiem attiecas cita (ar nodokļiem nesaistīta) shēma. Tādēļ Komisija uzskata, ka šī lieta ir vairāk līdzīga situācijai iepriekš minētajā Adria-Wien spriedumā, kurā Kopienu Tiesa lēma, ka lietā patiešām bija selektīva priekšrocība, jo enerģētikas nodokļa atvieglojums bija labvēlīgs atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri juridiski un faktiski bija vienādā situācijā, kas bija salīdzināma, ņemot vērā konkrētā nodokļa iecerēto mērķi.

| (42) | Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (25), tikai tehniski nodokļu pasākumi (tādi kā nodokļu dubultas uzlikšanas novēršana) ir būtībā uzskatāmi par vispārējiem pasākumiem (26). Kā tika minēts iepriekš, pastāv būtiskas atšķirības starp nodokli un ES ETS. Tādēļ pēdējo nevar uzskatīt par nodokļu sistēmu šā paziņojuma izpratnē. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (25), tikai tehniski nodokļu pasākumi (tādi kā nodokļu dubultas uzlikšanas novēršana) ir būtībā uzskatāmi par vispārējiem pasākumiem (26). Kā tika minēts iepriekš, pastāv būtiskas atšķirības starp nodokli un ES ETS. Tādēļ pēdējo nevar uzskatīt par nodokļu sistēmu šā paziņojuma izpratnē.

| (43) | Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka nodokļa atvieglojums pats par sevi piešķir selektīvu priekšrocību EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(43)

Šo iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka nodokļa atvieglojums pats par sevi piešķir selektīvu priekšrocību EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (44) | Attiecībā uz sistēmas loģiku Komisija atkārtoti norāda, ka enerģētikas nodokļu sistēmai tikai daļēji ir tāds pats mērķis kā ES ETS. Šajā gadījumā atsauces shēma ir enerģētikas nodokļu sistēma. Nodokļu sistēmas pamatā ir apsvērums iekasēt nodokli par katru patērēto energoproduktu, bet ierosinātais nodokļa atvieglojums neatbilst šim apsvērumam. Šajā sakarā Dānija apgalvo, ka dubults regulējums palielina uzņēmumu robežizmaksas un nesamazina kopējās CO2 emisijas. Tomēr Komisija šo argumentu uzskata par nozīmīgu tikai attiecībā uz iespējamā valsts atbalsta saderību, īpaši attiecībā uz valsts atbalsta proporcionalitāti. Tas ir tādēļ, ka ES ETS ietekme nav daļa no atsauces sistēmas valsts atbalsta definīcijā. Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija iekļautu ES ETS atsauces sistēmā, ierosinātais CO2 nodokļa atvieglojums nebūtu attiecināms uz visām darbībām, kas rada emisijas, un uz attiecīgo pienākumu nodot emisijas kvotas atbilstīgi ES ETS
   (27). Tā būtu atkāpšanās no vispārējā apsvēruma Dānijas apgalvojumā, un tādējādi nodokļa atvieglojums nebūtu pilnīgi saskaņā ar shēmas apsvērumiem. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz sistēmas loģiku Komisija atkārtoti norāda, ka enerģētikas nodokļu sistēmai tikai daļēji ir tāds pats mērķis kā ES ETS. Šajā gadījumā atsauces shēma ir enerģētikas nodokļu sistēma. Nodokļu sistēmas pamatā ir apsvērums iekasēt nodokli par katru patērēto energoproduktu, bet ierosinātais nodokļa atvieglojums neatbilst šim apsvērumam. Šajā sakarā Dānija apgalvo, ka dubults regulējums palielina uzņēmumu robežizmaksas un nesamazina kopējās CO2 emisijas. Tomēr Komisija šo argumentu uzskata par nozīmīgu tikai attiecībā uz iespējamā valsts atbalsta saderību, īpaši attiecībā uz valsts atbalsta proporcionalitāti. Tas ir tādēļ, ka ES ETS ietekme nav daļa no atsauces sistēmas valsts atbalsta definīcijā. Jebkurā gadījumā, pat ja Komisija iekļautu ES ETS atsauces sistēmā, ierosinātais CO2 nodokļa atvieglojums nebūtu attiecināms uz visām darbībām, kas rada emisijas, un uz attiecīgo pienākumu nodot emisijas kvotas atbilstīgi ES ETS
   (27). Tā būtu atkāpšanās no vispārējā apsvēruma Dānijas apgalvojumā, un tādējādi nodokļa atvieglojums nebūtu pilnīgi saskaņā ar shēmas apsvērumiem.

| (45) | Tādēļ Komisija neuzskata, ka ierosinātā atbrīvojuma selektivitāte ir pamatojama ar nodokļu sistēmas būtību un apsvērumiem. |
| --- | --- |

(45)

Tādēļ Komisija neuzskata, ka ierosinātā atbrīvojuma selektivitāte ir pamatojama ar nodokļu sistēmas būtību un apsvērumiem.

| (46) | Paziņotā pasākuma klasificēšana par valsts atbalstu ir saskaņā ar Komisijas izveidoto praksi, saskaņā ar kuru atbrīvojumus no vides nodokļiem vai šo nodokļu samazinājumus parasti uzskata par valsts atbalstu. Komisija par valsts atbalstu uzskata īpaši tās shēmas, kurās CO2 nodokļa samazinājumi tiek ieviesti tajos uzņēmumos, uz kuriem attiecās ES ETS
   (28). |
| --- | --- |

(46)

Paziņotā pasākuma klasificēšana par valsts atbalstu ir saskaņā ar Komisijas izveidoto praksi, saskaņā ar kuru atbrīvojumus no vides nodokļiem vai šo nodokļu samazinājumus parasti uzskata par valsts atbalstu. Komisija par valsts atbalstu uzskata īpaši tās shēmas, kurās CO2 nodokļa samazinājumi tiek ieviesti tajos uzņēmumos, uz kuriem attiecās ES ETS
   (28).

| (47) | Tādējādi Komisija secina, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(47)

Tādējādi Komisija secina, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.   Atbalsta saderība ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (48) | Tā kā tika pieņemts lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, ir pieņemtas jaunas Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (3) (EAG 2008). Saskaņā ar EAG 2008 204. punktu Komisija piemēros šīs pamatnostādnes visiem paziņotajiem atbalsta pasākumiem, par kuriem tai jāpieņem lēmums, pēc tam, kad tās būs publicētas, pat tad, ja par projektiem tiks paziņots pirms to publicēšanas. Tomēr EAG 2008 68. punktā noteikts, ka pamatnostādņu sagatavošanas laikā Komisija vēl nebija guvusi pietiekamu pieredzi, lai novērtētu dabas resursu nodokļa samazinājumu saderību, ja attiecīgie uzņēmumi piedalās atļauju tirdzniecības shēmās, un tādēļ EAG 2008 pieņemšanas brīdī bija pāragri sniegt vispārējus ieteikumus. Līdz ar to šādu lietu novērtēšana tiks veikta, pamatojoties uz EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Novērtējot vides lietas, uz kurām neattiecas EAG, Komisija parasti ņem par paraugu pamatnostādnēs noteiktos kritērijus. Šajā gadījumā tie ir kritēriji, lai novērtētu atbrīvojumus no enerģētikas nodokļiem un to samazinājumus, un būtu nekonsekventi neņemt par paraugu vismaz šos kritērijus, īpaši, vērtējot to, vai atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls. |
| --- | --- |

(48)

Tā kā tika pieņemts lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, ir pieņemtas jaunas Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (3) (EAG 2008). Saskaņā ar EAG 2008 204. punktu Komisija piemēros šīs pamatnostādnes visiem paziņotajiem atbalsta pasākumiem, par kuriem tai jāpieņem lēmums, pēc tam, kad tās būs publicētas, pat tad, ja par projektiem tiks paziņots pirms to publicēšanas. Tomēr EAG 2008 68. punktā noteikts, ka pamatnostādņu sagatavošanas laikā Komisija vēl nebija guvusi pietiekamu pieredzi, lai novērtētu dabas resursu nodokļa samazinājumu saderību, ja attiecīgie uzņēmumi piedalās atļauju tirdzniecības shēmās, un tādēļ EAG 2008 pieņemšanas brīdī bija pāragri sniegt vispārējus ieteikumus. Līdz ar to šādu lietu novērtēšana tiks veikta, pamatojoties uz EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Novērtējot vides lietas, uz kurām neattiecas EAG, Komisija parasti ņem par paraugu pamatnostādnēs noteiktos kritērijus. Šajā gadījumā tie ir kritēriji, lai novērtētu atbrīvojumus no enerģētikas nodokļiem un to samazinājumus, un būtu nekonsekventi neņemt par paraugu vismaz šos kritērijus, īpaši, vērtējot to, vai atbalsts ir vajadzīgs un proporcionāls.

| (49) | Pirmkārt, novērtējot valsts atbalsta atbilstību EK Līgumam, Komisijai jāizvērtē attiecīgā atbalsta pasākuma pozitīvā ietekme vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā (piemēram, augstāks vides aizsardzības līmenis) pretstatā tā iespējamai negatīvajai blakus iedarbībai uz tirdzniecību un konkurenci. Šajā gadījumā ir grūti noteikt, vai ierosinātās shēmas ieviešana dos kādu ieguvumu videi. Ja ES ETS un CO2 nodokļa mērķis ir sasniegt augstāku vides aizsardzības līmeni, tad nodokļa atvieglojuma mērķis pats par sevi ir atbrīvot uzņēmumus no nodokļu sloga. Līdz ar to ierosinātā pasākuma rezultātā atbalsta saņēmēji gūst konkurētspējas priekšrocības, kuras pašas par sevi nevar uzskatīt par vispārējas nozīmes mērķi. Tomēr tas neizslēdz tiešu ieguvumu videi, ko rada fakts, ka nodokļa samazinājums veicina tādu nodokļu noteikšanu vai saglabāšanu citiem uzņēmumiem, kas ir augstāki par Kopienas minimālajiem nodokļiem (29). |
| --- | --- |

(49)

Pirmkārt, novērtējot valsts atbalsta atbilstību EK Līgumam, Komisijai jāizvērtē attiecīgā atbalsta pasākuma pozitīvā ietekme vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā (piemēram, augstāks vides aizsardzības līmenis) pretstatā tā iespējamai negatīvajai blakus iedarbībai uz tirdzniecību un konkurenci. Šajā gadījumā ir grūti noteikt, vai ierosinātās shēmas ieviešana dos kādu ieguvumu videi. Ja ES ETS un CO2 nodokļa mērķis ir sasniegt augstāku vides aizsardzības līmeni, tad nodokļa atvieglojuma mērķis pats par sevi ir atbrīvot uzņēmumus no nodokļu sloga. Līdz ar to ierosinātā pasākuma rezultātā atbalsta saņēmēji gūst konkurētspējas priekšrocības, kuras pašas par sevi nevar uzskatīt par vispārējas nozīmes mērķi. Tomēr tas neizslēdz tiešu ieguvumu videi, ko rada fakts, ka nodokļa samazinājums veicina tādu nodokļu noteikšanu vai saglabāšanu citiem uzņēmumiem, kas ir augstāki par Kopienas minimālajiem nodokļiem (29).

| (50) | Otrkārt, EAG 2008 152. punktā noteikts, ka nodokļa samazinājumam un atbrīvojumam no saskaņotajiem nodokļiem, lai to apstiprinātu saskaņā ar EK Līguma 87. pantu, jābūt saderīgam ar attiecīgajiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem. Prasība ievērot nodokļu direktīvas tika apstiprināta arī tiesu praksē ar Pirmās instances tiesas 2001. gada 27. septembra spriedumu lietā T-184/97, BP Chemicals pret Komisiju
   (30). Šādās lietās, kas attiecas uz CO2 nodokļa atvieglojumu, tas vispirms nozīmē Enerģētikas nodokļu direktīvas ievērošanu. Saskaņā ar direktīvu nodokļu līmeņiem jāatbilst noteiktam Kopienas piemērojamam minimālajam līmenim attiecībā uz katru energoproduktu un elektroenerģiju. Minimālie nodokļu līmeņi ir precizēti direktīvas I pielikumā. Kā minēts iepriekš, saskaņā ar Enerģētikas nodokļu direktīvas 4. panta 2. punktu minimālos nodokļu līmeņus var iegūt, summējot visas iekasētās maksas, ko uzliek attiecībā uz visiem netiešajiem nodokļiem (izņemot PVN), attiecībā uz visiem netiešajiem nodokļiem (izņemot, PVN), kurus tieši vai netieši aprēķina atbilstoši energoproduktu un elektroenerģijas daudzumam, tos laižot apgrozībā. Saskaņā ar šīs direktīvas 17. panta 4. punktu uzņēmumi, kas gūst labumu no nodokļu līmeņa, kas ir zemāks par Kopienas noteikto minimālo līmeni, slēdz nolīgumus, tirgojamas atļauju shēmas vai veic līdzvērtīgus pasākumus vides mērķu sasniegšanai, kas kopumā ir ekvivalenti tiem, kādi būtu sasniegti, ja būtu ievērotas Kopienas standarta minimālās likmes. Savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija aicināja Dāniju iesniegt papildu informāciju, lai pamatotu tās apgalvojumu, ka ES ETS kopumā ir līdzvērtīga ietekme kā nodoklim. Dānija nav iesniegusi papildu informāciju šajā jautājumā. Ņemot vērā ES ETS kvotu cenu līmeni salīdzinājumā ar Kopienas noteiktajiem minimālajiem līmeņiem, tomēr nevar izslēgt to, ka ES ETS ietekme kopumā ir līdzvērtīga tai, kāda būtu sasniegta ar CO2 nodokli (31). |
| --- | --- |

(50)

Otrkārt, EAG 2008 152. punktā noteikts, ka nodokļa samazinājumam un atbrīvojumam no saskaņotajiem nodokļiem, lai to apstiprinātu saskaņā ar EK Līguma 87. pantu, jābūt saderīgam ar attiecīgajiem piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem. Prasība ievērot nodokļu direktīvas tika apstiprināta arī tiesu praksē ar Pirmās instances tiesas 2001. gada 27. septembra spriedumu lietā T-184/97, BP Chemicals pret Komisiju
   (30). Šādās lietās, kas attiecas uz CO2 nodokļa atvieglojumu, tas vispirms nozīmē Enerģētikas nodokļu direktīvas ievērošanu. Saskaņā ar direktīvu nodokļu līmeņiem jāatbilst noteiktam Kopienas piemērojamam minimālajam līmenim attiecībā uz katru energoproduktu un elektroenerģiju. Minimālie nodokļu līmeņi ir precizēti direktīvas I pielikumā. Kā minēts iepriekš, saskaņā ar Enerģētikas nodokļu direktīvas 4. panta 2. punktu minimālos nodokļu līmeņus var iegūt, summējot visas iekasētās maksas, ko uzliek attiecībā uz visiem netiešajiem nodokļiem (izņemot PVN), attiecībā uz visiem netiešajiem nodokļiem (izņemot, PVN), kurus tieši vai netieši aprēķina atbilstoši energoproduktu un elektroenerģijas daudzumam, tos laižot apgrozībā. Saskaņā ar šīs direktīvas 17. panta 4. punktu uzņēmumi, kas gūst labumu no nodokļu līmeņa, kas ir zemāks par Kopienas noteikto minimālo līmeni, slēdz nolīgumus, tirgojamas atļauju shēmas vai veic līdzvērtīgus pasākumus vides mērķu sasniegšanai, kas kopumā ir ekvivalenti tiem, kādi būtu sasniegti, ja būtu ievērotas Kopienas standarta minimālās likmes. Savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija aicināja Dāniju iesniegt papildu informāciju, lai pamatotu tās apgalvojumu, ka ES ETS kopumā ir līdzvērtīga ietekme kā nodoklim. Dānija nav iesniegusi papildu informāciju šajā jautājumā. Ņemot vērā ES ETS kvotu cenu līmeni salīdzinājumā ar Kopienas noteiktajiem minimālajiem līmeņiem, tomēr nevar izslēgt to, ka ES ETS ietekme kopumā ir līdzvērtīga tai, kāda būtu sasniegta ar CO2 nodokli (31).

| (51) | Dānija ir atsaukusies uz Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā (32), ar kuru Komisija iepazīstināja kā ar sākumpunktu Enerģētikas nodokļu direktīvas pārskatīšanai (33). Šajā sakarā jāatzīmē, ka Zaļā grāmata ir dokuments, kas aicina diskutēt par iespējamām politikām pirms priekšlikumu sagatavošanas, t. i., tas nav saistošs dokuments. Komisija šajā Zaļajā grāmatā atzīst, ka ES ETS un Enerģētikas nodokļu direktīvai zināmā mērā ir kopējs mērķis, un nosaka, ka būtu jānovērš pārklāšanās. Attiecībā uz enerģētikas nodokļu sistēmu Zaļajā grāmatā izvirzīti arī jautājumi par vairākiem enerģētikas nodokļu mērķiem un ieteikts sadalīt enerģētikas nodokļus CO2 nodoklī un ar enerģētiku saistītajos nodokļos. Pēc būtības saskaņā ar ES ETS CO2 nodokli nevajadzētu piemērot iekārtām. Ņemot vērā, ka Dānijā uzņēmumi saskaņā ar ES ETS jau ir atbrīvoti no enerģētikas nodokļa, šie uzņēmumi nemaksātu vispār nekādu nodokli par savos ražošanas procesos patērēto enerģiju, ja ierosinātais pasākums tiktu apstiprināts. Tādēļ Komisija uzskata, ka Dānijas ierosinātais pasākums neatbilst iepriekš minētās Zaļās grāmatas paustajām idejām. |
| --- | --- |

(51)

Dānija ir atsaukusies uz Zaļo grāmatu par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un ar vidi saistītā politikā (32), ar kuru Komisija iepazīstināja kā ar sākumpunktu Enerģētikas nodokļu direktīvas pārskatīšanai (33). Šajā sakarā jāatzīmē, ka Zaļā grāmata ir dokuments, kas aicina diskutēt par iespējamām politikām pirms priekšlikumu sagatavošanas, t. i., tas nav saistošs dokuments. Komisija šajā Zaļajā grāmatā atzīst, ka ES ETS un Enerģētikas nodokļu direktīvai zināmā mērā ir kopējs mērķis, un nosaka, ka būtu jānovērš pārklāšanās. Attiecībā uz enerģētikas nodokļu sistēmu Zaļajā grāmatā izvirzīti arī jautājumi par vairākiem enerģētikas nodokļu mērķiem un ieteikts sadalīt enerģētikas nodokļus CO2 nodoklī un ar enerģētiku saistītajos nodokļos. Pēc būtības saskaņā ar ES ETS CO2 nodokli nevajadzētu piemērot iekārtām. Ņemot vērā, ka Dānijā uzņēmumi saskaņā ar ES ETS jau ir atbrīvoti no enerģētikas nodokļa, šie uzņēmumi nemaksātu vispār nekādu nodokli par savos ražošanas procesos patērēto enerģiju, ja ierosinātais pasākums tiktu apstiprināts. Tādēļ Komisija uzskata, ka Dānijas ierosinātais pasākums neatbilst iepriekš minētās Zaļās grāmatas paustajām idejām.

| (52) | Ja ir ievēroti attiecīgie Kopienas tiesību akti, tad princips valsts atbalsta noteikumiem par dabas resursu nodokļa samazinājumu un atbrīvojumu no tā ir atzīt tās situācijas, kad Kopienas nodokļu līmeņi tiek ievēroti, vienlaicīgi īstenojot stingrāku pieeju tajās situācijās, kad atbalsta saņēmējiem nav vienlīdzīgu konkurences iespēju, kā to paredz minimālie nodokļu līmeņi. Tas nozīmē, ka tad, ja Kopienas minimālie nodokļu līmeņi ir ievēroti, nodokļu atvieglojumus var apstiprināt bez papildu analīzes, savukārt nodokļu un nodevu atvieglojumus, kas ir zem šiem minimālajiem līmeņiem, uzskata par īpaši kropļojošiem, un tādēļ Komisija sīki izvērtē šāda atbalsta vajadzību un proporcionalitāti. Šajā analīzē Komisija paļaujas uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(52)

Ja ir ievēroti attiecīgie Kopienas tiesību akti, tad princips valsts atbalsta noteikumiem par dabas resursu nodokļa samazinājumu un atbrīvojumu no tā ir atzīt tās situācijas, kad Kopienas nodokļu līmeņi tiek ievēroti, vienlaicīgi īstenojot stingrāku pieeju tajās situācijās, kad atbalsta saņēmējiem nav vienlīdzīgu konkurences iespēju, kā to paredz minimālie nodokļu līmeņi. Tas nozīmē, ka tad, ja Kopienas minimālie nodokļu līmeņi ir ievēroti, nodokļu atvieglojumus var apstiprināt bez papildu analīzes, savukārt nodokļu un nodevu atvieglojumus, kas ir zem šiem minimālajiem līmeņiem, uzskata par īpaši kropļojošiem, un tādēļ Komisija sīki izvērtē šāda atbalsta vajadzību un proporcionalitāti. Šajā analīzē Komisija paļaujas uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm.

| (53) | Attiecībā uz atbalsta nepieciešamību Komisijai saskaņā ar EAG 2008 158. punktu būtu jānovērtē: 1) vai atbalsta saņēmēju izvēle ir pamatota ar objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, 2) vai ir ievērojams ražošanas izmaksu palielinājums, un, ja tā ir, 3) vai šo palielinājumu var novirzīt uz patērētājiem, neradot pārdošanas apjomu būtisku samazinājumu (to var pārbaudīt ar aprēķiniem par produkta cenas elastīgumu, zaudētiem pārdošanas apjomiem un/vai samazinātu peļņu attiecīgajos uzņēmumos vai nozarēs). |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz atbalsta nepieciešamību Komisijai saskaņā ar EAG 2008 158. punktu būtu jānovērtē: 1) vai atbalsta saņēmēju izvēle ir pamatota ar objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, 2) vai ir ievērojams ražošanas izmaksu palielinājums, un, ja tā ir, 3) vai šo palielinājumu var novirzīt uz patērētājiem, neradot pārdošanas apjomu būtisku samazinājumu (to var pārbaudīt ar aprēķiniem par produkta cenas elastīgumu, zaudētiem pārdošanas apjomiem un/vai samazinātu peļņu attiecīgajos uzņēmumos vai nozarēs).

| (54) | Aplūkojamā lietā atbalsta saņēmēji patiešām ir izvēlēti, pamatojoties uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, proti, uz dalību ES ETS. Attiecībā uz otru kritēriju vismaz pašlaik visi attiecīgie uzņēmumi ir energoietilpīgi uzņēmumi Enerģētikas nodokļu direktīvas 17. panta 1. punkta izpratnē un tādēļ var pieņemt, ka šis kritērijs ir izpildīts. Informācija par apgrozījuma samazināšanos attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem un/vai tirgus daļām būtu bijusi vērtīgs rādītājs tam, ka pasākums ir nepieciešams. Tomēr Dānija neiesniedza šādu informāciju. Tā vietā Dānija ir iesniegusi atbalsta saņēmēju sarakstu, norādot to CO2 emisijas 2005., 2006. un 2007. gadā. Daži no viņiem trīs gadu laikā ir samazinājuši savas emisijas, kamēr citi šajā laikposmā tās ir palielinājuši. Lielākie atbalsta saņēmēji ir cementa rūpniecībā (kur nodokļu bāze ir apmēram 2,8 miljoni tonnu CO2 emisiju gadā), cukura rūpniecībā (0,2 miljoni tonnu gadā) un naftas pārstrādes uzņēmumi (0,1 miljons tonnu gadā). Tādējādi Dānija nav pierādījusi to, ka divu sistēmu paralēla piemērošana būtu radījusi būtisku ražošanas izmaksu palielinājumu, ko nevar novirzīt uz patērētājiem, neradot būtisku pārdošanas apjoma samazinājumu. |
| --- | --- |

(54)

Aplūkojamā lietā atbalsta saņēmēji patiešām ir izvēlēti, pamatojoties uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem, proti, uz dalību ES ETS. Attiecībā uz otru kritēriju vismaz pašlaik visi attiecīgie uzņēmumi ir energoietilpīgi uzņēmumi Enerģētikas nodokļu direktīvas 17. panta 1. punkta izpratnē un tādēļ var pieņemt, ka šis kritērijs ir izpildīts. Informācija par apgrozījuma samazināšanos attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem un/vai tirgus daļām būtu bijusi vērtīgs rādītājs tam, ka pasākums ir nepieciešams. Tomēr Dānija neiesniedza šādu informāciju. Tā vietā Dānija ir iesniegusi atbalsta saņēmēju sarakstu, norādot to CO2 emisijas 2005., 2006. un 2007. gadā. Daži no viņiem trīs gadu laikā ir samazinājuši savas emisijas, kamēr citi šajā laikposmā tās ir palielinājuši. Lielākie atbalsta saņēmēji ir cementa rūpniecībā (kur nodokļu bāze ir apmēram 2,8 miljoni tonnu CO2 emisiju gadā), cukura rūpniecībā (0,2 miljoni tonnu gadā) un naftas pārstrādes uzņēmumi (0,1 miljons tonnu gadā). Tādējādi Dānija nav pierādījusi to, ka divu sistēmu paralēla piemērošana būtu radījusi būtisku ražošanas izmaksu palielinājumu, ko nevar novirzīt uz patērētājiem, neradot būtisku pārdošanas apjoma samazinājumu.

| (55) | Līdz ar to Komisija nevar secināt, ka ierosinātā shēma būtu nepieciešama. |
| --- | --- |

(55)

Līdz ar to Komisija nevar secināt, ka ierosinātā shēma būtu nepieciešama.

| (56) | Attiecībā uz proporcionalitāti katram atbalsta saņēmējam saskaņā ar EAG 2008 159. punktu ir jāizpilda viens no šādiem nosacījumiem: 1) tam jāmaksā daļa no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajam raksturlielumam salīdzinājumā ar raksturlielumu, kas saistīts ar efektīvāko tehniku EEZ. Atbalsta saņēmēji iegūs maksimālas priekšrocības no samazinājuma, kas atbilst ražošanas izmaksu palielinājumam nodokļa dēļ, izmantojot visefektīvāko tehniku, un kuras nevar novirzīt uz patērētājiem; 2) atbalsta saņēmējam jāmaksā vismaz 20 % no valsts nodokļa, ja vien nevar pamatot zemāku likmi; vai 3) atbalsta saņēmējs var slēgt nolīgumus ar dalībvalstīm, kuros apņemas sasniegt vides aizsardzības mērķus, kam būtu tāda pati ietekme, kāda tiktu sasniegta saskaņā ar 1. vai 2. punktu vai piemērojot Kopienas minimālo nodokļu līmeni. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz proporcionalitāti katram atbalsta saņēmējam saskaņā ar EAG 2008 159. punktu ir jāizpilda viens no šādiem nosacījumiem: 1) tam jāmaksā daļa no valsts nodokļa likmes, kas kopumā atbilst katra atsevišķā saņēmēja ekoloģiskajam raksturlielumam salīdzinājumā ar raksturlielumu, kas saistīts ar efektīvāko tehniku EEZ. Atbalsta saņēmēji iegūs maksimālas priekšrocības no samazinājuma, kas atbilst ražošanas izmaksu palielinājumam nodokļa dēļ, izmantojot visefektīvāko tehniku, un kuras nevar novirzīt uz patērētājiem; 2) atbalsta saņēmējam jāmaksā vismaz 20 % no valsts nodokļa, ja vien nevar pamatot zemāku likmi; vai 3) atbalsta saņēmējs var slēgt nolīgumus ar dalībvalstīm, kuros apņemas sasniegt vides aizsardzības mērķus, kam būtu tāda pati ietekme, kāda tiktu sasniegta saskaņā ar 1. vai 2. punktu vai piemērojot Kopienas minimālo nodokļu līmeni.

| (57) | Aplūkojamā lietā Dānijas iestādes ir atbildējušas, ka to rīcībā nav informācijas par efektīvāko tehniku un ka tā jebkurā gadījumā nav ierosinātā pasākuma prasība. Otrs kritērijs nav izpildīts, un 20 % valsts nodokļa maksāšana Dānijas iestāžu gadījumā tik un tā veidotu tādu nodokļu likmi, kas ievērojami pārsniedz Kopienas minimālo nodokļu likmi. Attiecībā uz trešo kritēriju daži atbalsta saņēmēji ir noslēguši brīvprātīgus nolīgumus, saskaņā ar kuriem viņi var maksāt nodokļu likmi, kas ir zemāka par Kopienas minimālo likmi. Šā pasākuma mērķis būtu aizstāt šos nolīgumus ar ES ETS. ES ETS darbojas neatkarīgi no ierosinātā nodokļu pasākuma, un tādēļ Dānijai nav jāpieliek papildu pūles apmaiņā pret ierosināto nodokļa atvieglojumu. |
| --- | --- |

(57)

Aplūkojamā lietā Dānijas iestādes ir atbildējušas, ka to rīcībā nav informācijas par efektīvāko tehniku un ka tā jebkurā gadījumā nav ierosinātā pasākuma prasība. Otrs kritērijs nav izpildīts, un 20 % valsts nodokļa maksāšana Dānijas iestāžu gadījumā tik un tā veidotu tādu nodokļu likmi, kas ievērojami pārsniedz Kopienas minimālo nodokļu likmi. Attiecībā uz trešo kritēriju daži atbalsta saņēmēji ir noslēguši brīvprātīgus nolīgumus, saskaņā ar kuriem viņi var maksāt nodokļu likmi, kas ir zemāka par Kopienas minimālo likmi. Šā pasākuma mērķis būtu aizstāt šos nolīgumus ar ES ETS. ES ETS darbojas neatkarīgi no ierosinātā nodokļu pasākuma, un tādēļ Dānijai nav jāpieliek papildu pūles apmaiņā pret ierosināto nodokļa atvieglojumu.

| (58) | Komisija savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu aicināja Dāniju sniegt informāciju par mehānismiem, kurus Dānijas iestādes var būt paredzējušas, lai nodrošinātu, ka atbrīvojumi tiek piešķirti tikai tiem atsevišķiem uzņēmumiem, kuriem ir neto izmaksas saistībā ar dalību ES ETS un uz kuriem attiecas šīs neto izmaksas. Šāda informācija būtu varējusi sniegt norādījumu par to, vai atbalsts ir proporcionāls, tomēr šādas pieejas vides apsvērumi varētu būtu diskutējami, jo priekšrocība tiktu sniegta tiem uzņēmumiem, kuriem būtu jāpērk emisijas atļaujas, jo tie nav samazinājuši savu piesārņojumu. Jebkurā gadījumā Dānijas iestādes nav pierādījušas vai garantējušas to, ka atbrīvojumi no nodokļiem attiektos tikai uz tiem uzņēmumiem, kuri ir maksājuši par emisijas kvotām (34). |
| --- | --- |

(58)

Komisija savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu aicināja Dāniju sniegt informāciju par mehānismiem, kurus Dānijas iestādes var būt paredzējušas, lai nodrošinātu, ka atbrīvojumi tiek piešķirti tikai tiem atsevišķiem uzņēmumiem, kuriem ir neto izmaksas saistībā ar dalību ES ETS un uz kuriem attiecas šīs neto izmaksas. Šāda informācija būtu varējusi sniegt norādījumu par to, vai atbalsts ir proporcionāls, tomēr šādas pieejas vides apsvērumi varētu būtu diskutējami, jo priekšrocība tiktu sniegta tiem uzņēmumiem, kuriem būtu jāpērk emisijas atļaujas, jo tie nav samazinājuši savu piesārņojumu. Jebkurā gadījumā Dānijas iestādes nav pierādījušas vai garantējušas to, ka atbrīvojumi no nodokļiem attiektos tikai uz tiem uzņēmumiem, kuri ir maksājuši par emisijas kvotām (34).

| (59) | Līdz ar to Dānijas iestādes nav pierādījušas to, ka ierosinātais atbalsts būtu proporcionāls. |
| --- | --- |

(59)

Līdz ar to Dānijas iestādes nav pierādījušas to, ka ierosinātais atbalsts būtu proporcionāls.

| (60) | Attiecībā uz konkurences izkropļošanu uzņēmumi Dānijā, uz kuriem neattiecas ES ETS, kā arī uzņēmumi citās dalībvalstīs vai nu ievēro vienādus konkurences nosacījumus, ko paredz Kopienas minimālie nodokļu līmeņi, vai arī ievēro EAG 2008 noteikumus. Tādējādi ierosinātais atbrīvojums palielinātu to ES ETS uzņēmumu konkurētspēju, kas darbojas Dānijā, un tiktu nevajadzīgi kropļota konkurence ar uzņēmumiem citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz konkurences izkropļošanu uzņēmumi Dānijā, uz kuriem neattiecas ES ETS, kā arī uzņēmumi citās dalībvalstīs vai nu ievēro vienādus konkurences nosacījumus, ko paredz Kopienas minimālie nodokļu līmeņi, vai arī ievēro EAG 2008 noteikumus. Tādējādi ierosinātais atbrīvojums palielinātu to ES ETS uzņēmumu konkurētspēju, kas darbojas Dānijā, un tiktu nevajadzīgi kropļota konkurence ar uzņēmumiem citās dalībvalstīs.

| (61) | Tādēļ Komisija, pamatojoties uz EAG 2008 būtību, uzskata, ka aplūkojamo pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(61)

Tādēļ Komisija, pamatojoties uz EAG 2008 būtību, uzskata, ka aplūkojamo pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (62) | Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Komisija saņēma apsvērumus no trešām personām par to, ka vairumā gadījumu nodokļu atbrīvojumu vai samazinājumu apmērs ir zem robežvērtības, kas noteikta Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (35) (turpmāk tekstā “de minimis regula”). Ja Dānijas iestādes apņemtos nodrošināt to, ka de minimis noteikumi tiktu ievēroti visos gadījumos, atbalsta pasākumu uzskatītu par neatbilstošu EK Līguma 87. panta 1. punkta nosacījumiem un tādēļ to varētu īstenot bez paziņošanas Komisijai. |
| --- | --- |

(62)

Pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas Komisija saņēma apsvērumus no trešām personām par to, ka vairumā gadījumu nodokļu atbrīvojumu vai samazinājumu apmērs ir zem robežvērtības, kas noteikta Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1998/2006 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (35) (turpmāk tekstā “de minimis regula”). Ja Dānijas iestādes apņemtos nodrošināt to, ka de minimis noteikumi tiktu ievēroti visos gadījumos, atbalsta pasākumu uzskatītu par neatbilstošu EK Līguma 87. panta 1. punkta nosacījumiem un tādēļ to varētu īstenot bez paziņošanas Komisijai.

| (63) | Kā Komisija norādīja savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, ierosināto shēmu varētu atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja tiktu ievēroti Enerģētikas nodokļu direktīvā noteiktie minimālie nodokļu līmeņi. Komisijas bažas, kas tajā pašā lēmumā tika izteiktas attiecībā uz principa “piesārņotājs maksā” ievērošanu, varētu novērst, ja atbalsta saņēmēji maksātu Kopienas minimālo nodokļu likmi. Faktiski uz enerģētikas nodokļa samazinājumiem līdz Kopienas minimālajiem nodokļu līmeņiem attiecas 25. pants Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulā (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojumu regula (36)), un tādēļ par to nav jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(63)

Kā Komisija norādīja savā lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, ierosināto shēmu varētu atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja tiktu ievēroti Enerģētikas nodokļu direktīvā noteiktie minimālie nodokļu līmeņi. Komisijas bažas, kas tajā pašā lēmumā tika izteiktas attiecībā uz principa “piesārņotājs maksā” ievērošanu, varētu novērst, ja atbalsta saņēmēji maksātu Kopienas minimālo nodokļu likmi. Faktiski uz enerģētikas nodokļa samazinājumiem līdz Kopienas minimālajiem nodokļu līmeņiem attiecas 25. pants Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulā (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojumu regula (36)), un tādēļ par to nav jāpaziņo Komisijai.

| (64) | Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (37), 7. panta 4. punktā paredzēts, ka Komisija var slēgt oficiālas izmeklēšanas procedūru, pieņemot pozitīvu lēmumu ar nosacījumiem, saskaņā ar kuriem atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Šo nosacījumu ievērošana tiek cieši uzraudzīta. |
| --- | --- |

(64)

Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (37), 7. panta 4. punktā paredzēts, ka Komisija var slēgt oficiālas izmeklēšanas procedūru, pieņemot pozitīvu lēmumu ar nosacījumiem, saskaņā ar kuriem atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu. Šo nosacījumu ievērošana tiek cieši uzraudzīta.

| (65) | Šajā lietā Komisija uzskata, ka atbalstu var atļaut, kamēr atbalsta saņēmēji par katru enerģijas avotu maksā vismaz Kopienas minimālos piemērojamos nodokļu līmeņus CO2 nodokļa vai cita enerģētikas nodokļa veidā. Tomēr, ja Komisija konstatē, ka nodokļa atvieglojums ir zemāks par šiem noteiktajiem minimālajiem līmeņiem, atbalsts uzskatāms par nesaderīgu ar EK Līgumu un to nevar īstenot. |
| --- | --- |

(65)

Šajā lietā Komisija uzskata, ka atbalstu var atļaut, kamēr atbalsta saņēmēji par katru enerģijas avotu maksā vismaz Kopienas minimālos piemērojamos nodokļu līmeņus CO2 nodokļa vai cita enerģētikas nodokļa veidā. Tomēr, ja Komisija konstatē, ka nodokļa atvieglojums ir zemāks par šiem noteiktajiem minimālajiem līmeņiem, atbalsts uzskatāms par nesaderīgu ar EK Līgumu un to nevar īstenot.

| (66) | No iepriekš minētajiem nosacījumiem turklāt izriet, ka paziņotajā shēma ir saskaņā ar Enerģētikas nodokļu direktīvu un īpaši tās 17. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Visi atbalsta saņēmēji patiešām ir energoietilpīgi uzņēmumi šā noteikuma izpratnē, un direktīvā noteiktie minimālie nodokļu līmeņi ir ievēroti. |
| --- | --- |

(66)

No iepriekš minētajiem nosacījumiem turklāt izriet, ka paziņotajā shēma ir saskaņā ar Enerģētikas nodokļu direktīvu un īpaši tās 17. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Visi atbalsta saņēmēji patiešām ir energoietilpīgi uzņēmumi šā noteikuma izpratnē, un direktīvā noteiktie minimālie nodokļu līmeņi ir ievēroti.

7.   SECINĀJUMS

| (67) | Komisija uzskata, ka paziņotā shēma “Grozījumi CO2 nodoklī par kvotu regulētu degvielas patēriņu nozarē” ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(67)

Komisija uzskata, ka paziņotā shēma “Grozījumi CO2 nodoklī par kvotu regulētu degvielas patēriņu nozarē” ir valsts atbalsts EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (68) | Ja visi atbalsta saņēmēji turpina maksāt nodokli par katru enerģijas avotu, ievērojot Kopienas noteiktos minimālos nodokļu līmeņus, atbalsts tiek atzīts par saderīgu ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(68)

Ja visi atbalsta saņēmēji turpina maksāt nodokli par katru enerģijas avotu, ievērojot Kopienas noteiktos minimālos nodokļu līmeņus, atbalsts tiek atzīts par saderīgu ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (69) | Tā ierosinātās shēmas daļa, kura rada nodokļa samazinājumu zem saskaņotā nodokļu minimālā līmeņa, nav saderīga ar EK Līgumu, |
| --- | --- |

(69)

Tā ierosinātās shēmas daļa, kura rada nodokļa samazinājumu zem saskaņotā nodokļu minimālā līmeņa, nav saderīga ar EK Līgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tā kā uz Dānijas ierosināto shēmu (Nr. 464, 2004. gada 9. jūnijs) neattiecas Regula (EK) Nr. 1998/2006, tas ir valsts atbalsts, kas saderīgs ar kopējo tirgu tikai ar nosacījumu, ka atbalsta saņēmēji maksā nodokli par viņu patērēto enerģiju, kas atbilst vismaz Kopienas minimālajiem nodokļu līmeņiem, kuri noteikti Direktīvas 2003/96/EK 1. pielikumā.

Ja Dānija vēlas īstenot šo atbalsta pasākumu, tas attiecīgi jāgroza.

2. pants

Dānija divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem, lai izpildītu tā prasības.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2009. gada 17. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 274, 10.11.2006., 25. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  OV C 82, 1.4.2008., 1. lpp.

3

(4)  Nodokļa likme elektroenerģijai balstās uz oglekļa saturu oglēs, jo Dānijā lielākā daļa elektrostaciju tiek kurinātas ar oglēm.

4

(5)  Valsts atbalsta lieta NN 75/04 (OV C 275, 8.11.2005., 4. lpp.).

5

(6)  Šādu “smago procesu” apzīmēšanai izmantotā definīcija ir tādi ražošanas procesi, kuros CO2 nodoklis DKK 50 par tonnu CO2 veido vairāk nekā 3 % no uzņēmējdarbības pievienotās vērtības un vairāk nekā 1 % no ražošanas vērtības. Jāizpilda abi šie nosacījumi.

6

2

2

(7)  Valsts atbalsta lieta N 317/A/04 (OV C 226, 15.9.2005., 6. lpp.).

7

(8)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

8

(9)  Valsts atbalsta lieta N 540/02 (OV C 78, 1.4.2003., 3. lpp.).

9

(10)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

10

(11)  Tomēr iespējamo kvotu pārpalikumu no jaunienācēju rezerves un kvotām, kas palikušas pāri no iekārtām, kuru darbība pārtraukta, varētu izsolīt.

11

(12)  Dānija šajā kategorijā iekļauj tos uzņēmumus, kuriem maksājamais valsts nodoklis ir vismaz 0,5 % no pievienotās vērtības, un rūpniecību, ko apzīmē kā “smago procesu” atbilstīgi Dānijas Likumam par CO2 (skatīt 4. zemsvītras piezīmi).

12

2

(13)  OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

13

(14)  Valsts atbalsta lieta C 46/06 (OV C 55, 28.2.2007., 27. lpp.).

14

(15)  ECR II-3271, ar ko tika apstiprināts Pirmās instances tiesas 1998. gada 27. janvāra spriedums lietā T-67/94, 1998, ECR II-1.

15

ECR

ECR

(16)  Skatīt, piemēram, Tiesas 1999. gada 17. jūnija spriedumu lietā C-75/97, Beļģija pret Komisiju, 1999, ECR I-3671, un 2001. gada 8. novembra spriedumu lietā C-143/99, Adria-Wien Pipeline un Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke pret Finanzlandesdirektion für Kärnten, 2001, ECR I-8365.

16

Beļģija pret Komisiju

ECR

Adria-Wien Pipeline un Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke pret Finanzlandesdirektion für Kärnten

ECR

(17)  Šajā sakarā Dānija atsaucas uz Tiesas 2004. gada 29. aprīļa spriedumu lietā C-308/01, GIL Insurance et al., ECR I-4777, īpaši 68. punktu.

17

GIL Insurance et al

ECR

(18)  Komisijas dienestu 2002. gada 24. oktobra darba dokuments (SEC(2002) 1142).

18

SEC

(19)  Padomes 2003. gada 3. aprīļa protokols, 8084/03 ADD 1, FISC 59.

19

FISC

(20)  Skatīt 16. zemsvītras piezīmi.

20

(21)  Pirmās instances tiesas 2008. gada 10. aprīļa spriedums lietā T-233/04, Nīderlande pret Eiropas Komisiju (НOx-spriedums), 2008, ECR II-591, 2008. gada 22. decembra spriedums lietā C-487/06 P, British Aggregates Association pret Komisiju, ECR numurs nav pieejams, un 2008. gada 18. decembra spriedums apvienotajās lietās T-211/04 un T-215/04, Gibraltārs pret Komisiju (“Gibraltāra spriedums”), vēl nav publicēts ECR.

21

Nīderlande pret Eiropas Komisiju

НOx

ECR

British Aggregates Association pret Komisiju

ECR

Gibraltārs pret Komisiju

ECR

(22)  Komisija ir pārsūdzējusi Gibraltāra spriedumu, bet pārsūdzība neattiecas uz faktu, ka analīzei parasti jāietver minētie trīs punkti.

22

(23)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

23

(24)  Jāatzīmē, ka Komisija pārsūdzēja NOx spriedumu sakarā ar tās konstatējumiem par selektivitāti.

24

NOx

(25)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

25

(26)  Skatīt 13. punkta pirmo ievilkumu Komisijas paziņojumā par valsta atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas saistīti ar tiešajiem nodokļiem uzņēmējdarbībai (OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.).

26

(27)  Piemēram, uz siltuma un elektroenerģijas ražošanu attiecas ES ETS, bet ne nodokļa atvieglojums.

27

ETS

(28)  Piemēram, apvienotās valsts atbalsta lietas C 44/04 un C 47/04 (OV C 268, 27.9.2006., 19. lpp.) (Slovēnija), un valsts atbalsta lieta N 22/2008 (OV C 184, 22.7.2008., 5. lpp.) (Zviedrija).

28

(29)  Skatīt EAG 2008 57. punktu.

29

EAG

(30)  ECR II-3145.

30

ECR

(31)  Saskaņā ar turpmāko analīzi (52. apsvērums un turpmākie punkti) var palikt atklāts jautājums par to, vai Enerģētikas nodokļu direktīvas 17. panta 4. punkts attiecas uz tirgojamo atļauju shēmu saskaņā ar ES ETS vai arī šā noteikuma piemērošanai attiecīgajiem uzņēmumiem ir jāpievienojas atsevišķām shēmām, kuras nav obligātas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.

31

ETS

(32)  Zaļā grāmata par tirgus instrumentu izmantošanu vides politikā un vidi saistītā politikā (COM(2007) 140 galīgā redakcija (SEC(2007) 388)).

32

(33)  Enerģētikas nodokļu direktīvas pārskatīšana ir daļa no Komisijas likumdošanas un darba programmas.

33

(34)  Saskaņā ar trešo personu (divi Dānijas uzņēmumi) izteiktajiem komentāriem šāda pieeja radītu nopietnas problēmas saistībā ar sadali pareizajā periodā, kas, cita starpā, ir tādēļ, ka kvotu iegādes brīdim nav noteikti jāparāda enerģijas patēriņa brīdis.

34

(35)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

35

(36)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

36

(37)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

37

---

| 23.12.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 345/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 13. jūlijs)

par pārstrukturēšanas atbalstu Combus A/S

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 4538)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/973/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām pusēm iesniegt apsvērumus saskaņā ar minētajiem pantiem (1) un, ņemot vērā iesniegtos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2000. gada 30. novembra vēstuli Dānijas iestādes paziņoja par nodomu sniegt finansiālu atbalstu valsts īpašumā esošajam autobusu uzņēmumam Combus A/S (turpmāk “Combus”) saistībā ar tā pārdošanu Arriva Denmark A/S (turpmāk “Arriva”). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2000. gada 30. novembra vēstuli Dānijas iestādes paziņoja par nodomu sniegt finansiālu atbalstu valsts īpašumā esošajam autobusu uzņēmumam Combus A/S (turpmāk “Combus”) saistībā ar tā pārdošanu Arriva Denmark A/S (turpmāk “Arriva”).

| (2) | Pirms šā paziņojuma Komisija bija saņēmusi tirdzniecības apvienības Danske Busvognmaend
   (2)1999. gada 25. jūnija vēstuli un 1999. gada 11. novembra sūdzību, kurās apvienība iebilda pret Combus agrāk piešķirto finansiālo atbalstu un iespējamu jaunu finansiālu atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Pirms šā paziņojuma Komisija bija saņēmusi tirdzniecības apvienības Danske Busvognmaend
   (2)1999. gada 25. jūnija vēstuli un 1999. gada 11. novembra sūdzību, kurās apvienība iebilda pret Combus agrāk piešķirto finansiālo atbalstu un iespējamu jaunu finansiālu atbalstu.

| (3) | Komisija lūdza Dānijas iestādēm papildu informāciju 2000. gada 15. decembra vēstulē, uz kuru Dānijas iestādes atbildēja ar 2000. gada 18. decembra vēstuli. Dānijas Konkurences iestāde sniedza informāciju arī 2000. gada 20. decembra vēstulē. Dānijas iestādes sniedza papildu informāciju 2001. gada 8. janvāra vēstulē. Komisija 2001. gada 9. janvārī lūdza papildu informāciju, un tajā pašā dienā saņēma Dānijas iestāžu atbildi. Dānijas iestādes sniedza papildu informāciju 2001. gada 23. janvāra un 2001. gada 26. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(3)

Komisija lūdza Dānijas iestādēm papildu informāciju 2000. gada 15. decembra vēstulē, uz kuru Dānijas iestādes atbildēja ar 2000. gada 18. decembra vēstuli. Dānijas Konkurences iestāde sniedza informāciju arī 2000. gada 20. decembra vēstulē. Dānijas iestādes sniedza papildu informāciju 2001. gada 8. janvāra vēstulē. Komisija 2001. gada 9. janvārī lūdza papildu informāciju, un tajā pašā dienā saņēma Dānijas iestāžu atbildi. Dānijas iestādes sniedza papildu informāciju 2001. gada 23. janvāra un 2001. gada 26. februāra vēstulē.

| (4) | Dānijas iestāžu un Komisijas dienestu pārstāvji tikās 2000. gada 23. novembrī un 2000. gada 19. decembrī Briselē un 2001. gada 4. janvārī un 2001. gada 15. janvārī Kopenhāgenā. |
| --- | --- |

(4)

Dānijas iestāžu un Komisijas dienestu pārstāvji tikās 2000. gada 23. novembrī un 2000. gada 19. decembrī Briselē un 2001. gada 4. janvārī un 2001. gada 15. janvārī Kopenhāgenā.

| (5) | Pēc sākotnējā novērtējuma Komisija 2001. gada 28. martā pieņēma Lēmumu SG(2001) D/287297 (turpmāk “sākotnējais lēmums”), kurā tā nolēma neiebilst pret paziņotajiem pasākumiem, uzskatot, ka tie:






  — | nav valsts atbalsts (pensiju izdevumu kompensācijas maksājums DKK 100 miljonu apmērā), |
| --- | --- | --- |

(5)

Pēc sākotnējā novērtējuma Komisija 2001. gada 28. martā pieņēma Lēmumu SG(2001) D/287297 (turpmāk “sākotnējais lēmums”), kurā tā nolēma neiebilst pret paziņotajiem pasākumiem, uzskatot, ka tie:

—

nav valsts atbalsts (pensiju izdevumu kompensācijas maksājums DKK 100 miljonu apmērā),

| — | DKK 162 miljonu apmērā (3) ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties vai nu uz EK līguma 73. pantu vai 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu kopā ar Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (4) (turpmāk “1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), |
| --- | --- |

—

DKK 162 miljonu apmērā (3) ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties vai nu uz EK līguma 73. pantu vai 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu kopā ar Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (4) (turpmāk “1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes”),

| — | DKK 328 miljonu apmērā (5) ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Padomes 1969. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem, dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (6). |
| --- | --- |

—

DKK 328 miljonu apmērā (5) ir saderīgi ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Padomes 1969. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1191/69 par dalībvalstu darbību sakarā ar saistībām, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem, dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē (6).

| (6) | Lēmumu 2001. gada 5. maijā publicēja Oficiālajā Vēstnesī
   (7). Komisija informēja Danske Busvognmaend par sākotnējo lēmumu ar 2001. gada 8. maija vēstuli. |
| --- | --- |

(6)

Lēmumu 2001. gada 5. maijā publicēja Oficiālajā Vēstnesī
   (7). Komisija informēja Danske Busvognmaend par sākotnējo lēmumu ar 2001. gada 8. maija vēstuli.

| (7) | Ar 2002. gada 6. novembra vēstuli, ko Komisija saņēma 2002. gada 12. novembrī, un 2004. gada 19. janvāra vēstuli, ko Komisija saņēma 2004. gada 20. janvārī, Dānijas iestādes ziņoja Komisijai par Combus pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. |
| --- | --- |

(7)

Ar 2002. gada 6. novembra vēstuli, ko Komisija saņēma 2002. gada 12. novembrī, un 2004. gada 19. janvāra vēstuli, ko Komisija saņēma 2004. gada 20. janvārī, Dānijas iestādes ziņoja Komisijai par Combus pārstrukturēšanas plāna īstenošanu.

| (8) | Danske Busvognmaend2001. gada 11. jūlijā iesniedza prasību Pirmās instances tiesai (turpmāk “PIT”) par sākotnējā lēmuma atcelšanu. |
| --- | --- |

(8)

Danske Busvognmaend2001. gada 11. jūlijā iesniedza prasību Pirmās instances tiesai (turpmāk “PIT”) par sākotnējā lēmuma atcelšanu.

| (9) | Ar 2004. gada 16. marta spriedumu (turpmāk “Combus spriedums”) PIT atcēla sākotnējo lēmumu, “ciktāl tajā ir paziņots, ka atbalsts, ko Dānijas iestādes piešķīrušas Combus
  A/S kā kapitāla ieguldījumus DKK 162 miljonu un DKK 328 miljonu apmērā, ir saderīgs ar kopējo tirgu” (8). |
| --- | --- |

(9)

Ar 2004. gada 16. marta spriedumu (turpmāk “Combus spriedums”) PIT atcēla sākotnējo lēmumu, “ciktāl tajā ir paziņots, ka atbalsts, ko Dānijas iestādes piešķīrušas Combus
  A/S kā kapitāla ieguldījumus DKK 162 miljonu un DKK 328 miljonu apmērā, ir saderīgs ar kopējo tirgu” (8).

| (10) | Attiecībā uz kapitāla ieguldījumu DKK 328 miljonu apmērā PIT atzina, ka, pirmkārt, sākotnējais lēmums ir “atceļams, jo maksājums DKK 328 miljonu apmērā tajā ir kļūdaini atzīts par sabiedrisko pakalpojumu saistību kompensāciju saskaņā ar 2. un 10. līdz 13. pantu Regulā Nr. 1191/69. [..] Līdz ar to apstrīdētais lēmums jāatceļ, ciktāl ar to tiek apstiprināts maksājums DKK 328 miljonu apmērā saskaņā ar minēto regulu, bez vajadzības izskatīt citus šajā jautājumā izvirzītos pamatus” (9). |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz kapitāla ieguldījumu DKK 328 miljonu apmērā PIT atzina, ka, pirmkārt, sākotnējais lēmums ir “atceļams, jo maksājums DKK 328 miljonu apmērā tajā ir kļūdaini atzīts par sabiedrisko pakalpojumu saistību kompensāciju saskaņā ar 2. un 10. līdz 13. pantu Regulā Nr. 1191/69. [..] Līdz ar to apstrīdētais lēmums jāatceļ, ciktāl ar to tiek apstiprināts maksājums DKK 328 miljonu apmērā saskaņā ar minēto regulu, bez vajadzības izskatīt citus šajā jautājumā izvirzītos pamatus” (9).

| (11) | Attiecībā uz kapitāla ieguldījumu DKK 328 miljonu apmērā PIT turklāt atzina, ka, otrkārt, ciktāl tas skar EK līguma 73. pantu, “situācijās, ko neaptver Kopienas sekundārie tiesību akti, dalībvalstis vairs nevar tieši pamatoties uz EK līguma 73. pantu. Kamēr šajā gadījumā nav piemērojama Regula Nr. 1191/69 un maksājums DKK 328 miljonu apmērā ietilpst EK līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā, Padomes 1970. gada 4. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (OV īpašais izdevums angļu valodā [English Special Edition], 1970 (II), 360. lpp.) ir sniegts izsmeļošs to apstākļu saraksts, kuros dalībvalstu iestādes var piešķirt atbalstus saskaņā ar EK līguma 73. pantu (10). Tādējādi ir jāatzīst pret apstrīdēto lēmumu vērstais pamats, ciktāl ar šo lēmumu ir apstiprināts maksājums DKK 328 miljonu apmērā, pamatojoties uz EK līguma 73. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz kapitāla ieguldījumu DKK 328 miljonu apmērā PIT turklāt atzina, ka, otrkārt, ciktāl tas skar EK līguma 73. pantu, “situācijās, ko neaptver Kopienas sekundārie tiesību akti, dalībvalstis vairs nevar tieši pamatoties uz EK līguma 73. pantu. Kamēr šajā gadījumā nav piemērojama Regula Nr. 1191/69 un maksājums DKK 328 miljonu apmērā ietilpst EK līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā, Padomes 1970. gada 4. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1107/70 par atbalsta piešķiršanu pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (OV īpašais izdevums angļu valodā [English Special Edition], 1970 (II), 360. lpp.) ir sniegts izsmeļošs to apstākļu saraksts, kuros dalībvalstu iestādes var piešķirt atbalstus saskaņā ar EK līguma 73. pantu (10). Tādējādi ir jāatzīst pret apstrīdēto lēmumu vērstais pamats, ciktāl ar šo lēmumu ir apstiprināts maksājums DKK 328 miljonu apmērā, pamatojoties uz EK līguma 73. pantu.

(12)

| (12) | Attiecībā uz kapitāla ieguldījumu DKK 162 miljonu apmērā, kas apstiprināts, piemērojot EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu kopā ar 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, PIT atzina, ka “apstrīdēto lēmumu nevar interpretēt tādējādi, ka Komisijas kolēģija ir piešķīrusi skaidru, bezierunu un galīgu apstiprinājumu maksājumam DKK 162 miljonu apmērā, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un Pamatnostādnēm. Gluži pretēji – jāuzskata, ka Combus dzīvotspēja saskaņā ar minēto pantu un Pamatnostādnēm Komisijas argumentācijā ir nopietni apšaubīta, tomēr Komisija nav uzskatījusi, ka tai būtu jākliedē šīs šaubas, jo EK Līguma 73. pants tai šķita pietiekams juridisks pamats, lai atļautu attiecīgo atbalstu. Tā kā uz šo pantu tādā veidā tomēr nevar pamatoties (sk. 100. un 101. punktu), apstrīdētajā lēmumā atļautais maksājums DKK 328 miljonu apmērā vairs nav uzskatāms par likumīgi atļautu. No iepriekš teiktā izriet, ka atļauja veikt maksājumu DKK 162 miljonu apmērā kopumā jāatceļ, bez vajadzības izskatīt citus šajā jautājumā iesniegtos prasības pamatus” (12). |
| --- | --- |

Attiecībā uz kapitāla ieguldījumu DKK 162 miljonu apmērā, kas apstiprināts, piemērojot EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu kopā ar 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, PIT atzina, ka “apstrīdēto lēmumu nevar interpretēt tādējādi, ka Komisijas kolēģija ir piešķīrusi skaidru, bezierunu un galīgu apstiprinājumu maksājumam DKK 162 miljonu apmērā, pamatojoties uz EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu un Pamatnostādnēm. Gluži pretēji – jāuzskata, ka Combus dzīvotspēja saskaņā ar minēto pantu un Pamatnostādnēm Komisijas argumentācijā ir nopietni apšaubīta, tomēr Komisija nav uzskatījusi, ka tai būtu jākliedē šīs šaubas, jo EK Līguma 73. pants tai šķita pietiekams juridisks pamats, lai atļautu attiecīgo atbalstu. Tā kā uz šo pantu tādā veidā tomēr nevar pamatoties (sk. 100. un 101. punktu), apstrīdētajā lēmumā atļautais maksājums DKK 328 miljonu apmērā vairs nav uzskatāms par likumīgi atļautu. No iepriekš teiktā izriet, ka atļauja veikt maksājumu DKK 162 miljonu apmērā kopumā jāatceļ, bez vajadzības izskatīt citus šajā jautājumā iesniegtos prasības pamatus” (12).

| (13) | Pēc PIT sprieduma Komisija sagatavoja jaunu lēmumu. Komisijas dienestu pārstāvji 2005. gada 11. janvārī tikās ar Dānijas iestāžu pārstāvjiem, lai iegūtu papildu informāciju par norisēm Arriva/Combus lietā kopš sākotnējā lēmuma pieņemšanas. Dānijas iestādes 2005. gada 1. martā nosūtīja Komisijai Dānijas Transporta pārvaldes (Trafikstyrelse) sagatavotu paziņojumu par norisēm Dānijas autobusu tirgū. |
| --- | --- |

(13)

Pēc PIT sprieduma Komisija sagatavoja jaunu lēmumu. Komisijas dienestu pārstāvji 2005. gada 11. janvārī tikās ar Dānijas iestāžu pārstāvjiem, lai iegūtu papildu informāciju par norisēm Arriva/Combus lietā kopš sākotnējā lēmuma pieņemšanas. Dānijas iestādes 2005. gada 1. martā nosūtīja Komisijai Dānijas Transporta pārvaldes (Trafikstyrelse) sagatavotu paziņojumu par norisēm Dānijas autobusu tirgū.

| (14) | Ar 2005. gada 3. marta vēstuli (SG (2005) D/200926) Komisija informēja Dāniju par lēmumu saistībā ar šiem pasākumiem sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) un aicināja Dāniju iesniegt apsvērumus. Dānijas valdība divas reizes lūdza Komisiju piešķirt apsvērumu iesniegšanas termiņa pagarinājumu, ko Komisija piešķīra ar 2005. gada 5. aprīļa (TREN D (2005) 106964) un 2005. gada 24. jūnija (TREN D (2005) 113062) vēstuli. Komisija 2005. gada 21. jūnijā tikās ar Dānijas valdības pārstāvjiem. Dānijas iestādes 2005. gada 30. jūnijā iesniedza apsvērumus saistībā ar lēmumu par oficiālās procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(14)

Ar 2005. gada 3. marta vēstuli (SG (2005) D/200926) Komisija informēja Dāniju par lēmumu saistībā ar šiem pasākumiem sākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) un aicināja Dāniju iesniegt apsvērumus. Dānijas valdība divas reizes lūdza Komisiju piešķirt apsvērumu iesniegšanas termiņa pagarinājumu, ko Komisija piešķīra ar 2005. gada 5. aprīļa (TREN D (2005) 106964) un 2005. gada 24. jūnija (TREN D (2005) 113062) vēstuli. Komisija 2005. gada 21. jūnijā tikās ar Dānijas valdības pārstāvjiem. Dānijas iestādes 2005. gada 30. jūnijā iesniedza apsvērumus saistībā ar lēmumu par oficiālās procedūras sākšanu.

| (15) | Lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2005. gada 22. septembrī (13). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt apsvērumus par lēmumā minētajiem pasākumiem mēneša laikā no lēmuma publicēšanas dienas, tātad līdz 2005. gada 23. oktobrim. |
| --- | --- |

(15)

Lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2005. gada 22. septembrī (13). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt apsvērumus par lēmumā minētajiem pasākumiem mēneša laikā no lēmuma publicēšanas dienas, tātad līdz 2005. gada 23. oktobrim.

| (16) | Komisija informēja Danske Busvognmaend par lēmumu sākt procedūru 2005. gada 12. maija vēstulē (TREN (2005) D 109473). Ievērojot Danske Busvognmaend lūgumus, Komisija divas reizes pagarināja tās apsvērumu iesniegšanas termiņu (ar 2005. gada 15. jūlija vēstuli TREN (2005) D 115786 un 2005. gada 16. augusta vēstuli TREN (2005) D 117806). |
| --- | --- |

(16)

Komisija informēja Danske Busvognmaend par lēmumu sākt procedūru 2005. gada 12. maija vēstulē (TREN (2005) D 109473). Ievērojot Danske Busvognmaend lūgumus, Komisija divas reizes pagarināja tās apsvērumu iesniegšanas termiņu (ar 2005. gada 15. jūlija vēstuli TREN (2005) D 115786 un 2005. gada 16. augusta vēstuli TREN (2005) D 117806).

| (17) | Danske Busvognmaend2005. gada 17. jūnija vēstulē (TREN (2005) A 15223) lūdza Komisiju nosūtīt tai lēmuma par procedūras sākšanu kopiju, tostarp informāciju, kas pēc Dānijas lūguma no lēmuma bija izņemta. Komisija 2005. gada 15. jūlijā nosūtīja atbildes vēstuli, ka saskaņā ar 24. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (14), Komisija neizpauž informāciju, ko tā ieguvusi, piemērojot minēto regulu, un uz kuru attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu. Komisija arī paskaidroja, ka tā nevar atklāt Danske Busvognmaend nosūtītā lēmuma kopijā svītroto informāciju, jo uz to attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu. |
| --- | --- |

(17)

Danske Busvognmaend2005. gada 17. jūnija vēstulē (TREN (2005) A 15223) lūdza Komisiju nosūtīt tai lēmuma par procedūras sākšanu kopiju, tostarp informāciju, kas pēc Dānijas lūguma no lēmuma bija izņemta. Komisija 2005. gada 15. jūlijā nosūtīja atbildes vēstuli, ka saskaņā ar 24. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (14), Komisija neizpauž informāciju, ko tā ieguvusi, piemērojot minēto regulu, un uz kuru attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu. Komisija arī paskaidroja, ka tā nevar atklāt Danske Busvognmaend nosūtītā lēmuma kopijā svītroto informāciju, jo uz to attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.

| (18) | Tajā pašā 2005. gada 17. jūnija vēstulē Danske Busvognmaend lūdza Komisiju nosūtīt tai arī Dānijas valdības apsvērumus saistībā ar lēmumu par oficiālās procedūras sākšanu. Komisija atbildēja, ka 20. pants Regulā (EK) Nr. 659/1999, kas nosaka ieinteresēto pušu tiesības, neparedz dalībvalsts atbildes nosūtīšanu prasītājam un ka tāpēc Komisija nevar nosūtīt Danske Busvognmaend Dānijas valdības apsvērumu kopiju. |
| --- | --- |

(18)

Tajā pašā 2005. gada 17. jūnija vēstulē Danske Busvognmaend lūdza Komisiju nosūtīt tai arī Dānijas valdības apsvērumus saistībā ar lēmumu par oficiālās procedūras sākšanu. Komisija atbildēja, ka 20. pants Regulā (EK) Nr. 659/1999, kas nosaka ieinteresēto pušu tiesības, neparedz dalībvalsts atbildes nosūtīšanu prasītājam un ka tāpēc Komisija nevar nosūtīt Danske Busvognmaend Dānijas valdības apsvērumu kopiju.

| (19) | Danske Busvognmaend iesniedza apsvērumus ar 2005. gada 23. septembra vēstuli. Komisija ar 2005. gada 25. oktobra vēstuli (TREN D (2005) 122503) nosūtīja šos apsvērumus Dānijas iestādēm, dodot Dānijai iespēju viena mēneša laikā uz tiem atbildēt. Komisija saņēma Dānijas atbildi uz šiem apsvērumiem 2005. gada 23. decembra vēstulē (SG (2006) A 80) pēc tam, kad tā pēc Dānijas valdības lūguma bija par vienu mēnesi pagarinājusi atbildes sniegšanas termiņu. |
| --- | --- |

(19)

Danske Busvognmaend iesniedza apsvērumus ar 2005. gada 23. septembra vēstuli. Komisija ar 2005. gada 25. oktobra vēstuli (TREN D (2005) 122503) nosūtīja šos apsvērumus Dānijas iestādēm, dodot Dānijai iespēju viena mēneša laikā uz tiem atbildēt. Komisija saņēma Dānijas atbildi uz šiem apsvērumiem 2005. gada 23. decembra vēstulē (SG (2006) A 80) pēc tam, kad tā pēc Dānijas valdības lūguma bija par vienu mēnesi pagarinājusi atbildes sniegšanas termiņu.

| (20) | Komisija 2005. gada 21. oktobra vēstulē (TREN (2005) A 27196) saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās puses – Arriva Denmark A/S. Komisija ar 2005. gada 24. novembra vēstuli nosūtīja šos apsvērumus Dānijai, dodot iespēju viena mēneša laikā uz tiem atbildēt. Komisija saņēma Dānijas atbildi uz Arriva apsvērumiem iepriekš minētajā 2005. gada 23. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(20)

Komisija 2005. gada 21. oktobra vēstulē (TREN (2005) A 27196) saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās puses – Arriva Denmark A/S. Komisija ar 2005. gada 24. novembra vēstuli nosūtīja šos apsvērumus Dānijai, dodot iespēju viena mēneša laikā uz tiem atbildēt. Komisija saņēma Dānijas atbildi uz Arriva apsvērumiem iepriekš minētajā 2005. gada 23. decembra vēstulē.

| (21) | Dānijas iestādes iesniedza papildu faktisko informāciju ar 2007. gada 22. februāra un 2007. gada 2. aprīļa vēstuli (TREN (2007) A 28850). |
| --- | --- |

(21)

Dānijas iestādes iesniedza papildu faktisko informāciju ar 2007. gada 22. februāra un 2007. gada 2. aprīļa vēstuli (TREN (2007) A 28850).

2.   FAKTI

2.1.   DĀNIJAS AUTOBUSU TIRGUS

2.1.1.   VISPĀRĪGS TIRGUS RAKSTUROJUMS

| (22) | Lēmumā par procedūras sākšanu (13. līdz 22. apsvērumā) ir sniegts Dānijas autobusu tirgus sīks raksturojums. Tāpēc šajā lēmumā autobusu tirgus raksturojumā ir ietvertas tikai šīs lietas kontekstā svarīgākās tirgus iezīmes un Dānijas valdības un ieinteresēto pušu iesniegtā papildu faktiskā informācija. |
| --- | --- |

(22)

Lēmumā par procedūras sākšanu (13. līdz 22. apsvērumā) ir sniegts Dānijas autobusu tirgus sīks raksturojums. Tāpēc šajā lēmumā autobusu tirgus raksturojumā ir ietvertas tikai šīs lietas kontekstā svarīgākās tirgus iezīmes un Dānijas valdības un ieinteresēto pušu iesniegtā papildu faktiskā informācija.

| (23) | Kopš 1990. gada Dānija ir pakāpeniski atvērusi autobusu tirgu konkurencei, izsludinot atklātus konkursus par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, ko valsts iestādes slēdz ar Dānijas autobusu transporta uzņēmumiem. Kopš 1994. gada saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem par valsts iepirkumu (Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīva 92/50/EK par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai (15)) Dānijai ir pienākums izsludināt konkursus par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem autobusu transporta pakalpojumu jomā, izņemot gadījumus, ja šādus pakalpojumus sniedz “iekšēji” (16). |
| --- | --- |

(23)

Kopš 1990. gada Dānija ir pakāpeniski atvērusi autobusu tirgu konkurencei, izsludinot atklātus konkursus par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem, ko valsts iestādes slēdz ar Dānijas autobusu transporta uzņēmumiem. Kopš 1994. gada saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem par valsts iepirkumu (Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīva 92/50/EK par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai (15)) Dānijai ir pienākums izsludināt konkursus par sabiedrisko pakalpojumu līgumiem autobusu transporta pakalpojumu jomā, izņemot gadījumus, ja šādus pakalpojumus sniedz “iekšēji” (16).

| (24) | Kad Combus 1999. gadā pirmo reizi saņēma finansiālu atbalstu no Dānijas valsts, 9 no 12 Dānijas grāfistēm bija izsludinājušas konkursus, kas aptvēra 100 % no to autobusu maršrutiem. Pārējo 3 grāfistu izsludinātie konkursi aptvēra attiecīgi 96 % (Kopenhāgena), 35 % (Ribe) un 21 % (Vyborg) no to autobusu maršrutiem (17). Sabiedrisko pakalpojumu līgumus Dānijā slēdz uz pieciem gadiem, dažkārt paredzot iespēju termiņu pagarināt vēl uz trim gadiem. |
| --- | --- |

(24)

Kad Combus 1999. gadā pirmo reizi saņēma finansiālu atbalstu no Dānijas valsts, 9 no 12 Dānijas grāfistēm bija izsludinājušas konkursus, kas aptvēra 100 % no to autobusu maršrutiem. Pārējo 3 grāfistu izsludinātie konkursi aptvēra attiecīgi 96 % (Kopenhāgena), 35 % (Ribe) un 21 % (Vyborg) no to autobusu maršrutiem (17). Sabiedrisko pakalpojumu līgumus Dānijā slēdz uz pieciem gadiem, dažkārt paredzot iespēju termiņu pagarināt vēl uz trim gadiem.

| (25) | Dānijas autobusu tirgu raksturo nepārtraukts koncentrācijas process. Piemēram, 1988. gadā autobusu satiksmes pakalpojumus piedāvāja vairāk nekā 400 uzņēmumu, bet 2004. gadā tirgū bija palikuši vairs tikai aptuveni 100 uzņēmumu. Vēsturiski lielākais atsevišķais autobusu uzņēmums ir bijis Danish Railways autobusu meitasuzņēmums. Danish Railways 1995. gada jūnijā autobusu meitasuzņēmumu atdalīja un reģistrēja kā akciju sabiedrību ar nosaukumu DSB Busser a/s. Uzņēmums 1997. gadā mainīja nosaukumu, kļūstot par Combus a/s. Dānijas valsts saglabāja 100 % Combus akciju. Combus un tā priekšgājēja pastāvīgā tirgus daļa Dānijā 20. gadsimta 90. gados bija 20 %. |
| --- | --- |

(25)

Dānijas autobusu tirgu raksturo nepārtraukts koncentrācijas process. Piemēram, 1988. gadā autobusu satiksmes pakalpojumus piedāvāja vairāk nekā 400 uzņēmumu, bet 2004. gadā tirgū bija palikuši vairs tikai aptuveni 100 uzņēmumu. Vēsturiski lielākais atsevišķais autobusu uzņēmums ir bijis Danish Railways autobusu meitasuzņēmums. Danish Railways 1995. gada jūnijā autobusu meitasuzņēmumu atdalīja un reģistrēja kā akciju sabiedrību ar nosaukumu DSB Busser a/s. Uzņēmums 1997. gadā mainīja nosaukumu, kļūstot par Combus a/s. Dānijas valsts saglabāja 100 % Combus akciju. Combus un tā priekšgājēja pastāvīgā tirgus daļa Dānijā 20. gadsimta 90. gados bija 20 %.

| (26) | Iegādājoties uzņēmumus, 1997. gadā Dānijas autobusu tirgū ienāca Apvienotās Karalistes uzņēmuma Arriva plc meitasuzņēmums Arriva Denmark a/s (turpmāk “Arriva”) un Francijas uzņēmuma Veolia meitasuzņēmums Connex Denmark a/s (turpmāk “Connex”) (18). Tabulā ir attēlota minēto trīs uzņēmumu tirgus daļa 1999. un 2004. gadā, kas ir pēdējais gads, par kuru ir pieejami dati.
  1. tabula
  Combus, Arriva un Connex tirgus daļas 1999. un 2004. gadā











  (%) |
| --- | --- |
| | Combus
  1999. g. | Combus
  2004. g. | Arriva
  1999. g. | Arriva
  2004. g. | Connex
  1999. g. | Connex
  2004. g. |
| Nordjylland | 64,85 | 0 | 0 | 18,64 | 7,17 | 24,72 |
| Viborg | 17,27 | 0 | 0 | 17,40 | 0 | 0,33 |
| Århus | 54,24 | 0 | 0 | 10,15 | 9,11 | 41,07 |
| Ringkjøbing | 38,18 | 0 | 0 | 27,38 | 0 | 0 |
| Vejle | 56,96 | 0 | 21,68 | 13,29 | 0 | 17,22 |
| Ribe | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 39,23 |
| Sønderjylland | 32,41 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Fyn | 97,80 | 0 | 0 | 100,00 | 0 | 0 |
| Vestsjælland | 25,20 | 0 | 24,00 | 33,86 | 32,60 | 35,26 |
| Storstrøm | 19,78 | 0 | 1,80 | 28,51 | 64,49 | 33,00 |
| Bornholm | 28,00 | 0 | 0 | 0 | 50,67 | 81,02 |
| Galvaspilsētā | 22,26 | 0 | 50,47 | 46,73 | 8,60 | 27,95 |
| Visā valstī | 33,98 | 0 | 26,59 | 34,46 | 10,99 | 25,14 |
| Visā valstī, izņemot galvaspilsētu | 56,06 | 0 | 5,82 | 23,94 | 13,06 | 22,73 |

(26)

Iegādājoties uzņēmumus, 1997. gadā Dānijas autobusu tirgū ienāca Apvienotās Karalistes uzņēmuma Arriva plc meitasuzņēmums Arriva Denmark a/s (turpmāk “Arriva”) un Francijas uzņēmuma Veolia meitasuzņēmums Connex Denmark a/s (turpmāk “Connex”) (18). Tabulā ir attēlota minēto trīs uzņēmumu tirgus daļa 1999. un 2004. gadā, kas ir pēdējais gads, par kuru ir pieejami dati.

1. tabula

Combus, Arriva un Connex tirgus daļas 1999. un 2004. gadā

(%)

Combus

1999. g.

Combus

2004. g.

Arriva

1999. g.

Arriva

2004. g.

Connex

1999. g.

Connex

2004. g.

Nordjylland

64,85

0

0

18,64

7,17

24,72

Viborg

17,27

0

0

17,40

0

0,33

Århus

54,24

0

0

10,15

9,11

41,07

Ringkjøbing

38,18

0

0

27,38

0

0

Vejle

56,96

0

21,68

13,29

0

17,22

Ribe

0

0

0

0

0

39,23

Sønderjylland

32,41

0

0

0

0

0

Fyn

97,80

0

0

100,00

0

0

Vestsjælland

25,20

0

24,00

33,86

32,60

35,26

Storstrøm

19,78

0

1,80

28,51

64,49

33,00

Bornholm

28,00

0

0

0

50,67

81,02

Galvaspilsētā

22,26

0

50,47

46,73

8,60

27,95

Visā valstī

33,98

0

26,59

34,46

10,99

25,14

Visā valstī, izņemot galvaspilsētu

56,06

0

5,82

23,94

13,06

22,73

| (27) | Lai izprastu šos skaitļus, jāņem vērā šāda informācija: 2001. gadā Arriva iegādājās Combus. Vēlāk tajā pašā gadā Connex iegādājās no Arriva 50 % no autobusu maršrutiem, ko agrāk apkalpoja Combus. Arriva 2004. gadā papildus nostiprināja savu stāvokli, iegādājoties uzņēmumu Wulff Bus a/s, kura tirgus daļa Jutland provincē bija 10 %. |
| --- | --- |

(27)

Lai izprastu šos skaitļus, jāņem vērā šāda informācija: 2001. gadā Arriva iegādājās Combus. Vēlāk tajā pašā gadā Connex iegādājās no Arriva 50 % no autobusu maršrutiem, ko agrāk apkalpoja Combus. Arriva 2004. gadā papildus nostiprināja savu stāvokli, iegādājoties uzņēmumu Wulff Bus a/s, kura tirgus daļa Jutland provincē bija 10 %.

| (28) | Dānijas autobusu tirgus kopējais apjoms ir aptuveni DKK 5,5 miljardi gadā. |
| --- | --- |

(28)

Dānijas autobusu tirgus kopējais apjoms ir aptuveni DKK 5,5 miljardi gadā.

2.1.2.   COMBUS FINANSIĀLĀS GRŪTĪBAS

| (29) | Kā skaidrots lēmumā par procedūras sākšanu (34. un turpmākajos apsvērumos), pēc atdalīšanās no Danish Railways Combus sāka īstenot vērienīgu paplašināšanās politiku. Combus ieguva daudzus jaunus līgumus, jo īpaši Kopenhāgenas apgabalā, un no 1995. līdz 1999. gadam tā apgrozījums pieauga par vairāk nekā 40 %. Tomēr vairums no šiem līgumiem izrādījās nerentabli. |
| --- | --- |

(29)

Kā skaidrots lēmumā par procedūras sākšanu (34. un turpmākajos apsvērumos), pēc atdalīšanās no Danish Railways Combus sāka īstenot vērienīgu paplašināšanās politiku. Combus ieguva daudzus jaunus līgumus, jo īpaši Kopenhāgenas apgabalā, un no 1995. līdz 1999. gadam tā apgrozījums pieauga par vairāk nekā 40 %. Tomēr vairums no šiem līgumiem izrādījās nerentabli.

| (30) | Tāpēc kopš 1998. gada Combus saskārās ar nopietnām finansiālām grūtībām. Turpmākajās divās tabulās šīs grūtības atspoguļotas absolūtos skaitļos un procentuāli.
  2. tabula
  Combus A/S galvenie bilances rādītāji 1995.–2000. gadā











  (absolūtos skaitļos) |
| --- | --- |
| 1 000 DKK | 1995. g. | 1996. g. | 1997. g. | 1998. g. | 1999. g. | 2000. g. |
| Tīrais apgrozījums | 625 392 | 686 123 | 763 432 | 1 049 489 | 1 097 535 | 1 091 253 |
| Bruto rezultāts | 84 172 | 100 003 | 81 776 | 11 910 | –17 230 | 68 206 |
| Rezultāts pirms procentu samaksas | 30 870 | 37 423 | 12 227 | – 105 029 | – 134 812 | –50 035 |
| Gada rezultāts | 31 184 | 28 546 | 7 684 | – 139 128 | – 168 267 | –82 249 |

(30)

Tāpēc kopš 1998. gada Combus saskārās ar nopietnām finansiālām grūtībām. Turpmākajās divās tabulās šīs grūtības atspoguļotas absolūtos skaitļos un procentuāli.

2. tabula

Combus A/S galvenie bilances rādītāji 1995.–2000. gadā

(absolūtos skaitļos)

1 000 DKK

1995. g.

1996. g.

1997. g.

1998. g.

1999. g.

2000. g.

Tīrais apgrozījums

625 392

686 123

763 432

1 049 489

1 097 535

1 091 253

Bruto rezultāts

84 172

100 003

81 776

11 910

–17 230

68 206

Rezultāts pirms procentu samaksas

30 870

37 423

12 227

– 105 029

– 134 812

–50 035

Gada rezultāts

31 184

28 546

7 684

– 139 128

– 168 267

–82 249

3. tabula

Combus A/S galvenie bilances rādītāji 1995.–2000. gadā

| (%) |
| --- |
| 1 000 DKK | 1995. g. | 1996. g. | 1997. g. | 1998. g. | 1999. g. | 2000. g. |
| Darbības peļņas norma | 4,9 | 5,5 | 1,6 | neg. | neg. | neg. |
| Peļņas/kapitāla attiecība | 4,0 | 5,5 | 1,3 | neg. | neg. | neg. |
| Bruto segums | 13,5 | 14,6 | 10,7 | 6,3 | –1,6 | 1,1 |
| Pašu kapitāla atdeve | 23,5 | 18,2 | 2,5 | neg. | neg. | neg. |

(%)

1 000 DKK

1995. g.

1996. g.

1997. g.

1998. g.

1999. g.

2000. g.

Darbības peļņas norma

4,9

5,5

1,6

neg.

neg.

neg.

Peļņas/kapitāla attiecība

4,0

5,5

1,3

neg.

neg.

neg.

Bruto segums

13,5

14,6

10,7

6,3

–1,6

1,1

Pašu kapitāla atdeve

23,5

18,2

2,5

neg.

neg.

neg.

| (31) | Combus privatizācijā var izdalīt trīs posmus. No 1995. līdz 1998. gadam Dānijas valsts mērķis bija pārdot tikai daļu mazākumu 25 % apmērā, bet šis plāns netika īstenots. No 1998. gada beigām valsts pirmo reizi mēģināja pārdot 100 % akciju. Šis mēģinājums beidzās ar neveiksmi 1999. gada jūlijā. Tad Dānijas valdība nolēma uzņēmumu pirms pārdošanas pārstrukturēt. Šā plāna īstenošana beidzās ar Combus pārdošanu Arriva 2001. gada sākumā. |
| --- | --- |

(31)

Combus privatizācijā var izdalīt trīs posmus. No 1995. līdz 1998. gadam Dānijas valsts mērķis bija pārdot tikai daļu mazākumu 25 % apmērā, bet šis plāns netika īstenots. No 1998. gada beigām valsts pirmo reizi mēģināja pārdot 100 % akciju. Šis mēģinājums beidzās ar neveiksmi 1999. gada jūlijā. Tad Dānijas valdība nolēma uzņēmumu pirms pārdošanas pārstrukturēt. Šā plāna īstenošana beidzās ar Combus pārdošanu Arriva 2001. gada sākumā.

| (32) | Lēmumā Nr. 232 par DSB Busser A/S, kuru pieņēma 1995. gadā un ar kuru kā neatkarīgu uzņēmumu izveidoja Combus a/s, bija paredzēts, ka Dānijas valsts līdz 1998. gada beigām pārdos līdz 25 % uzņēmuma akciju. Šajā nolūkā izveidoja koordinācijas komiteju, kurā darbojās Finanšu ministrijas, Transporta ministrijas un Combus pārstāvji un ārēji juridiskie un finanšu konsultanti. Pirms koordinācijas komitejas darbības apturēšanas 1997. gada vidū tā bija tikusies septiņas reizes. |
| --- | --- |

(32)

Lēmumā Nr. 232 par DSB Busser A/S, kuru pieņēma 1995. gadā un ar kuru kā neatkarīgu uzņēmumu izveidoja Combus a/s, bija paredzēts, ka Dānijas valsts līdz 1998. gada beigām pārdos līdz 25 % uzņēmuma akciju. Šajā nolūkā izveidoja koordinācijas komiteju, kurā darbojās Finanšu ministrijas, Transporta ministrijas un Combus pārstāvji un ārēji juridiskie un finanšu konsultanti. Pirms koordinācijas komitejas darbības apturēšanas 1997. gada vidū tā bija tikusies septiņas reizes.

| (33) | Koordinācijas komiteja atjaunoja darbību 1998. gada novembrī. Tagad tās uzdevums bija sagatavot vismaz Combus daļu vairākuma pārdošanu. Komiteja sāka ar uzņēmuma finansiālo novērtējumu. |
| --- | --- |

(33)

Koordinācijas komiteja atjaunoja darbību 1998. gada novembrī. Tagad tās uzdevums bija sagatavot vismaz Combus daļu vairākuma pārdošanu. Komiteja sāka ar uzņēmuma finansiālo novērtējumu.

| (34) | Šā novērtējuma pamatā bija Combus 1998. gada novembra vidū iesniegtā 1998. gada grāmatvedības rezultātu prognoze un budžeta rādītāju prognoze laikposmam no 1999. līdz 2001. gadam. Pamatojoties uz šiem dokumentiem, valdības finanšu konsultanta Alfred Berg Corporate Finance Kopenhāgenas birojs (turpmāk “Alfred Berg”) secināja:
  “... var secināt, ka Combus kopējā akciju kapitāla negatīvā tirgus vērtība ir mērāma simtos miljonu Dānijas kronu. Papildus tam, ka pēdējos pāris gados ir ievērojami samazinājusies pamatdarbības rentabilitāte, uzņēmuma aplēsto vērtību vēl vairāk samazina tajā pašā laikā uzkrātais ievērojamais tīrais procentu parāds. Lielākā daļa potenciālo pircēju saprot, ka tādus finansiāli un ekonomiski ļoti vājus uzņēmumus kā Combus nepārdod ar lielu negatīvo vērtību, jo tādā gadījumā pārdevējam lietderīgāk būtu uzņēmumu likvidēt.
  Šajā situācijā mēs iesakām pārdošanas procesā un saistībā ar to sagatavotajos informācijas materiālos, ciktāl tas iespējams, sagatavot augsni, lai noteiktu Combus cenu, kuras pamatā būtu uzņēmuma pamatkapitāla faktiskā diskontētā vērtība. Pamatojoties uz to un ņemot vērā






  — | uzņēmuma darbības uzlabošanas iespējas, |
| --- | --- | --- |

(34)

Šā novērtējuma pamatā bija Combus 1998. gada novembra vidū iesniegtā 1998. gada grāmatvedības rezultātu prognoze un budžeta rādītāju prognoze laikposmam no 1999. līdz 2001. gadam. Pamatojoties uz šiem dokumentiem, valdības finanšu konsultanta Alfred Berg Corporate Finance Kopenhāgenas birojs (turpmāk “Alfred Berg”) secināja:

“... var secināt, ka Combus kopējā akciju kapitāla negatīvā tirgus vērtība ir mērāma simtos miljonu Dānijas kronu. Papildus tam, ka pēdējos pāris gados ir ievērojami samazinājusies pamatdarbības rentabilitāte, uzņēmuma aplēsto vērtību vēl vairāk samazina tajā pašā laikā uzkrātais ievērojamais tīrais procentu parāds. Lielākā daļa potenciālo pircēju saprot, ka tādus finansiāli un ekonomiski ļoti vājus uzņēmumus kā Combus nepārdod ar lielu negatīvo vērtību, jo tādā gadījumā pārdevējam lietderīgāk būtu uzņēmumu likvidēt.

Šajā situācijā mēs iesakām pārdošanas procesā un saistībā ar to sagatavotajos informācijas materiālos, ciktāl tas iespējams, sagatavot augsni, lai noteiktu Combus cenu, kuras pamatā būtu uzņēmuma pamatkapitāla faktiskā diskontētā vērtība. Pamatojoties uz to un ņemot vērā

—

uzņēmuma darbības uzlabošanas iespējas,

| — | sinerģiju iespējas un |
| --- | --- |

—

sinerģiju iespējas un

| — | uzņēmuma stratēģisko vērtību, pateicoties lielajai tirgus daļai Dānijas autobusu nozarē, |
| --- | --- |

—

uzņēmuma stratēģisko vērtību, pateicoties lielajai tirgus daļai Dānijas autobusu nozarē,

var cerēt, ka neraugoties uz to, ka uzņēmuma finansiālais un ekonomiskais stāvoklis turpina pasliktināties, tomēr būtu iespējams atrast Combus pircēju un Dānijas valsts (turpmāk “valsts”) varētu pārdot uzņēmumu, pilnīgi apmierinot kreditoru prasības.

Vienlaikus sagaidāms, ka lielākā daļa potenciālo pircēju uzskatīs, ka, ņemot vērā Combus ļoti vājo kapitāla struktūru un zemo rentabilitāti, uzņēmumā būtu jāiegulda tik apjomīgs kapitāls, ka nebūtu izdevīgi iegādāties visu Combus akciju kapitālu par pozitīvu summu.

Tādēļ, lai kliedētu lielo nenoteiktību attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem valsts var pārdot Combus, vienīgā iespēja ir turpināt pašreizējo pārdošanas procesu”.

| (35) | Kā alternatīvas Combus A/S tūlītējai pārdošanai Alfred Berg minēja šādas iespējas:






  “— | veikt uzņēmuma kontrolētu likvidāciju, kas cita starpā nozīmētu, ka valsts/DSB pārņem visus civildienesta ierēdņus, ko DSB pašlaik ir pārcēlis darbā uz Combus, un attiecīgās finanšu saistības. Lai gan Combus kapitāla un rezervju bilances vērtība ir pozitīva, jāšaubās, vai uzņēmumu varētu likvidēt, pilnīgi apmierinot kreditoru prasības, līdz ar to pastāv risks, ka šajā gadījumā valsts rīcību pavadītu negatīva publicitāte, ko sagādātu aizdevēji, prese u.c. |
| --- | --- | --- |

(35)

Kā alternatīvas Combus A/S tūlītējai pārdošanai Alfred Berg minēja šādas iespējas:

“—

veikt uzņēmuma kontrolētu likvidāciju, kas cita starpā nozīmētu, ka valsts/DSB pārņem visus civildienesta ierēdņus, ko DSB pašlaik ir pārcēlis darbā uz Combus, un attiecīgās finanšu saistības. Lai gan Combus kapitāla un rezervju bilances vērtība ir pozitīva, jāšaubās, vai uzņēmumu varētu likvidēt, pilnīgi apmierinot kreditoru prasības, līdz ar to pastāv risks, ka šajā gadījumā valsts rīcību pavadītu negatīva publicitāte, ko sagādātu aizdevēji, prese u.c.

| — | saglabāt valsts īpašumtiesības, lai veiktu Combus visaptverošu racionalizāciju un optimizāciju, tādējādi nodrošinot, ka uzņēmums pēc 2–3 gadiem kļūst rentabls un līdz ar to vieglāk pārdodams. Ievērojot, ka pašlaik uzņēmumam ir ļoti vāja kapitāla struktūra un liels parādu slogs, valstij droši vien nāktos īstermiņā ieguldīt uzņēmumā jaunu pamatkapitālu, kura summa varētu sasniegt deviņciparu skaitli. Līdzekļu ieguldīšana Combus atveseļošanā ir saistīta ar ievērojamu risku, turklāt nav garantijas, ka valsts ieguldījumiem būs pozitīva atdeve.” |
| --- | --- |

—

saglabāt valsts īpašumtiesības, lai veiktu Combus visaptverošu racionalizāciju un optimizāciju, tādējādi nodrošinot, ka uzņēmums pēc 2–3 gadiem kļūst rentabls un līdz ar to vieglāk pārdodams. Ievērojot, ka pašlaik uzņēmumam ir ļoti vāja kapitāla struktūra un liels parādu slogs, valstij droši vien nāktos īstermiņā ieguldīt uzņēmumā jaunu pamatkapitālu, kura summa varētu sasniegt deviņciparu skaitli. Līdzekļu ieguldīšana Combus atveseļošanā ir saistīta ar ievērojamu risku, turklāt nav garantijas, ka valsts ieguldījumiem būs pozitīva atdeve.”

| (36) | Pamatojoties uz šo novērtējumu, finanšu konsultanta ieteikums bija šāds:
  “Neviena no abām iepriekš minētajām alternatīvām sākotnēji nešķiet pieņemama, turklāt to īstenošana būtu atkarīga no valsts attieksmes pret papildu pamatkapitāla ieguldīšanu Combus, kā arī no tā, vai valsts uzņemtos atbildību par uzņēmuma visaptverošu optimizāciju.
  Tāpēc Alfred Berg iesaka valstij turpināt pašreizējo Combus pārdošanas procesu, lai gūtu precīzāku priekšstatu par to, kādus būtiskus aspektus un cik lielā mērā potenciālie pircēji atzīst par svarīgiem uzņēmuma kopējā novērtējumā (piemēram, rezultātu tendences, kapitāla struktūru, tirgus daļu, pasūtījumu portfeli, autobusu parka stāvokli, pārvaldības resursus, darbības uzlabošanas un sinerģiju iespējas utt.).
  Ja šā procesa rezultātā neizdotos atrast potenciālu pircēju, kas šķistu pieņemams, ievērojot abu iepriekš minēto alternatīvu nosacījumus, valsts pēc tās ieskatiem izvēlētos attiecīgajā laikā finansiāli pieņemamāko un politiski piemērotāko alternatīvu”. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz šo novērtējumu, finanšu konsultanta ieteikums bija šāds:

“Neviena no abām iepriekš minētajām alternatīvām sākotnēji nešķiet pieņemama, turklāt to īstenošana būtu atkarīga no valsts attieksmes pret papildu pamatkapitāla ieguldīšanu Combus, kā arī no tā, vai valsts uzņemtos atbildību par uzņēmuma visaptverošu optimizāciju.

Tāpēc Alfred Berg iesaka valstij turpināt pašreizējo Combus pārdošanas procesu, lai gūtu precīzāku priekšstatu par to, kādus būtiskus aspektus un cik lielā mērā potenciālie pircēji atzīst par svarīgiem uzņēmuma kopējā novērtējumā (piemēram, rezultātu tendences, kapitāla struktūru, tirgus daļu, pasūtījumu portfeli, autobusu parka stāvokli, pārvaldības resursus, darbības uzlabošanas un sinerģiju iespējas utt.).

Ja šā procesa rezultātā neizdotos atrast potenciālu pircēju, kas šķistu pieņemams, ievērojot abu iepriekš minēto alternatīvu nosacījumus, valsts pēc tās ieskatiem izvēlētos attiecīgajā laikā finansiāli pieņemamāko un politiski piemērotāko alternatīvu”.

| (37) | Ievērojot šo ieteikumu, Dānijas parlaments 1998. gada decembrī pieņēma lēmumu, kas valstij atļāva pārdot visas (100 %) Combus akcijas (19). |
| --- | --- |

(37)

Ievērojot šo ieteikumu, Dānijas parlaments 1998. gada decembrī pieņēma lēmumu, kas valstij atļāva pārdot visas (100 %) Combus akcijas (19).

| (38) | Tad Alfred Berg veica tirgus pārbaudi, pamatojoties uz pieciem kritērijiem, saskaņā ar kuriem potenciālais pircējs varētu būt uzņēmums:






  — | kas darbojas valsts pārvaldē, |
| --- | --- | --- |

(38)

Tad Alfred Berg veica tirgus pārbaudi, pamatojoties uz pieciem kritērijiem, saskaņā ar kuriem potenciālais pircējs varētu būt uzņēmums:

—

kas darbojas valsts pārvaldē,

| — | kam ir stabils finanšu stāvoklis, |
| --- | --- |

—

kam ir stabils finanšu stāvoklis,

| — | kas ir noteikta lieluma uzņēmums (definēts kā uzņēmums, kurš “ekspluatē vairāk nekā 1 000 autobusu”), |
| --- | --- |

—

kas ir noteikta lieluma uzņēmums (definēts kā uzņēmums, kurš “ekspluatē vairāk nekā 1 000 autobusu”),

| — | kam ir ievērojams apgrozījums (definēts kā “vairāk nekā DKK 1 miljards”), |
| --- | --- |

—

kam ir ievērojams apgrozījums (definēts kā “vairāk nekā DKK 1 miljards”),

| — | kas darbojas tādos pašos tirgos kā Combus. |
| --- | --- |

—

kas darbojas tādos pašos tirgos kā Combus.

| (39) | Pēc Alfred Berg veiktās tirgus pārbaudes tika izveidots 12 potenciālo pircēju saraksts. |
| --- | --- |

(39)

Pēc Alfred Berg veiktās tirgus pārbaudes tika izveidots 12 potenciālo pircēju saraksts.

| (40) | Tad koordinācijas komiteja sastādīja grafiku, saskaņā ar kuru no 1999. gada 9. līdz 18. februārim bija paredzētas 12 sākotnēji izvēlēto potenciālo pircēju tikšanās ar Combus vadību. Pretendentiem bija jāizsaka ieinteresētība līdz 1999. gada februāra beigām, bet pieteikumus bija paredzēts izvērtēt 1999. gada marta sākumā. No 1999. gada 10. līdz 24. martam izraudzītiem pircējiem bija jādod iespēja piekļūt datu telpai. Galīgie piedāvājumi bija jāiesniedz 1. aprīlī, bet 8. aprīlī koordinācijas komitejai bija paredzēts izvēlēties galīgo pircēju. |
| --- | --- |

(40)

Tad koordinācijas komiteja sastādīja grafiku, saskaņā ar kuru no 1999. gada 9. līdz 18. februārim bija paredzētas 12 sākotnēji izvēlēto potenciālo pircēju tikšanās ar Combus vadību. Pretendentiem bija jāizsaka ieinteresētība līdz 1999. gada februāra beigām, bet pieteikumus bija paredzēts izvērtēt 1999. gada marta sākumā. No 1999. gada 10. līdz 24. martam izraudzītiem pircējiem bija jādod iespēja piekļūt datu telpai. Galīgie piedāvājumi bija jāiesniedz 1. aprīlī, bet 8. aprīlī koordinācijas komitejai bija paredzēts izvēlēties galīgo pircēju.

| (41) | No 12 potenciālajiem pircējiem ar Combus vadību tikās septiņi. Tikšanās laikā potenciālie pircēji saņēma vēstuli, kurā bija aprakstīts gaidāmais uzņēmuma iegādes process. Šajā vēstulē potenciālie pircēji tika informēti par iespēju piekļūt Combus datiem un arī par iespēju pēc vēlēšanās papildus tikties ar Combus vadību. Lai izmantotu šīs iespējas, potenciālajiem pircējiem līdz 1999. gada februāra beigām bija jāizsaka ieinteresētība. |
| --- | --- |

(41)

No 12 potenciālajiem pircējiem ar Combus vadību tikās septiņi. Tikšanās laikā potenciālie pircēji saņēma vēstuli, kurā bija aprakstīts gaidāmais uzņēmuma iegādes process. Šajā vēstulē potenciālie pircēji tika informēti par iespēju piekļūt Combus datiem un arī par iespēju pēc vēlēšanās papildus tikties ar Combus vadību. Lai izmantotu šīs iespējas, potenciālajiem pircējiem līdz 1999. gada februāra beigām bija jāizsaka ieinteresētība.

| (42) | Alfred Berg 1999. gada februārī saņēma pieteikumus no 6 sākotnēji izvēlētajiem potenciālajiem pircējiem. Iespēju piekļūt datu telpai 1999. gada martā deva diviem pretendentiem. Pēc iepazīšanās ar datiem abi potenciālie pircēji tik ievērojami samazināja piedāvāto cenu, ka tā atbilda negatīvai tirgus vērtībai vairāku simtu miljonu Dānijas kronu apmērā. |
| --- | --- |

(42)

Alfred Berg 1999. gada februārī saņēma pieteikumus no 6 sākotnēji izvēlētajiem potenciālajiem pircējiem. Iespēju piekļūt datu telpai 1999. gada martā deva diviem pretendentiem. Pēc iepazīšanās ar datiem abi potenciālie pircēji tik ievērojami samazināja piedāvāto cenu, ka tā atbilda negatīvai tirgus vērtībai vairāku simtu miljonu Dānijas kronu apmērā.

| (43) | Alfred Berg1999. gada 9. aprīlī iesniedza koordinācijas komitejai paziņojumu, kurā bija secināts, ka Combus A/S diez vai izdosies pārdot ar pozitīvu vērtību. Šajā situācijā Alfred
  Berg piedāvāja trīs uzņēmuma pārdošanas alternatīvas:
  “1. variants: saglabāt valsts īpašumtiesības, lai veiktu Combus visaptverošu racionalizāciju un optimizāciju, tādējādi nodrošinot, ka uzņēmums pēc 2–3 gadiem kļūst rentabls un līdz ar to vieglāk pārdodams. Ievērojot, ka pašlaik uzņēmumam ir ļoti vāja kapitāla struktūra un liels parādu slogs, valstij droši vien nāktos īstermiņā ieguldīt uzņēmumā jaunu pamatkapitālu, kura summa varētu sasniegt deviņciparu skaitli. Līdzekļu ieguldīšana Combus atveseļošanā ir saistīta ar ievērojamu risku, turklāt nav garantijas, ka valsts ieguldījumiem būs pozitīva atdeve.

  2. variants: veikt uzņēmuma kontrolētu likvidāciju un/vai nodot uzņēmuma “atslēgas” kreditoriem. Lai gan Combus kapitāla un rezervju bilances vērtība ir pozitīva, jāšaubās, vai uzņēmumu varētu likvidēt, pilnīgi apmierinot kreditoru prasības, līdz ar to pastāv risks, ka šajā gadījumā valsts rīcību pavadītu negatīva publicitāte, ko radītu aizdevēji, prese u. c.

  3. variants: nodalīt Combus autobusu ikdienas ekspluatācijas uzņēmējdarbību, izveidojot neatkarīgu meitasuzņēmumu. Tas nozīmētu, ka Combus bez pārmaiņām saglabātu apgrozāmos aktīvus (autobusus u. c.) un saistības (aizņēmumus u. c.), bet tiesības uz autobusu līgumiem utt. nodotu jaunam [neatkarīgam] meitasuzņēmumam, kas no Combus nomātu attiecīgos aktīvus (autobusus u. c.). Jauno meitasuzņēmumu varētu mēģināt pārdot un pārdošanas ieņēmumus izmantot, lai daļēji segtu Combus parādus, turklāt visas Combus īpašumtiesības joprojām piederētu valstij. Tad varētu mēģināt segt atlikušos Combus parādus, izmantojot no jaunā meitasuzņēmuma saņemto apgrozāmo aktīvu nomas maksu. Šis modelis tieši negarantē, ka Combus kreditoriem izdosies izvairīties no zaudējumiem. Tāpēc kreditori droši vien pieprasītu zināmas valsts garantijas utt.” |
| --- | --- |

(43)

Alfred Berg1999. gada 9. aprīlī iesniedza koordinācijas komitejai paziņojumu, kurā bija secināts, ka Combus A/S diez vai izdosies pārdot ar pozitīvu vērtību. Šajā situācijā Alfred
  Berg piedāvāja trīs uzņēmuma pārdošanas alternatīvas:

“1. variants: saglabāt valsts īpašumtiesības, lai veiktu Combus visaptverošu racionalizāciju un optimizāciju, tādējādi nodrošinot, ka uzņēmums pēc 2–3 gadiem kļūst rentabls un līdz ar to vieglāk pārdodams. Ievērojot, ka pašlaik uzņēmumam ir ļoti vāja kapitāla struktūra un liels parādu slogs, valstij droši vien nāktos īstermiņā ieguldīt uzņēmumā jaunu pamatkapitālu, kura summa varētu sasniegt deviņciparu skaitli. Līdzekļu ieguldīšana Combus atveseļošanā ir saistīta ar ievērojamu risku, turklāt nav garantijas, ka valsts ieguldījumiem būs pozitīva atdeve.

2. variants: veikt uzņēmuma kontrolētu likvidāciju un/vai nodot uzņēmuma “atslēgas” kreditoriem. Lai gan Combus kapitāla un rezervju bilances vērtība ir pozitīva, jāšaubās, vai uzņēmumu varētu likvidēt, pilnīgi apmierinot kreditoru prasības, līdz ar to pastāv risks, ka šajā gadījumā valsts rīcību pavadītu negatīva publicitāte, ko radītu aizdevēji, prese u. c.

3. variants: nodalīt Combus autobusu ikdienas ekspluatācijas uzņēmējdarbību, izveidojot neatkarīgu meitasuzņēmumu. Tas nozīmētu, ka Combus bez pārmaiņām saglabātu apgrozāmos aktīvus (autobusus u. c.) un saistības (aizņēmumus u. c.), bet tiesības uz autobusu līgumiem utt. nodotu jaunam [neatkarīgam] meitasuzņēmumam, kas no Combus nomātu attiecīgos aktīvus (autobusus u. c.). Jauno meitasuzņēmumu varētu mēģināt pārdot un pārdošanas ieņēmumus izmantot, lai daļēji segtu Combus parādus, turklāt visas Combus īpašumtiesības joprojām piederētu valstij. Tad varētu mēģināt segt atlikušos Combus parādus, izmantojot no jaunā meitasuzņēmuma saņemto apgrozāmo aktīvu nomas maksu. Šis modelis tieši negarantē, ka Combus kreditoriem izdosies izvairīties no zaudējumiem. Tāpēc kreditori droši vien pieprasītu zināmas valsts garantijas utt.”

| (44) | Pamatojoties uz šo Alfred Berg veikto novērtējumu, Dānijas valdība nolēma turpināt Combus darbību, veicot uzņēmuma pārstrukturēšanu, lai vēlāk to pārdotu (Alfred Berg piedāvātais 1. variants). Šis pārstrukturēšanas process sīkāk aprakstīts nākamajā apakšiedaļā. |
| --- | --- |

(44)

Pamatojoties uz šo Alfred Berg veikto novērtējumu, Dānijas valdība nolēma turpināt Combus darbību, veicot uzņēmuma pārstrukturēšanu, lai vēlāk to pārdotu (Alfred Berg piedāvātais 1. variants). Šis pārstrukturēšanas process sīkāk aprakstīts nākamajā apakšiedaļā.

| (45) | Alfred Berg1999. gada 23. aprīlī informēja valdību, ka ieinteresētību ir izteicis jauns pretendents Arriva, piedāvājot pārņemt Combus A/S akciju kapitālu 100 procentu apmērā par DKK 35 miljoniem. Piedāvājumam bija pievienoti ar pamatkapitāla apjomu un uzņēmuma rezultātiem saistītie nosacījumi, tostarp noteikums par “krona pret kronu” samazinājumu noviržu gadījumā. Piedāvājuma pamatā bija pamatkapitāls DKK 131 miljona vērtībā, bet saskaņā ar Alfred Berg aplēsēm pamatkapitāla pašreizējā vērtība bija par aptuveni DKK 10 miljoniem zemāka. Alfred Berg ieteica turpināt pārdošanas sarunas ar šo pircēju, paralēli strādājot pie pārstrukturēšanas varianta. Alfred Berg norādīja, ka vēl būs jāapspriež īpaši sarežģīti jautājumi, kas pusēm varētu traucēt panākt abpusēji pieņemamu vienošanos. |
| --- | --- |

(45)

Alfred Berg1999. gada 23. aprīlī informēja valdību, ka ieinteresētību ir izteicis jauns pretendents Arriva, piedāvājot pārņemt Combus A/S akciju kapitālu 100 procentu apmērā par DKK 35 miljoniem. Piedāvājumam bija pievienoti ar pamatkapitāla apjomu un uzņēmuma rezultātiem saistītie nosacījumi, tostarp noteikums par “krona pret kronu” samazinājumu noviržu gadījumā. Piedāvājuma pamatā bija pamatkapitāls DKK 131 miljona vērtībā, bet saskaņā ar Alfred Berg aplēsēm pamatkapitāla pašreizējā vērtība bija par aptuveni DKK 10 miljoniem zemāka. Alfred Berg ieteica turpināt pārdošanas sarunas ar šo pircēju, paralēli strādājot pie pārstrukturēšanas varianta. Alfred Berg norādīja, ka vēl būs jāapspriež īpaši sarežģīti jautājumi, kas pusēm varētu traucēt panākt abpusēji pieņemamu vienošanos.

| (46) | Transporta ministrija un Arriva1999. gada 27. aprīlī parakstīja nodomu vēstuli par Combus pārņemšanu par DKK 45 miljoniem ar noteikumu, ka uzņēmuma pamatkapitāls nodošanas laikā ir DKK 131 miljons. |
| --- | --- |

(46)

Transporta ministrija un Arriva1999. gada 27. aprīlī parakstīja nodomu vēstuli par Combus pārņemšanu par DKK 45 miljoniem ar noteikumu, ka uzņēmuma pamatkapitāls nodošanas laikā ir DKK 131 miljons.

| (47) | Jūnija sākumā sarunas ar Arriva bija pavirzījušās tik tālu, ka, pēc konsultantu domām, galīgo pārdošanas nolīgumu praktiski būtu iespējams noslēgt 1999. gada jūnija pirmajā pusē. Tomēr atlikušajās 1999. gada jūnija dienās Combus nokļuva preses uzmanības centrā, jo īpaši saistībā ar vairāku politisko partiju paziņojumiem par to, ka attiecībā uz ievērojamām tirgus daļām Dānijas autobusu nozarei būtu jāpiemēro tiesiskais regulējums. Ņemot vērā spekulācijas par tirgus ierobežojumiem, Arriva zaudēja interesi par Combus iegādi. Tomēr Arriva uzsvēra, ka atkarībā no tirgus ierobežojumu ieviešanas tas ilgtermiņā būtu ieinteresēts iegādāties Combus. |
| --- | --- |

(47)

Jūnija sākumā sarunas ar Arriva bija pavirzījušās tik tālu, ka, pēc konsultantu domām, galīgo pārdošanas nolīgumu praktiski būtu iespējams noslēgt 1999. gada jūnija pirmajā pusē. Tomēr atlikušajās 1999. gada jūnija dienās Combus nokļuva preses uzmanības centrā, jo īpaši saistībā ar vairāku politisko partiju paziņojumiem par to, ka attiecībā uz ievērojamām tirgus daļām Dānijas autobusu nozarei būtu jāpiemēro tiesiskais regulējums. Ņemot vērā spekulācijas par tirgus ierobežojumiem, Arriva zaudēja interesi par Combus iegādi. Tomēr Arriva uzsvēra, ka atkarībā no tirgus ierobežojumu ieviešanas tas ilgtermiņā būtu ieinteresēts iegādāties Combus.

| (48) | Combus pārstrukturēšana 1999. gada aprīlī bija kļuvusi neatliekama, jo saskaņā ar Dānijas Gada pārskatu likumu Combus līdz 1999. gada maija beigām bija jāsasauc akcionāru gada kopsapulce un jāiesniedz 1998. gada revidētais pārskats. Gada pārskatam bija jābūt pieejamam presei un sabiedrībai vēlākais 14 dienas pirms akcionāru gada kopsapulces. |
| --- | --- |

(48)

Combus pārstrukturēšana 1999. gada aprīlī bija kļuvusi neatliekama, jo saskaņā ar Dānijas Gada pārskatu likumu Combus līdz 1999. gada maija beigām bija jāsasauc akcionāru gada kopsapulce un jāiesniedz 1998. gada revidētais pārskats. Gada pārskatam bija jābūt pieejamam presei un sabiedrībai vēlākais 14 dienas pirms akcionāru gada kopsapulces.

| (49) | Uzņēmuma finanšu stāvoklis bija tik saspringts, ka revidenti bija paziņojuši, ka gada pārskatu nevarēs iesniegt bez piebildes par uzņēmuma darbības turpināšanas principu. Saskaņā ar revidentu veikto uzņēmuma līgumu pārbaudi, kas liecināja, ka nerentablo līgumu radīto zaudējumu segšanai vajag aptuveni DKK 65 miljonu lielu uzkrājumu – ja uzņēmumā neieguldītu papildu kapitālu, būtu jāveic sanācija. Turklāt draudēja risks, ka virkne finanšu iestāžu pieprasīs nokārtot līgumsaistības saskaņā ar aizdevuma nolīgumiem, kuros bija iekļauti noteikumi, kas paredzēja, ka kapitāla bāzei jābūt vismaz 10 % no uzņēmuma konsolidētās bilances vērtības, bet ne mazākai par DKK 125 miljoniem. |
| --- | --- |

(49)

Uzņēmuma finanšu stāvoklis bija tik saspringts, ka revidenti bija paziņojuši, ka gada pārskatu nevarēs iesniegt bez piebildes par uzņēmuma darbības turpināšanas principu. Saskaņā ar revidentu veikto uzņēmuma līgumu pārbaudi, kas liecināja, ka nerentablo līgumu radīto zaudējumu segšanai vajag aptuveni DKK 65 miljonu lielu uzkrājumu – ja uzņēmumā neieguldītu papildu kapitālu, būtu jāveic sanācija. Turklāt draudēja risks, ka virkne finanšu iestāžu pieprasīs nokārtot līgumsaistības saskaņā ar aizdevuma nolīgumiem, kuros bija iekļauti noteikumi, kas paredzēja, ka kapitāla bāzei jābūt vismaz 10 % no uzņēmuma konsolidētās bilances vērtības, bet ne mazākai par DKK 125 miljoniem.

| (50) | Dānijas Transporta ministrija 1999. gada aprīlī iecēla juridisko konsultantu Kromann & Münter, lai tas palīdzētu atrisināt Combus finanšu sarežģījumus. Juridiskais konsultants 1999. gada maija vidū publicētā paziņojumā ieteica ieguldīt uzņēmumā kapitālu DKK 300 miljonu apmērā. Pamatojoties uz šo paziņojumu, Transporta ministrija 1999. gada maijā iesniedza Dānijas parlamenta Finanšu komitejai konfidenciālu lēmumprojektu, kurā piedāvāja ieguldīt uzņēmumā kapitālu DKK 300 miljonu apmērā. Finanšu komiteja ar balsu vairākumu 1999. gada 27. maijā lēmumprojektu apstiprināja (20). |
| --- | --- |

(50)

Dānijas Transporta ministrija 1999. gada aprīlī iecēla juridisko konsultantu Kromann & Münter, lai tas palīdzētu atrisināt Combus finanšu sarežģījumus. Juridiskais konsultants 1999. gada maija vidū publicētā paziņojumā ieteica ieguldīt uzņēmumā kapitālu DKK 300 miljonu apmērā. Pamatojoties uz šo paziņojumu, Transporta ministrija 1999. gada maijā iesniedza Dānijas parlamenta Finanšu komitejai konfidenciālu lēmumprojektu, kurā piedāvāja ieguldīt uzņēmumā kapitālu DKK 300 miljonu apmērā. Finanšu komiteja ar balsu vairākumu 1999. gada 27. maijā lēmumprojektu apstiprināja (20).

| (51) | Attiecībā uz Combus finanšu stāvokli lēmumprojektā bija teikts, ka 1998. gadā uzņēmumam vairākkārt bija nācies koriģēt gaidāmos 1998. gada rezultātus. Pēdējo reizi uzņēmuma finanšu stāvoklis ievērojami pasliktinājās pēc 1998. gada decembra lēmuma par visu Combus akciju pārdošanu. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz Combus finanšu stāvokli lēmumprojektā bija teikts, ka 1998. gadā uzņēmumam vairākkārt bija nācies koriģēt gaidāmos 1998. gada rezultātus. Pēdējo reizi uzņēmuma finanšu stāvoklis ievērojami pasliktinājās pēc 1998. gada decembra lēmuma par visu Combus akciju pārdošanu.

| (52) | Turklāt lēmumprojektā bija teikts, ka Combus draud sanācija vai bankrots, bet, ieguldot kapitālu, būtu iespējams nodrošināt darbības turpināšanu, lai vēlāk uzņēmumu pārdotu. Ņemot vērā, ka bija jānodrošina uzņēmuma aizdevuma nolīgumu stabilitāte un atbilstoša piesaistītā kapitāla un pamatkapitāla attiecība, tika lēsts, ka uzņēmumā būtu jāiegulda kapitāls aptuveni DKK 300 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt lēmumprojektā bija teikts, ka Combus draud sanācija vai bankrots, bet, ieguldot kapitālu, būtu iespējams nodrošināt darbības turpināšanu, lai vēlāk uzņēmumu pārdotu. Ņemot vērā, ka bija jānodrošina uzņēmuma aizdevuma nolīgumu stabilitāte un atbilstoša piesaistītā kapitāla un pamatkapitāla attiecība, tika lēsts, ka uzņēmumā būtu jāiegulda kapitāls aptuveni DKK 300 miljonu apmērā.

| (53) | Lēmumprojektā bija paredzēts arī turpināt izskatīt Combus pārdošanas iespēju. Bija maz ticams, ka valsts varētu īstermiņā atgūt uzņēmumā ieguldīto kapitālu. Kapitālu ieguldīja, lai uzņēmums varētu turpināt darbību un tam būtu pieejams pietiekams kapitāls. |
| --- | --- |

(53)

Lēmumprojektā bija paredzēts arī turpināt izskatīt Combus pārdošanas iespēju. Bija maz ticams, ka valsts varētu īstermiņā atgūt uzņēmumā ieguldīto kapitālu. Kapitālu ieguldīja, lai uzņēmums varētu turpināt darbību un tam būtu pieejams pietiekams kapitāls.

| (54) | Finanšu komiteja ar balsu vairākumu 1999. gada 27. maijā lēmumprojektu apstiprināja. |
| --- | --- |

(54)

Finanšu komiteja ar balsu vairākumu 1999. gada 27. maijā lēmumprojektu apstiprināja.

| (55) | Pārdošanas process atsākās 2000. gada pavasarī pēc tam, kad 2000. gada maijā akcionāru gada kopsapulcē bija apstiprināts Combus 1999. gada pārskats. Pārdošanas sarunās finanšu konsultants atkal bija Alfred Berg, bet juridiskais konsultants – Kromann & Münter. |
| --- | --- |

(55)

Pārdošanas process atsākās 2000. gada pavasarī pēc tam, kad 2000. gada maijā akcionāru gada kopsapulcē bija apstiprināts Combus 1999. gada pārskats. Pārdošanas sarunās finanšu konsultants atkal bija Alfred Berg, bet juridiskais konsultants – Kromann & Münter.

| (56) | Alfred Berg 2000. gada jūlija vidū iepazīstināja ar indikatīvu Combus novērtējumu. Alfred
  Berg uzskatīja, ka, ņemot vērā lielo nenoteiktību, Combus vērtēšanā nevar izmantot tradicionālās vērtēšanas metodes. Konsultanti bija veikuši vērtēšanu, pamatojoties uz uzņēmuma rezultātu projicēšanu 2004. gadam saskaņā ar virkni svērtu pieņēmumu, kas aptvēra apgrozījuma attīstību un pārstrukturēšanas pasākumus. Bija aprēķināta uzņēmuma nākotnes vērtība. Ņēma vērā starpposmā gūstamo peļņu/deficītu un to ietekmi uz uzņēmuma negatīvo tīro bilanci nākotnē. Faktisko pārdošanas vērtību aprēķināja, diskontējot atpakaļ aprēķināto nākotnes pārdošanas vērtību. Šā novērtējuma rezultāti atspoguļoti tabulā.
  4. tabula.
  Alfred Berg veiktā Combus novērtējuma kopsavilkums | Attīstības modeļi |
| --- | --- | --- |
| Ar sliktākajām prognozēm | Ar neitrālām/negatīvām prognozēm | Ar neitrālām/pozitīvām prognozēm | Ar labākajām prognozēm |
| Pieņēmumi |
| Apgrozījums | Nemainīgs | Nemainīgs | Pieaugošs | Pieaugošs |
| Bruto peļņa | Nemainīga | Nemainīga | Nemainīga | Pieaugoša |
| Uzlabošanas pasākumi | Nav | Ir | Ir | Ir |
| Vērtība miljonos DKK no pamatkapitāla 2005. gada jūlijā | ÷ 1 116,2 | ÷ 431,9 | 6,0 | 674,2 |
| Pašreizējā vērtība miljonos DKK no pamatkapitāla(10 % diskonts) | ÷ 693,1 | ÷ 268,2 | 3,7 | 418,6 |
| Avots: finanšu konsultantu indikatīvs novērtējums. |

(56)

Alfred Berg 2000. gada jūlija vidū iepazīstināja ar indikatīvu Combus novērtējumu. Alfred
  Berg uzskatīja, ka, ņemot vērā lielo nenoteiktību, Combus vērtēšanā nevar izmantot tradicionālās vērtēšanas metodes. Konsultanti bija veikuši vērtēšanu, pamatojoties uz uzņēmuma rezultātu projicēšanu 2004. gadam saskaņā ar virkni svērtu pieņēmumu, kas aptvēra apgrozījuma attīstību un pārstrukturēšanas pasākumus. Bija aprēķināta uzņēmuma nākotnes vērtība. Ņēma vērā starpposmā gūstamo peļņu/deficītu un to ietekmi uz uzņēmuma negatīvo tīro bilanci nākotnē. Faktisko pārdošanas vērtību aprēķināja, diskontējot atpakaļ aprēķināto nākotnes pārdošanas vērtību. Šā novērtējuma rezultāti atspoguļoti tabulā.

4. tabula.

Alfred Berg veiktā Combus novērtējuma kopsavilkums

Attīstības modeļi

Ar sliktākajām prognozēm

Ar neitrālām/negatīvām prognozēm

Ar neitrālām/pozitīvām prognozēm

Ar labākajām prognozēm

Pieņēmumi

Apgrozījums

Nemainīgs

Nemainīgs

Pieaugošs

Pieaugošs

Bruto peļņa

Nemainīga

Nemainīga

Nemainīga

Pieaugoša

Uzlabošanas pasākumi

Nav

Ir

Ir

Ir

Vērtība miljonos DKK no pamatkapitāla 2005. gada jūlijā

÷ 1 116,2

÷ 431,9

6,0

674,2

Pašreizējā vērtība miljonos DKK no pamatkapitāla(10 % diskonts)

÷ 693,1

÷ 268,2

3,7

418,6

Avots: finanšu konsultantu indikatīvs novērtējums.

| (57) | Dažas papildu piezīmes šā novērtējuma labākai izpratnei: “nemainīgs apgrozījums” pamatojas uz pieņēmumu, ka līgumus Kopenhāgenas reģionā pēc to termiņa beigām neaizstāj ar jauniem līgumiem, bet līgumu darbība pārējos reģionos turpinās bez pārmaiņām. “Pieaugošs apgrozījums” pamatojas uz pieņēmumu, ka pēc Kopenhāgenas reģionā spēkā esošo līgumu termiņa beigām apgrozījums pārējos reģionos pieaug. Vērtējumā pieņemts, ka jaunās vadības īstenoto uzlabošanas pasākumu rezultātā uzņēmuma vērtība no 2002. gada katru gadu pieaug par DKK 48,7 miljoniem. Tabulā redzams, ka Combus vērtība bija izsakāma ļoti negatīvos skaitļos, jo īpaši tāpēc, ka bija grūti iedomāties, ka tik īsā laikposmā varētu piepildīties pieņēmumi par pieaugošu apgrozījumu un bruto peļņu, kā arī par uzlabošanas pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(57)

Dažas papildu piezīmes šā novērtējuma labākai izpratnei: “nemainīgs apgrozījums” pamatojas uz pieņēmumu, ka līgumus Kopenhāgenas reģionā pēc to termiņa beigām neaizstāj ar jauniem līgumiem, bet līgumu darbība pārējos reģionos turpinās bez pārmaiņām. “Pieaugošs apgrozījums” pamatojas uz pieņēmumu, ka pēc Kopenhāgenas reģionā spēkā esošo līgumu termiņa beigām apgrozījums pārējos reģionos pieaug. Vērtējumā pieņemts, ka jaunās vadības īstenoto uzlabošanas pasākumu rezultātā uzņēmuma vērtība no 2002. gada katru gadu pieaug par DKK 48,7 miljoniem. Tabulā redzams, ka Combus vērtība bija izsakāma ļoti negatīvos skaitļos, jo īpaši tāpēc, ka bija grūti iedomāties, ka tik īsā laikposmā varētu piepildīties pieņēmumi par pieaugošu apgrozījumu un bruto peļņu, kā arī par uzlabošanas pasākumu īstenošanu.

| (58) | Svarīgs ar privatizācijas procesu saistīts jautājums bija politiskā diskusija par tirgus ierobežojumu ieviešanu autobusu uzņēmumiem. Dānijas parlamentārā Transporta komiteja bija lūgusi sagatavot ziņojumu par koncentrāciju un konkurenci Dānijas autobusu tirgū. Šo ziņojumu 1999. gada rudenī sagatavoja darba grupa, kurā bija Dānijas Konkurences iestādes, Finanšu ministrijas un Transporta ministrijas pārstāvji. Ziņojumā bija konstatēts, ka par reģionālo un vietējo autobusu satiksmes pakalpojumu lielāko daļu izsludina atklātus konkursus, ka par spīti koncentrācijas procesam tirgū starp uzņēmumiem valda spēcīga konkurence un nekas neliecina, ka tirgū dominētu kāds viens vai atsevišķs uzņēmums, radot konkurences traucējumus. Darba grupa secināja, ka saskaņā ar tās veikto Dānijas autobusu tirgus novērtējumu tirgus ierobežojumu ieviešanai nav pamata. Atbildot uz ziņojumu, Transporta komiteja 1999. gada rudenī publicēja paziņojumu, kurā tā apstiprināja ziņojuma secinājumus un atkārtoja, ka tirgus ierobežojumu ieviešana nebūtu lietderīga. |
| --- | --- |

(58)

Svarīgs ar privatizācijas procesu saistīts jautājums bija politiskā diskusija par tirgus ierobežojumu ieviešanu autobusu uzņēmumiem. Dānijas parlamentārā Transporta komiteja bija lūgusi sagatavot ziņojumu par koncentrāciju un konkurenci Dānijas autobusu tirgū. Šo ziņojumu 1999. gada rudenī sagatavoja darba grupa, kurā bija Dānijas Konkurences iestādes, Finanšu ministrijas un Transporta ministrijas pārstāvji. Ziņojumā bija konstatēts, ka par reģionālo un vietējo autobusu satiksmes pakalpojumu lielāko daļu izsludina atklātus konkursus, ka par spīti koncentrācijas procesam tirgū starp uzņēmumiem valda spēcīga konkurence un nekas neliecina, ka tirgū dominētu kāds viens vai atsevišķs uzņēmums, radot konkurences traucējumus. Darba grupa secināja, ka saskaņā ar tās veikto Dānijas autobusu tirgus novērtējumu tirgus ierobežojumu ieviešanai nav pamata. Atbildot uz ziņojumu, Transporta komiteja 1999. gada rudenī publicēja paziņojumu, kurā tā apstiprināja ziņojuma secinājumus un atkārtoja, ka tirgus ierobežojumu ieviešana nebūtu lietderīga.

| (59) | Tad Dānijas valdība atkal sazinājās ar vairākiem potenciāliem pircējiem. Pēc iepazīšanās ar Combus finanšu datiem divi potenciālie pircēji paziņoja, ka būtu gatavi iegādāties 100 % Combus akciju. Kāds trešais pircējs pauda piesardzīgāku interesi. |
| --- | --- |

(59)

Tad Dānijas valdība atkal sazinājās ar vairākiem potenciāliem pircējiem. Pēc iepazīšanās ar Combus finanšu datiem divi potenciālie pircēji paziņoja, ka būtu gatavi iegādāties 100 % Combus akciju. Kāds trešais pircējs pauda piesardzīgāku interesi.

| (60) | Viens no ieinteresētajiem pircējiem bija Arriva, kura indikatīvais piedāvājums atbilda negatīvai pārdošanas cenai DKK 200–250 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(60)

Viens no ieinteresētajiem pircējiem bija Arriva, kura indikatīvais piedāvājums atbilda negatīvai pārdošanas cenai DKK 200–250 miljonu apmērā.

| (61) | Otrs ieinteresētais pircējs bija Metroline. Tā piedāvājums sākumā šķita pieņemamāks, jo tas piedāvāja iegādāties akcijas par pozitīvu cenu aptuveni DKK 10–24 miljonu apmērā. Tomēr Metroline bija piebildis, ka, iepazīstoties ar uzņēmuma finanšu datiem, tā uzmanību ir piesaistījuši vairāki aspekti, ko tas vēlējās izpētīt sīkāk. |
| --- | --- |

(61)

Otrs ieinteresētais pircējs bija Metroline. Tā piedāvājums sākumā šķita pieņemamāks, jo tas piedāvāja iegādāties akcijas par pozitīvu cenu aptuveni DKK 10–24 miljonu apmērā. Tomēr Metroline bija piebildis, ka, iepazīstoties ar uzņēmuma finanšu datiem, tā uzmanību ir piesaistījuši vairāki aspekti, ko tas vēlējās izpētīt sīkāk.

| (62) | Alfred Berg2000. gada 18. oktobrī paziņoja Dānijas valdībai, ka no Metroline ir saņemts pārskatīts piedāvājums, saskaņā ar kuru tas tagad bija gatavs iegādāties Combus par negatīvu cenu DKK 500 miljonu apmērā. Turklāt Metroline pieprasīja virkni garantiju. |
| --- | --- |

(62)

Alfred Berg2000. gada 18. oktobrī paziņoja Dānijas valdībai, ka no Metroline ir saņemts pārskatīts piedāvājums, saskaņā ar kuru tas tagad bija gatavs iegādāties Combus par negatīvu cenu DKK 500 miljonu apmērā. Turklāt Metroline pieprasīja virkni garantiju.

| (63) | Pēc šā piedāvājuma saņemšanas Alfred Berg ieteica pārtraukt vispārīgās diskusijas ar trešo ieinteresēto pircēju, jo neuzskatīja to par pietiekami ieinteresētu. Koordinācijas grupa lūdza Alfred Berg sazināties ar Arriva, kura indikatīvais piedāvājums tagad bija acīmredzami izdevīgāks par Metroline piedāvājumu, lai noskaidrotu pārdošanas iespējas. |
| --- | --- |

(63)

Pēc šā piedāvājuma saņemšanas Alfred Berg ieteica pārtraukt vispārīgās diskusijas ar trešo ieinteresēto pircēju, jo neuzskatīja to par pietiekami ieinteresētu. Koordinācijas grupa lūdza Alfred Berg sazināties ar Arriva, kura indikatīvais piedāvājums tagad bija acīmredzami izdevīgāks par Metroline piedāvājumu, lai noskaidrotu pārdošanas iespējas.

| (64) | Arriva2000. gada 3. novembra vēstulē paziņoja Alfred Berg, ka ir veicis padziļināto izpēti un ir gatavs apspriest turpmāko rīcību. Šajā vēstulē Arriva norādīja, ka, veicot novērtējumu, tas ir sadarbojies ar Connex. Arriva jau iepriekš bija informējis finanšu konsultantus par abu autobusu uzņēmumu kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(64)

Arriva2000. gada 3. novembra vēstulē paziņoja Alfred Berg, ka ir veicis padziļināto izpēti un ir gatavs apspriest turpmāko rīcību. Šajā vēstulē Arriva norādīja, ka, veicot novērtējumu, tas ir sadarbojies ar Connex. Arriva jau iepriekš bija informējis finanšu konsultantus par abu autobusu uzņēmumu kopējām interesēm.

| (65) | Arriva piedāvāja samaksāt DKK 100 par visām Combus akcijām. Piedāvājums bija spēkā ar nosacījumu, ka aizdevuma kapitāls DKK 100 miljonu apmērā, ko uzņēmumā 1999. gadā ieguldīja Transporta ministrija, jākonvertē pamatkapitālā un Combus jāiegulda papildu kapitāls DKK 290 miljonu apmērā. Piedāvājums turklāt bija spēkā ar nosacījumu, ka visas turpmākajā padziļinātajā izpētē apzinātās veicamās uzņēmuma bilances pozīciju korekcijas jāsedz, ieguldot uzņēmumā līdzekļus. Kā piemēru Arriva minēja vairākas šādas korekcijas, kuru kopsumma jau sasniedza aptuveni DKK 109 miljonus. Arriva noteiktais termiņš, kurā bija jāpanāk vienošanās ar Dānijas valdību, bija 2000. gada 8. novembris. |
| --- | --- |

(65)

Arriva piedāvāja samaksāt DKK 100 par visām Combus akcijām. Piedāvājums bija spēkā ar nosacījumu, ka aizdevuma kapitāls DKK 100 miljonu apmērā, ko uzņēmumā 1999. gadā ieguldīja Transporta ministrija, jākonvertē pamatkapitālā un Combus jāiegulda papildu kapitāls DKK 290 miljonu apmērā. Piedāvājums turklāt bija spēkā ar nosacījumu, ka visas turpmākajā padziļinātajā izpētē apzinātās veicamās uzņēmuma bilances pozīciju korekcijas jāsedz, ieguldot uzņēmumā līdzekļus. Kā piemēru Arriva minēja vairākas šādas korekcijas, kuru kopsumma jau sasniedza aptuveni DKK 109 miljonus. Arriva noteiktais termiņš, kurā bija jāpanāk vienošanās ar Dānijas valdību, bija 2000. gada 8. novembris.

| (66) | Izpētot Arriva priekšlikumu, finanšu konsultanti konstatēja, ka saskaņā ar piedāvājumu Combus būtu jāiegulda jauni līdzekļi DKK 399 miljonu apmērā, turklāt Transporta ministrijai būtu jākonvertē pamatkapitālā subordinētais aizdevums DKK 100 miljonu apmērā – tātad kopējie valsts zaudējumi būtu DKK 499 miljoni. Turklāt būtu jāzaudē Combus atlikušais pamatkapitāls, kura vērtība 2000. gada 30. septembrī saskaņā ar aplēsēm bija DKK 38 miljoni. |
| --- | --- |

(66)

Izpētot Arriva priekšlikumu, finanšu konsultanti konstatēja, ka saskaņā ar piedāvājumu Combus būtu jāiegulda jauni līdzekļi DKK 399 miljonu apmērā, turklāt Transporta ministrijai būtu jākonvertē pamatkapitālā subordinētais aizdevums DKK 100 miljonu apmērā – tātad kopējie valsts zaudējumi būtu DKK 499 miljoni. Turklāt būtu jāzaudē Combus atlikušais pamatkapitāls, kura vērtība 2000. gada 30. septembrī saskaņā ar aplēsēm bija DKK 38 miljoni.

| (67) | Transporta ministrija un Finanšu ministrija uzskatīja Arriva piedāvāto cenu par zemu. No otras puses, neviens no pārējiem iepriekš iesniegtajiem nopietnajiem piedāvājumiem nebija izdevīgāks par Arriva piedāvājumu. Metroline bija pieprasījis Arriva piedāvātajai cenai līdzvērtīgu negatīvu cenu, t. i., aptuveni DKK 500 miljonu, bet trešais ieinteresētais pircējs bija izteicis tikai nenoteiktu un nesaistošu piedāvājumu par negatīvu cenu aptuveni DKK 350 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(67)

Transporta ministrija un Finanšu ministrija uzskatīja Arriva piedāvāto cenu par zemu. No otras puses, neviens no pārējiem iepriekš iesniegtajiem nopietnajiem piedāvājumiem nebija izdevīgāks par Arriva piedāvājumu. Metroline bija pieprasījis Arriva piedāvātajai cenai līdzvērtīgu negatīvu cenu, t. i., aptuveni DKK 500 miljonu, bet trešais ieinteresētais pircējs bija izteicis tikai nenoteiktu un nesaistošu piedāvājumu par negatīvu cenu aptuveni DKK 350 miljonu apmērā.

| (68) | Tika nolemts, ka vispirms Transporta ministrijai jāsazinās ar Arriva, lai palielinātu Combus pārņemšanas cenu. Vienlaikus ministrija izskatīja vairākus Combus likvidēšanas/attīstības modeļus. Šie modeļi nebija tiešs uzņēmuma novērtējums, bet uzņēmuma likviditātes vajadzību aprēķini pie dažādiem nosacījumiem salīdzinājumā ar Arriva piedāvājumu. Šo aprēķinu rezultāti, ko apstiprināja Combus, uzņēmuma revidenti un juridiskie konsultanti, ir parādīti tabulā.
  5. tabula.
  Combus likvidācijas/attīstības modeļi







  Modelis | Likviditāte perioda beigās, miljonos DKK | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Pakāpeniska likvidācija 5 gados | – 331 | Nenoteikts modelis |
| Darbības turpināšana 6 gadus, noslēdzot jaunus, izdevīgākus līgumus | – 315 | Vēl nenoteiktāks modelis |
| Darbības turpināšana 1 gadu bez neatmaksāto parādu pārfinansēšanas | 71 | Šis modelis cita starpā būtu saistīts ar jauniem banku parādiem DKK 107 miljonu apmērā. Lai gan būtu iegūts laiks, pārdošanas apstākļi visticamāk nemainītos. |
| Bankrots | – 649 | Pilnīgs deficīts, kvota 35–40 %. Aizdevēji zaudētu DKK 280–300 miljonus. |
| Arriva piedāvājums | – 399 | |
| Avots: Transporta ministrija. |

(68)

Tika nolemts, ka vispirms Transporta ministrijai jāsazinās ar Arriva, lai palielinātu Combus pārņemšanas cenu. Vienlaikus ministrija izskatīja vairākus Combus likvidēšanas/attīstības modeļus. Šie modeļi nebija tiešs uzņēmuma novērtējums, bet uzņēmuma likviditātes vajadzību aprēķini pie dažādiem nosacījumiem salīdzinājumā ar Arriva piedāvājumu. Šo aprēķinu rezultāti, ko apstiprināja Combus, uzņēmuma revidenti un juridiskie konsultanti, ir parādīti tabulā.

5. tabula.

Combus likvidācijas/attīstības modeļi

Modelis

Likviditāte perioda beigās, miljonos DKK

Piezīmes

Pakāpeniska likvidācija 5 gados

– 331

Nenoteikts modelis

Darbības turpināšana 6 gadus, noslēdzot jaunus, izdevīgākus līgumus

– 315

Vēl nenoteiktāks modelis

Darbības turpināšana 1 gadu bez neatmaksāto parādu pārfinansēšanas

71

Šis modelis cita starpā būtu saistīts ar jauniem banku parādiem DKK 107 miljonu apmērā. Lai gan būtu iegūts laiks, pārdošanas apstākļi visticamāk nemainītos.

Bankrots

– 649

Pilnīgs deficīts, kvota 35–40 %. Aizdevēji zaudētu DKK 280–300 miljonus.

Arriva piedāvājums

– 399

Avots: Transporta ministrija.

| (69) | Ministrijas iekšējā paziņojumā bija norādīts, ka saskaņā ar šiem modeļiem uzņēmuma saglabāšanas gadījumā kreditori neko neiegūtu – ne uzņēmumu pakāpeniski likvidējot, ne turpinot tā darbību, jo neviens no modeļiem nebija daudz izdevīgāks par Arriva piedāvājumu. Ņemot vērā ar nākotni saistīto nenoteiktību, kreditori droši vien dotu priekšroku uzņēmuma tūlītējai pārdošanai. |
| --- | --- |

(69)

Ministrijas iekšējā paziņojumā bija norādīts, ka saskaņā ar šiem modeļiem uzņēmuma saglabāšanas gadījumā kreditori neko neiegūtu – ne uzņēmumu pakāpeniski likvidējot, ne turpinot tā darbību, jo neviens no modeļiem nebija daudz izdevīgāks par Arriva piedāvājumu. Ņemot vērā ar nākotni saistīto nenoteiktību, kreditori droši vien dotu priekšroku uzņēmuma tūlītējai pārdošanai.

| (70) | Turklāt saskaņā ar ministrijas viedokli šie modeļi apliecina, ka Arriva piedāvājuma pamatā drīzāk ir Combus finansiālais stāvoklis īstermiņā, nevis faktisks uzņēmuma novērtējums. Tādējādi šajā situācijā droši vien būtu grūti pārliecināt Arriva, ka ministrijai ir rezervē izdevīgākās uzņēmuma pakāpeniskas likvidācijas vai darbības turpināšanas alternatīvas. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt saskaņā ar ministrijas viedokli šie modeļi apliecina, ka Arriva piedāvājuma pamatā drīzāk ir Combus finansiālais stāvoklis īstermiņā, nevis faktisks uzņēmuma novērtējums. Tādējādi šajā situācijā droši vien būtu grūti pārliecināt Arriva, ka ministrijai ir rezervē izdevīgākās uzņēmuma pakāpeniskas likvidācijas vai darbības turpināšanas alternatīvas.

| (71) | Paziņojumā bija uzsvērts – nevar pilnīgi izslēgt, ka vērā ņemama izklāstīto modeļu alternatīva varētu būt uzņēmuma pakāpeniska likvidācija līdz ar pakāpenisku nelielās (ģeogrāfiskās) paketēs sadalītu autobusu satiksmes pakalpojumu līgumu pārdošanu vietējiem autobusu uzņēmumiem. Šis modelis nebija izpētīts, bet tas arī bija ļoti nenoteikts, jo saskaņā ar Combus viedokli šajā variantā droši vien būtu ieinteresēti vairāki vietējie autobusu satiksmes uzņēmumi, bet labākajā gadījumā tikai dažiem no tiem būtu pietiekami finanšu līdzekļi, lai pārņemtu kaut vai mazākās līgumu paketes. |
| --- | --- |

(71)

Paziņojumā bija uzsvērts – nevar pilnīgi izslēgt, ka vērā ņemama izklāstīto modeļu alternatīva varētu būt uzņēmuma pakāpeniska likvidācija līdz ar pakāpenisku nelielās (ģeogrāfiskās) paketēs sadalītu autobusu satiksmes pakalpojumu līgumu pārdošanu vietējiem autobusu uzņēmumiem. Šis modelis nebija izpētīts, bet tas arī bija ļoti nenoteikts, jo saskaņā ar Combus viedokli šajā variantā droši vien būtu ieinteresēti vairāki vietējie autobusu satiksmes uzņēmumi, bet labākajā gadījumā tikai dažiem no tiem būtu pietiekami finanšu līdzekļi, lai pārņemtu kaut vai mazākās līgumu paketes.

| (72) | Ministrija secināja, ka kreditoru pārliecināšanai Arriva piedāvājums noteikti būtu labākā alternatīva, ja negatīvo cenu izdotos samazināt līdz DKK 290 miljoniem. |
| --- | --- |

(72)

Ministrija secināja, ka kreditoru pārliecināšanai Arriva piedāvājums noteikti būtu labākā alternatīva, ja negatīvo cenu izdotos samazināt līdz DKK 290 miljoniem.

| (73) | Šo sarunu rezultātā 2000. gada 21. novembrī puses vienojās par nodomu vēstuli attiecībā uz Combus pārdošanu Arriva, ko parakstīja Dānijas Transporta ministrija kā Combus pārdevējs, Arriva kā Combus pircējs un Combus privātie komerciālie kreditori. |
| --- | --- |

(73)

Šo sarunu rezultātā 2000. gada 21. novembrī puses vienojās par nodomu vēstuli attiecībā uz Combus pārdošanu Arriva, ko parakstīja Dānijas Transporta ministrija kā Combus pārdevējs, Arriva kā Combus pircējs un Combus privātie komerciālie kreditori.

| (74) | Nodomu vēstulē bija ietverti šādi galvenie elementi:






  — | par visu Combus (100 %) akciju nodošanu valsts saņemtu DKK 100, |
| --- | --- | --- |

(74)

Nodomu vēstulē bija ietverti šādi galvenie elementi:

—

par visu Combus (100 %) akciju nodošanu valsts saņemtu DKK 100,

| — | valsts jau iepriekš konvertētu akciju kapitālā subordinēto aizdevumu DKK 100 miljonu apmērā, |
| --- | --- |

—

valsts jau iepriekš konvertētu akciju kapitālā subordinēto aizdevumu DKK 100 miljonu apmērā,

| — | Combus kapitāla bāze tiktu nostiprināta ar papildu DKK 240 miljoniem – vai nu ieguldot jaunu pamatkapitālu vai daļēji norakstot/konvertējot banku parādus, |
| --- | --- |

—

Combus kapitāla bāze tiktu nostiprināta ar papildu DKK 240 miljoniem – vai nu ieguldot jaunu pamatkapitālu vai daļēji norakstot/konvertējot banku parādus,

| — | valsts papildus nodrošinātu ierobežotas garantijas DKK 57,5 miljonu apmērā: i) kā iespējamu vides izmaksu garantiju DKK 22,5 miljonu apmērā, ko varētu izmantot, ciktāl vides izmaksas pārsniegtu uzņēmumā šajā nolūkā jau piešķirtos DKK 10 miljonus; ii) kā garantiju maksimāli DKK 35 miljonu apmērā dažādām vajadzībām, tostarp uzņēmuma pamatkapitāla koriģēšanai attiecībā pret vadības iesniegto bilanci par stāvokli 2000. gada septembra beigās un turpmākām saistībām, |
| --- | --- |

—

valsts papildus nodrošinātu ierobežotas garantijas DKK 57,5 miljonu apmērā: i) kā iespējamu vides izmaksu garantiju DKK 22,5 miljonu apmērā, ko varētu izmantot, ciktāl vides izmaksas pārsniegtu uzņēmumā šajā nolūkā jau piešķirtos DKK 10 miljonus; ii) kā garantiju maksimāli DKK 35 miljonu apmērā dažādām vajadzībām, tostarp uzņēmuma pamatkapitāla koriģēšanai attiecībā pret vadības iesniegto bilanci par stāvokli 2000. gada septembra beigās un turpmākām saistībām,

| — | valsts nodrošinātu Arriva neierobežotas garantijas saistībā ar jebkurām nodokļu prasībām, kas varētu rasties laikposmā pirms uzņēmuma nodošanas, attiecībā uz jebkuriem zaudējumiem, kas varētu rasties uzņēmuma bijušo darbinieku ierosinātu prasību dēļ, attiecībā uz jebkuriem zaudējumiem, kas varētu rasties saistībā ar Combus agrāko Combus International pārdošanas darījumu, kā arī attiecībā uz jebkuriem finanšu zaudējumiem, ja Arriva konstatētu, ka tie radušies saistībā ar nākamo revīzijas ziņojumu, |
| --- | --- |

—

valsts nodrošinātu Arriva neierobežotas garantijas saistībā ar jebkurām nodokļu prasībām, kas varētu rasties laikposmā pirms uzņēmuma nodošanas, attiecībā uz jebkuriem zaudējumiem, kas varētu rasties uzņēmuma bijušo darbinieku ierosinātu prasību dēļ, attiecībā uz jebkuriem zaudējumiem, kas varētu rasties saistībā ar Combus agrāko Combus International pārdošanas darījumu, kā arī attiecībā uz jebkuriem finanšu zaudējumiem, ja Arriva konstatētu, ka tie radušies saistībā ar nākamo revīzijas ziņojumu,

| — | nodošana stātos spēkā 2001. gada 1. janvārī, |
| --- | --- |

—

nodošana stātos spēkā 2001. gada 1. janvārī,

| — | darījumu varētu noslēgt, ja transporta uzņēmumi un Dānijas Ceļu drošības un transporta aģentūra piekristu, ka jaunais īpašnieks pārņem Combus autobusu satiksmes pakalpojumu līgumus, un ja darījumu apstiprinātu konkurences iestādes. |
| --- | --- |

—

darījumu varētu noslēgt, ja transporta uzņēmumi un Dānijas Ceļu drošības un transporta aģentūra piekristu, ka jaunais īpašnieks pārņem Combus autobusu satiksmes pakalpojumu līgumus, un ja darījumu apstiprinātu konkurences iestādes.

| (75) | Turpmākais process, par ko puses bija vienojušās nodomu vēstulē, paredzēja, ka Transporta ministrija un Arriva – pēc iepriekšēja Dānijas parlamenta Finanšu komitejas Arriva valdes apstiprinājuma – noslēgs galīgo nolīgumu saskaņā ar iepriekš izklāstītajām pamatnostādnēm. Darījums bija jānoslēdz tikai pēc visu vajadzīgo ārējo apstiprinājumu iegūšanas, bet vēlākais 2001. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

(75)

Turpmākais process, par ko puses bija vienojušās nodomu vēstulē, paredzēja, ka Transporta ministrija un Arriva – pēc iepriekšēja Dānijas parlamenta Finanšu komitejas Arriva valdes apstiprinājuma – noslēgs galīgo nolīgumu saskaņā ar iepriekš izklāstītajām pamatnostādnēm. Darījums bija jānoslēdz tikai pēc visu vajadzīgo ārējo apstiprinājumu iegūšanas, bet vēlākais 2001. gada 1. februārī.

| (76) | Papildus nodomu vēstulei Transporta ministrija risināja sarunas ar kreditoriem par DKK 240 miljonu ieguldījuma sadali. Tika panākta vienošanās, ka Dānijas valdība uzņēmumā ieguldīs jaunu pamatkapitālu DKK 140 miljonu apmērā, savukārt kreditori par DKK 100 miljoniem līdzvērtīgu summu konvertēs parādus akciju kapitālā vai tos norakstīs. |
| --- | --- |

(76)

Papildus nodomu vēstulei Transporta ministrija risināja sarunas ar kreditoriem par DKK 240 miljonu ieguldījuma sadali. Tika panākta vienošanās, ka Dānijas valdība uzņēmumā ieguldīs jaunu pamatkapitālu DKK 140 miljonu apmērā, savukārt kreditori par DKK 100 miljoniem līdzvērtīgu summu konvertēs parādus akciju kapitālā vai tos norakstīs.

| (77) | Dānijas valdība memorandā bija apņēmusies koriģēt pārdošanas cenu (maksimāli līdz DKK 35 miljoniem), ja saskaņā ar uzņēmuma bilanci par stāvokli 2000. gada 31. decembrī izrādītos, ka kapitāla rezerves ir mazākas par DKK 31,8 miljoniem – uz šādu summu uzņēmuma vadība cerēja nodomu vēstules parakstīšanas laikā. Izrādījās, ka kapitāla rezerves 2000. gada 31. decembrī ir DKK 10,3 miljoni. Līdz ar to, lai izpildītu saistības saskaņā ar šo garantiju, Dānijas valdībai bija jāveic maksājums DKK 20,5 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(77)

Dānijas valdība memorandā bija apņēmusies koriģēt pārdošanas cenu (maksimāli līdz DKK 35 miljoniem), ja saskaņā ar uzņēmuma bilanci par stāvokli 2000. gada 31. decembrī izrādītos, ka kapitāla rezerves ir mazākas par DKK 31,8 miljoniem – uz šādu summu uzņēmuma vadība cerēja nodomu vēstules parakstīšanas laikā. Izrādījās, ka kapitāla rezerves 2000. gada 31. decembrī ir DKK 10,3 miljoni. Līdz ar to, lai izpildītu saistības saskaņā ar šo garantiju, Dānijas valdībai bija jāveic maksājums DKK 20,5 miljonu apmērā.

| (78) | Arriva pārņēma pārējās Combus saistības, kuru kopsumma tolaik bija DKK 208 miljoni. Arriva nokārtoja šīs saistības uzreiz pēc Combus iegādes un aizstāja tās ar sava mātesuzņēmuma Arriva plc aizdevumu. |
| --- | --- |

(78)

Arriva pārņēma pārējās Combus saistības, kuru kopsumma tolaik bija DKK 208 miljoni. Arriva nokārtoja šīs saistības uzreiz pēc Combus iegādes un aizstāja tās ar sava mātesuzņēmuma Arriva plc aizdevumu.

| (79) | Dānijas valdība sarunu ceļā bija vienojusies par šādiem būtiskiem grozījumiem salīdzinājumā ar Arriva sākotnējo piedāvājumu:






  — | Combus aizdevēji bija piekrituši piedalīties pārstrukturēšanas procesā, daļēji norakstot parādus (kopā par DKK 100 miljoniem), |
| --- | --- | --- |

(79)

Dānijas valdība sarunu ceļā bija vienojusies par šādiem būtiskiem grozījumiem salīdzinājumā ar Arriva sākotnējo piedāvājumu:

—

Combus aizdevēji bija piekrituši piedalīties pārstrukturēšanas procesā, daļēji norakstot parādus (kopā par DKK 100 miljoniem),

| — | prasība ieguldīt uzņēmumā DKK 290 miljonus bija samazināta līdz DKK 240 miljoniem, |
| --- | --- |

—

prasība ieguldīt uzņēmumā DKK 290 miljonus bija samazināta līdz DKK 240 miljoniem,

| — | nolīgumā bija iekļautas ierobežotas garantijas DKK 57,5 miljonu kopsummā un virkne neierobežotu garantiju, |
| --- | --- |

—

nolīgumā bija iekļautas ierobežotas garantijas DKK 57,5 miljonu kopsummā un virkne neierobežotu garantiju,

| — | Dānijas valdība garantēja Combus aktīvu 2000. gada 31. decembra tīro vērtību pēc norakstījumiem u. c. korekcijām saskaņā ar nolīgumu DKK 31,8 miljonu kopsummā, |
| --- | --- |

—

Dānijas valdība garantēja Combus aktīvu 2000. gada 31. decembra tīro vērtību pēc norakstījumiem u. c. korekcijām saskaņā ar nolīgumu DKK 31,8 miljonu kopsummā,

| — | Arriva atteicās no (2000. gada 3. novembra piedāvājumā minētās) prasības par korekcijām DKK 109 kopsummā. |
| --- | --- |

—

Arriva atteicās no (2000. gada 3. novembra piedāvājumā minētās) prasības par korekcijām DKK 109 kopsummā.

| (80) | Jāsecina, ka Transporta ministrijas sarunas par nodomu vēstules saturu bija veiksmīgas, jo salīdzinājumā ar 2000. gada 3. novembra piedāvājumu ministrijai bija izdevies ievērojami samazināt ar cenu saistītās Arriva prasības. |
| --- | --- |

(80)

Jāsecina, ka Transporta ministrijas sarunas par nodomu vēstules saturu bija veiksmīgas, jo salīdzinājumā ar 2000. gada 3. novembra piedāvājumu ministrijai bija izdevies ievērojami samazināt ar cenu saistītās Arriva prasības.

| (81) | Transporta ministrija 2000. gada 13. decembrī konfidenciālā lēmumprojektā lūdza Finanšu komitejas apstiprinājumu visu valstij piederošo Combus akciju pārdošanai. Finanšu komiteja tajā pašā dienā ar balsu vairākumu konfidenciālo lēmumprojektu apstiprināja. |
| --- | --- |

(81)

Transporta ministrija 2000. gada 13. decembrī konfidenciālā lēmumprojektā lūdza Finanšu komitejas apstiprinājumu visu valstij piederošo Combus akciju pārdošanai. Finanšu komiteja tajā pašā dienā ar balsu vairākumu konfidenciālo lēmumprojektu apstiprināja.

| (82) | Puses parakstīja Akciju pārdošanas nolīgumu 2001. gada 15. janvārī; Combus nodošana Arriva notika pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi sākotnējo lēmumu, t. i., 2001. gada 2. aprīlī ar atpakaļejošu spēku no 2001. gada 1. janvāra. Darījumu 2001. gada 2. aprīlī noslēdza Transporta ministrija un Arriva. |
| --- | --- |

(82)

Puses parakstīja Akciju pārdošanas nolīgumu 2001. gada 15. janvārī; Combus nodošana Arriva notika pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi sākotnējo lēmumu, t. i., 2001. gada 2. aprīlī ar atpakaļejošu spēku no 2001. gada 1. janvāra. Darījumu 2001. gada 2. aprīlī noslēdza Transporta ministrija un Arriva.

| (83) | Akciju pārdošanas nolīguma agrākā projektā, ko Dānijas valdība bija nosūtījusi Komisijai 2000. gada 18. decembrī, bija iekļauta klauzula, saskaņā ar kuru Dānijas valdībai bija jāsniedz Arriva garantijas attiecībā uz iespējamām valsts iestāžu (piemēram, konkurences iestāžu un ES Komisijas) prasībām. Dānijas valdība 2001. gada 23. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai, ka galīgajā akciju pārdošanas nolīgumā šī klauzula nav iekļauta. Šo grozījumu pamatojumā bija teikts, ka “Dānijas valdība ir nolēmusi pirms nolīguma noslēgšanas lūgt attiecīgo iestāžu apstiprinājumu”. |
| --- | --- |

(83)

Akciju pārdošanas nolīguma agrākā projektā, ko Dānijas valdība bija nosūtījusi Komisijai 2000. gada 18. decembrī, bija iekļauta klauzula, saskaņā ar kuru Dānijas valdībai bija jāsniedz Arriva garantijas attiecībā uz iespējamām valsts iestāžu (piemēram, konkurences iestāžu un ES Komisijas) prasībām. Dānijas valdība 2001. gada 23. janvāra vēstulē paziņoja Komisijai, ka galīgajā akciju pārdošanas nolīgumā šī klauzula nav iekļauta. Šo grozījumu pamatojumā bija teikts, ka “Dānijas valdība ir nolēmusi pirms nolīguma noslēgšanas lūgt attiecīgo iestāžu apstiprinājumu”.

| (84) | Pārdošanas procesam ir veltīts arī Dānijas Revīzijas biroja īpašs ziņojums (21). |
| --- | --- |

(84)

Pārdošanas procesam ir veltīts arī Dānijas Revīzijas biroja īpašs ziņojums (21).

| (85) | Ziņojuma noslēgumā (60. lpp.) ir teikts:
  “Dānijas Revīzijas biroja veiktā analīze liecina, ka Arriva piedāvātā cena bija zema, bet neviens no pārējiem nopietnajiem piedāvājumiem nebija izdevīgāks.
  Dānijas Revīzijas birojs ir konstatējis, ka saskaņā ar Transporta ministrijas veikto analīzi visu Combus akciju pārdošana bija labāks risinājums nekā uzņēmuma pakāpeniska likvidācija vai sanācija.
  Dānijas Revīzijas birojs ir konstatējis, ka Transporta ministrijas apsvērumi, sagatavojot un veicot akciju pārdošanu, ir bijuši pienācīgi pamatoti. Transporta ministrijai ir izdevies sarunu ceļā samazināt summu, kas jāmaksā Arriva par akciju pārņemšanu, turklāt ministrijai ir izdevies sarunu ceļā iesaistīt akciju darījumā uzņēmuma aizdevējus. Pamatojoties uz pieejamajiem vērtējumiem un informāciju, Dānijas Revīzijas birojs secina, ka nolīgums jāvērtē pozitīvi. Tāpēc saistībā ar pārdošanas nolīgumu valstij bija jāiegulda Combus kapitāls DKK 140 miljonu apmērā un jāsniedz garantijas aptuveni DKK 58 miljonu apmērā.” |
| --- | --- |

(85)

Ziņojuma noslēgumā (60. lpp.) ir teikts:

“Dānijas Revīzijas biroja veiktā analīze liecina, ka Arriva piedāvātā cena bija zema, bet neviens no pārējiem nopietnajiem piedāvājumiem nebija izdevīgāks.

Dānijas Revīzijas birojs ir konstatējis, ka saskaņā ar Transporta ministrijas veikto analīzi visu Combus akciju pārdošana bija labāks risinājums nekā uzņēmuma pakāpeniska likvidācija vai sanācija.

Dānijas Revīzijas birojs ir konstatējis, ka Transporta ministrijas apsvērumi, sagatavojot un veicot akciju pārdošanu, ir bijuši pienācīgi pamatoti. Transporta ministrijai ir izdevies sarunu ceļā samazināt summu, kas jāmaksā Arriva par akciju pārņemšanu, turklāt ministrijai ir izdevies sarunu ceļā iesaistīt akciju darījumā uzņēmuma aizdevējus. Pamatojoties uz pieejamajiem vērtējumiem un informāciju, Dānijas Revīzijas birojs secina, ka nolīgums jāvērtē pozitīvi. Tāpēc saistībā ar pārdošanas nolīgumu valstij bija jāiegulda Combus kapitāls DKK 140 miljonu apmērā un jāsniedz garantijas aptuveni DKK 58 miljonu apmērā.”

| (86) | Lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija bija paudusi šaubas par to, vai Combus pārdošanas cena Arriva atbilda tirgus cenai. Šo šaubu pamatā jo īpaši bija konstatējums, ka saskaņā ar Dānijas presē sniegto informāciju, 2001. gada 1. maijā (tikai mēnesi pēc Dānijas valdības un Arriva pārdošanas nolīguma parakstīšanas) pārdodot Combus 50 % uzņēmumam Connex, pārdošanas cena bija DKK 223 miljoni. |
| --- | --- |

(86)

Lēmuma par procedūras sākšanu 66. apsvērumā Komisija bija paudusi šaubas par to, vai Combus pārdošanas cena Arriva atbilda tirgus cenai. Šo šaubu pamatā jo īpaši bija konstatējums, ka saskaņā ar Dānijas presē sniegto informāciju, 2001. gada 1. maijā (tikai mēnesi pēc Dānijas valdības un Arriva pārdošanas nolīguma parakstīšanas) pārdodot Combus 50 % uzņēmumam Connex, pārdošanas cena bija DKK 223 miljoni.

| (87) | Šajā jautājumā Dānijas valdība un Arriva ir nosūtījuši Komisijai papildu faktisku informāciju. |
| --- | --- |

(87)

Šajā jautājumā Dānijas valdība un Arriva ir nosūtījuši Komisijai papildu faktisku informāciju.

| (88) | Arriva un Connex sarunu process sākās 2000. gadā. Arriva un Connex2000. gada 10. oktobrī vienojās par Eiropas pārvaldības līmeņa Saprašanās memorandu, kurā bija noteikti pušu sadarbības principi, gatavojoties Combus pārņemšanai. Sākotnēji bija paredzēts, ka abi uzņēmumi iesniegs kopīgu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(88)

Arriva un Connex sarunu process sākās 2000. gadā. Arriva un Connex2000. gada 10. oktobrī vienojās par Eiropas pārvaldības līmeņa Saprašanās memorandu, kurā bija noteikti pušu sadarbības principi, gatavojoties Combus pārņemšanai. Sākotnēji bija paredzēts, ka abi uzņēmumi iesniegs kopīgu piedāvājumu.

| (89) | Pirms šā nodomu protokola sagatavošanas Connex tāpat kā Arriva bija piedalījies pārbaudes procesā, kas notika Alfred Berg uzraudzībā, bet tad Connex bija nolēmis turpmāk nerīkoties viens pats. Saskaņā ar Saprašanās memorandu abām pusēm bija iespēja piekļūt datu telpai, lai noteiktu uzņēmuma vērtību un ar tā iegādi saistītos riskus. |
| --- | --- |

(89)

Pirms šā nodomu protokola sagatavošanas Connex tāpat kā Arriva bija piedalījies pārbaudes procesā, kas notika Alfred Berg uzraudzībā, bet tad Connex bija nolēmis turpmāk nerīkoties viens pats. Saskaņā ar Saprašanās memorandu abām pusēm bija iespēja piekļūt datu telpai, lai noteiktu uzņēmuma vērtību un ar tā iegādi saistītos riskus.

| (90) | Arriva un Connex apmainījās ar datu telpā gūto informāciju, un noskaidrojās, ka uzņēmumiem ir ļoti atšķirīgi uzskati gan par pasu Combus, gan tā novērtējumu. Piemēram, saskaņā ar Arriva vērtējumu uzņēmumam bija negatīva vērtība aptuveni DKK 300 miljonu apmērā, bet Connex izpratnē Combus negatīvā vērtība sasniedza aptuveni DKK 700–1 000 miljonus. |
| --- | --- |

(90)

Arriva un Connex apmainījās ar datu telpā gūto informāciju, un noskaidrojās, ka uzņēmumiem ir ļoti atšķirīgi uzskati gan par pasu Combus, gan tā novērtējumu. Piemēram, saskaņā ar Arriva vērtējumu uzņēmumam bija negatīva vērtība aptuveni DKK 300 miljonu apmērā, bet Connex izpratnē Combus negatīvā vērtība sasniedza aptuveni DKK 700–1 000 miljonus.

| (91) | Tā kā līdz ar to pušu uzskati par iegādes riskiem principiāli atšķīrās, sarunas par uzņēmuma sadali pārtrauca, un tikai Arriva turpināja sarunas ar Dānijas valsti. Kā aprakstīts iepriekš, šo sarunu rezultātā Arriva 2001. gada maijā beidzot veiksmīgi iegādājās Combus. |
| --- | --- |

(91)

Tā kā līdz ar to pušu uzskati par iegādes riskiem principiāli atšķīrās, sarunas par uzņēmuma sadali pārtrauca, un tikai Arriva turpināja sarunas ar Dānijas valsti. Kā aprakstīts iepriekš, šo sarunu rezultātā Arriva 2001. gada maijā beidzot veiksmīgi iegādājās Combus.

| (92) | Arriva un Connex sarunas atjaunojās 2000. gada decembrī, bet šoreiz to mērķis bija dažu Combus aktīvu (līgumu un autobusu) pārdošana Connex. Connex bija iespēja piekļūt visiem savāktajiem padziļinātās izpētes materiāliem, turklāt Arriva sīki iepazīstināja Connex ar projekta ekonomisko pamatojumu. Šādos apstākļos puses 2001. gada 21. februārī parakstīja vienošanos jeb Nodomu vēstuli, kurā minētā cena bija DKK 230 miljoni. Šī cena atbilda iesaistīto aktīvu (autobusu, infrastruktūras un spēkā esošo nerentablo sabiedrisko pakalpojumu līgumu, jo īpaši Kopenhāgenas apgabalā) bilances vērtībai. |
| --- | --- |

(92)

Arriva un Connex sarunas atjaunojās 2000. gada decembrī, bet šoreiz to mērķis bija dažu Combus aktīvu (līgumu un autobusu) pārdošana Connex. Connex bija iespēja piekļūt visiem savāktajiem padziļinātās izpētes materiāliem, turklāt Arriva sīki iepazīstināja Connex ar projekta ekonomisko pamatojumu. Šādos apstākļos puses 2001. gada 21. februārī parakstīja vienošanos jeb Nodomu vēstuli, kurā minētā cena bija DKK 230 miljoni. Šī cena atbilda iesaistīto aktīvu (autobusu, infrastruktūras un spēkā esošo nerentablo sabiedrisko pakalpojumu līgumu, jo īpaši Kopenhāgenas apgabalā) bilances vērtībai.

| (93) | Pēc turpmākām sarunām, kurās īpaša uzmanība tika pievērsta naudas plūsmas analīzei, puses 2001. gada 30. aprīlī parakstīja pārdošanas nolīgumu, kurā minētā galīgā cena bija DKK 113,9 miljoni. Pārdošanas cenu samazināja, jo naudas plūsmas analīze rādīja, ka zaudējumi, ko rada spēkā esošie sabiedrisko pakalpojumu līgumi, ir daudz lielāki, nekā sākotnēji paredzēts. Līdz ar to Arriva bija jāizmanto visi Combus budžetā paredzētie uzkrājumi nerentablo sabiedrisko pakalpojumu līgumu radīto zaudējumu segšanai. |
| --- | --- |

(93)

Pēc turpmākām sarunām, kurās īpaša uzmanība tika pievērsta naudas plūsmas analīzei, puses 2001. gada 30. aprīlī parakstīja pārdošanas nolīgumu, kurā minētā galīgā cena bija DKK 113,9 miljoni. Pārdošanas cenu samazināja, jo naudas plūsmas analīze rādīja, ka zaudējumi, ko rada spēkā esošie sabiedrisko pakalpojumu līgumi, ir daudz lielāki, nekā sākotnēji paredzēts. Līdz ar to Arriva bija jāizmanto visi Combus budžetā paredzētie uzkrājumi nerentablo sabiedrisko pakalpojumu līgumu radīto zaudējumu segšanai.

| (94) | Atbildot uz lēmuma par procedūras sākšanu 118. apsvērumu, kurā Komisija jautāja, vai Arriva varēja pārdot līgumus, ja tajos bija iekļauti juridiski noteikumi, kas neļāva līgumus lauzt, Dānijas valdība skaidroja, ka līgumu pārdošana nozīmē vienkāršu pakalpojumu sniedzēju maiņu, ja tam piekrīt pakalpojumu saņēmēji (pašvaldības un grāfistes), saglabājot iepriekš noteiktās autobusu satiksmes pakalpojumu cenas un iepriekšējos noteikumus. Iesaistītās pašvaldības un grāfistes bija piekritušas, ka Arriva nodod līgumus Connex. |
| --- | --- |

(94)

Atbildot uz lēmuma par procedūras sākšanu 118. apsvērumu, kurā Komisija jautāja, vai Arriva varēja pārdot līgumus, ja tajos bija iekļauti juridiski noteikumi, kas neļāva līgumus lauzt, Dānijas valdība skaidroja, ka līgumu pārdošana nozīmē vienkāršu pakalpojumu sniedzēju maiņu, ja tam piekrīt pakalpojumu saņēmēji (pašvaldības un grāfistes), saglabājot iepriekš noteiktās autobusu satiksmes pakalpojumu cenas un iepriekšējos noteikumus. Iesaistītās pašvaldības un grāfistes bija piekritušas, ka Arriva nodod līgumus Connex.

2.1.3.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PASĀKUMI 1999. UN 2001. GADĀ

| (95) | Kapitāla ieguldījumus 1999. un 2001. gadā papildināja pārstrukturēšanas pasākumi. Turpmākajās iedaļās sniegts sīks šo pasākumu apraksts. |
| --- | --- |

(95)

Kapitāla ieguldījumus 1999. un 2001. gadā papildināja pārstrukturēšanas pasākumi. Turpmākajās iedaļās sniegts sīks šo pasākumu apraksts.

| (96) | Dānijas iestādes 2007. gada aprīlī iesniedza Komisijai četrus atsevišķus paziņojumus. Trīs no tiem, proti, 1999. gada 26. aprīļa, 1999. gada 15. maija un 1999. gada 18. maija paziņojumu bija sagatavojis Kromann & Münter, bet vienu – 1999. gada 18. maija paziņojumu bija sagatavojis KPMG. Saistībā ar 1999. gada kapitāla ieguldījumu Dānijas iestādes uzskata KPMG paziņojumu par darbības pārstrukturēšanas plānu, bet trīs Kromann & Münter paziņojumus – par finanšu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(96)

Dānijas iestādes 2007. gada aprīlī iesniedza Komisijai četrus atsevišķus paziņojumus. Trīs no tiem, proti, 1999. gada 26. aprīļa, 1999. gada 15. maija un 1999. gada 18. maija paziņojumu bija sagatavojis Kromann & Münter, bet vienu – 1999. gada 18. maija paziņojumu bija sagatavojis KPMG. Saistībā ar 1999. gada kapitāla ieguldījumu Dānijas iestādes uzskata KPMG paziņojumu par darbības pārstrukturēšanas plānu, bet trīs Kromann & Münter paziņojumus – par finanšu pārstrukturēšanas plānu.

| (97) | KPMG, kas ir viena no Combus grāmatvedības firmām, 1999. gada maijā bija veikusi autobusu satiksmes līgumu izlases veida rentabilitātes analīzi. Šīs analīzes rezultāti bija atspoguļoti 1999. gada 18. maijā nosūtītā paziņojumā “Transporta pakalpojumu līgumu izlases veida rentabilitātes analīze laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam”. |
| --- | --- |

(97)

KPMG, kas ir viena no Combus grāmatvedības firmām, 1999. gada maijā bija veikusi autobusu satiksmes līgumu izlases veida rentabilitātes analīzi. Šīs analīzes rezultāti bija atspoguļoti 1999. gada 18. maijā nosūtītā paziņojumā “Transporta pakalpojumu līgumu izlases veida rentabilitātes analīze laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam”.

| (98) | Analīzes pamatā bija Combus 1999.–2001. gada darbības budžeti, ko 1998. gada novembrī bija apstiprinājusi Combus valde un kas bija koriģēti, ievērojot uzņēmuma vadības 1999. gada aprīlī sagatavoto budžeta tāmi. Revidentu paziņojumā bija teikts, ka viņu veiktais darbs nav budžeta analīze. Saskaņā ar paziņojumu tas nozīmēja, ka revidenti nav vērtējuši ne to, vai budžetos kopumā ir iekļauta visa vajadzīgā informācija, lai varētu veikt Combus attīstības prognožu neatkarīgu novērtējumu, ne arī to, vai budžeti atspoguļo iespējamāko uzņēmuma attīstību. |
| --- | --- |

(98)

Analīzes pamatā bija Combus 1999.–2001. gada darbības budžeti, ko 1998. gada novembrī bija apstiprinājusi Combus valde un kas bija koriģēti, ievērojot uzņēmuma vadības 1999. gada aprīlī sagatavoto budžeta tāmi. Revidentu paziņojumā bija teikts, ka viņu veiktais darbs nav budžeta analīze. Saskaņā ar paziņojumu tas nozīmēja, ka revidenti nav vērtējuši ne to, vai budžetos kopumā ir iekļauta visa vajadzīgā informācija, lai varētu veikt Combus attīstības prognožu neatkarīgu novērtējumu, ne arī to, vai budžeti atspoguļo iespējamāko uzņēmuma attīstību.

| (99) | Revidentu paziņojumā bija teikts, ka rentabilitāte drīzāk jāvērtē, pamatojoties nevis uz līgumiem, bet uz autobusu satiksmes pakalpojumu apgabaliem. Tādējādi autobusu satiksmes pakalpojumu apgabalu rentabilitātes novērtējums vienlaikus bija ar attiecīgo apgabalu saistīto autobusu satiksmes pakalpojumu līgumu netiešs novērtējums. Revidenti bija analizējuši piecu autobusu satiksmes pakalpojumu apgabalu darbības budžetus. |
| --- | --- |

(99)

Revidentu paziņojumā bija teikts, ka rentabilitāte drīzāk jāvērtē, pamatojoties nevis uz līgumiem, bet uz autobusu satiksmes pakalpojumu apgabaliem. Tādējādi autobusu satiksmes pakalpojumu apgabalu rentabilitātes novērtējums vienlaikus bija ar attiecīgo apgabalu saistīto autobusu satiksmes pakalpojumu līgumu netiešs novērtējums. Revidenti bija analizējuši piecu autobusu satiksmes pakalpojumu apgabalu darbības budžetus.

| (100) | Revidentu analīzes kopsavilkums iekļauts 6. tabulā.
  6. tabula.
  Budžetu akumulētie rezultāti laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam









  (Miljonos DKK) |
| --- | --- |
| | Tīrais apgrozījums | Rezultāti pirms ieskaita uzkrājumiem | Uzkrājumi 1998. g. | Rezultāti pirms nodokļiem |
| Kopenhāgenas autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals | 927,1 | –90,0 | 60,0 (22) | –30,0 |
| Sjælland autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals | 230,4 | 4,8 | | 4,8 |
| Århus autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals | 353,3 | 19,8 | | 19,8 |
| Vejle autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals | 351,0 | 0,5 | | 0,5 |
| Fyn autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals | 371,6 | 4,7 | | 4,7 |
| Izraudzītajos autobusu satiksmes pakalpojumu apgabalos kopā | 2 233,4 | –60,2 | | –0,2 |
| Pārējie autobusu satiksmes pakalpojumu apgabali kopā | 725,2 | 34,4 | | 34,4 |
| Pieskaitāmie izdevumi | | –77,4 | | –77,4 |
| Autobusu satiksmes pakalpojumu apgabali un pieskaitāmie izdevumi kopā | 2 958,6 | – 103,2 | 60 | 43,2 |
| Optimizācijas un racionalizācijas pasākumi | | 105,9 | | 105,9 |
| Paredzamie turpmākie rezultāti | 2 958,6 | 2,7 | 60 | 62,7 |
| Avots: Paziņojums par transporta pakalpojumu līgumu izlases veida rentabilitātes analīzi laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam. |

(100)

Revidentu analīzes kopsavilkums iekļauts 6. tabulā.

6. tabula.

Budžetu akumulētie rezultāti laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam

(Miljonos DKK)

Tīrais apgrozījums

Rezultāti pirms ieskaita uzkrājumiem

Uzkrājumi 1998. g.

Rezultāti pirms nodokļiem

Kopenhāgenas autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals

927,1

–90,0

60,0 (22)

–30,0

Sjælland autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals

230,4

4,8

4,8

Århus autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals

353,3

19,8

19,8

Vejle autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals

351,0

0,5

0,5

Fyn autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals

371,6

4,7

4,7

Izraudzītajos autobusu satiksmes pakalpojumu apgabalos kopā

2 233,4

–60,2

–0,2

Pārējie autobusu satiksmes pakalpojumu apgabali kopā

725,2

34,4

34,4

Pieskaitāmie izdevumi

–77,4

–77,4

Autobusu satiksmes pakalpojumu apgabali un pieskaitāmie izdevumi kopā

2 958,6

– 103,2

60

43,2

Optimizācijas un racionalizācijas pasākumi

105,9

105,9

Paredzamie turpmākie rezultāti

2 958,6

2,7

60

62,7

Avots: Paziņojums par transporta pakalpojumu līgumu izlases veida rentabilitātes analīzi laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam.

| (101) | Tabulā redzams, ka saskaņā ar Combus valdes kopīgo rezultātu prognozēm laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam uzņēmumam bija jāgūst peļņa EUR 62,7 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(101)

Tabulā redzams, ka saskaņā ar Combus valdes kopīgo rezultātu prognozēm laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam uzņēmumam bija jāgūst peļņa EUR 62,7 miljonu apmērā.

| (102) | Kā redzams tabulā, autobusu satiksmes pakalpojumu apgabalu darbības budžetos un pieskaitāmo izdevumu budžetos ir deficīts DKK 103,2 miljonu kopsummā. Saskaņā ar vadības 1999. gada aprīlī veiktajām aplēsēm, ņemot vērā īstenotos un plānotos optimizācijas un racionalizācijas pasākumus, laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam varētu ietaupīt aptuveni DKK 105,9 miljonus. Izmaksu samazināšanas pasākumi bija šādi:






  — | ar civildienesta ierēdņiem saistīti ietaupījumi, mainot civildienesta ierēdņu līgumus uz parastiem līgumiem, |
| --- | --- | --- |

(102)

Kā redzams tabulā, autobusu satiksmes pakalpojumu apgabalu darbības budžetos un pieskaitāmo izdevumu budžetos ir deficīts DKK 103,2 miljonu kopsummā. Saskaņā ar vadības 1999. gada aprīlī veiktajām aplēsēm, ņemot vērā īstenotos un plānotos optimizācijas un racionalizācijas pasākumus, laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam varētu ietaupīt aptuveni DKK 105,9 miljonus. Izmaksu samazināšanas pasākumi bija šādi:

—

ar civildienesta ierēdņiem saistīti ietaupījumi, mainot civildienesta ierēdņu līgumus uz parastiem līgumiem,

| — | slimības pabalstu samazināšana, |
| --- | --- |

—

slimības pabalstu samazināšana,

| — | loģistikas pilnveidošana civildienesta ierēdņu starpā, |
| --- | --- |

—

loģistikas pilnveidošana civildienesta ierēdņu starpā,

| — | labāka pienākumu plānošana, |
| --- | --- |

—

labāka pienākumu plānošana,

| — | administratīvo darbinieku skaita samazināšana, |
| --- | --- |

—

administratīvo darbinieku skaita samazināšana,

| — | tehniskās apkopes izmaksu samazināšana, |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes izmaksu samazināšana,

| — | iepirkumu izmaksu samazināšana, |
| --- | --- |

—

iepirkumu izmaksu samazināšana,

| — | galvenā biroja pārstrukturēšana. |
| --- | --- |

—

galvenā biroja pārstrukturēšana.

| (103) | Prognozētie ietaupījumi nebija sadalīti pa autobusu satiksmes pakalpojumu apgabaliem, bet saskaņā ar paziņojumu valde uzskatīja, ka ļoti ievērojamu ietaupījumu daļu varētu dot Kopenhāgenas autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals. |
| --- | --- |

(103)

Prognozētie ietaupījumi nebija sadalīti pa autobusu satiksmes pakalpojumu apgabaliem, bet saskaņā ar paziņojumu valde uzskatīja, ka ļoti ievērojamu ietaupījumu daļu varētu dot Kopenhāgenas autobusu satiksmes pakalpojumu apgabals.

| (104) | Trijos Kromann & Münter paziņojumos bija teikts – lai novērtētu uzņēmuma darbību, juridiskā firma un revidenti ir veikuši uzņēmuma līgumu rentabilitātes analīzi, pamatojoties uz pārstāvniecisku līgumu izlasi, un pēc analīzes ir secināts, ka nerentablo līgumu radīto zaudējumu segšanai līdz to termiņa beigām uzņēmumam būtu jānodrošina papildu uzkrājumi aptuveni DKK 65 miljonu apmērā. Uzņēmuma pamatkapitāls bija attiecīgi DKK 47 miljoni. Tāpēc bija skaidrs, ka uzņēmums nevarēs izpildīt aizdevuma līgumu noteikumus un gada pārskatu nevarēs iesniegt bez revidentu piebildes par uzņēmuma darbības turpināšanas principu, ja stāvoklis būtiski nemainīsies. |
| --- | --- |

(104)

Trijos Kromann & Münter paziņojumos bija teikts – lai novērtētu uzņēmuma darbību, juridiskā firma un revidenti ir veikuši uzņēmuma līgumu rentabilitātes analīzi, pamatojoties uz pārstāvniecisku līgumu izlasi, un pēc analīzes ir secināts, ka nerentablo līgumu radīto zaudējumu segšanai līdz to termiņa beigām uzņēmumam būtu jānodrošina papildu uzkrājumi aptuveni DKK 65 miljonu apmērā. Uzņēmuma pamatkapitāls bija attiecīgi DKK 47 miljoni. Tāpēc bija skaidrs, ka uzņēmums nevarēs izpildīt aizdevuma līgumu noteikumus un gada pārskatu nevarēs iesniegt bez revidentu piebildes par uzņēmuma darbības turpināšanas principu, ja stāvoklis būtiski nemainīsies.

| (105) | Lai uzņēmumu pārstrukturētu, pēc konsultanta domām, tajā būtu jāiegulda kapitāls aptuveni DKK 300 miljonu apmērā. Šīs summas pamatojums bija šāds:






  — | kapitāls būtu jāpalielina, jo stabilitātes prasības saistībā ar dažādajiem banku aizdevumiem 1999. gada 31. decembrī pieaugtu no 10 % līdz 20 % (23), |
| --- | --- | --- |

(105)

Lai uzņēmumu pārstrukturētu, pēc konsultanta domām, tajā būtu jāiegulda kapitāls aptuveni DKK 300 miljonu apmērā. Šīs summas pamatojums bija šāds:

—

kapitāls būtu jāpalielina, jo stabilitātes prasības saistībā ar dažādajiem banku aizdevumiem 1999. gada 31. decembrī pieaugtu no 10 % līdz 20 % (23),

| — | kapitāla palielināšana par šādu summu nodrošinātu atbilstošu parādu/pamatkapitāla attiecību. |
| --- | --- |

—

kapitāla palielināšana par šādu summu nodrošinātu atbilstošu parādu/pamatkapitāla attiecību.

| (106) | Ieguldot uzņēmumā kapitālu minētajā apjomā, pēc konsultanta domām, būtu iespējams normalizēt uzņēmuma finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(106)

Ieguldot uzņēmumā kapitālu minētajā apjomā, pēc konsultanta domām, būtu iespējams normalizēt uzņēmuma finansiālo stāvokli.

| (107) | Vienlaikus ar gatavošanos Combus pārdošanai Arriva Dānijas valdība bija lūgusi Arriva sagatavot Combus komercdarbības un pārstrukturēšanas plānu. Dānijas valdība 2001. gada janvārī iesniedza šo pārstrukturēšanas plānu Komisijai. Plāna iesniegšana notika divās kārtās – 2001. gada 8. un 23. janvārī. Iesniegtos dokumentus iekļāva izskatāmajā Lietā NN 127/00, kas kļuva par Komisijas sākotnējā lēmuma pamatu. |
| --- | --- |

(107)

Vienlaikus ar gatavošanos Combus pārdošanai Arriva Dānijas valdība bija lūgusi Arriva sagatavot Combus komercdarbības un pārstrukturēšanas plānu. Dānijas valdība 2001. gada janvārī iesniedza šo pārstrukturēšanas plānu Komisijai. Plāna iesniegšana notika divās kārtās – 2001. gada 8. un 23. janvārī. Iesniegtos dokumentus iekļāva izskatāmajā Lietā NN 127/00, kas kļuva par Komisijas sākotnējā lēmuma pamatu.

| (108) | Pārstrukturēšanas plānu veido šādi elementi:






  — | tirgus pētījums, |
| --- | --- | --- |

(108)

Pārstrukturēšanas plānu veido šādi elementi:

—

tirgus pētījums,

| — | visu to apstākļu sīks apraksts, kuru rezultātā radās Combus nopietnās finansiālās grūtības, |
| --- | --- |

—

visu to apstākļu sīks apraksts, kuru rezultātā radās Combus nopietnās finansiālās grūtības,

| — | visu to pārmaiņu sīks apraksts, kuras paredzēts īstenot, lai garantētu, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanas patstāvīgi spēj segt visas izmaksas, inter alia, iemaksu un finansiālās izmaksas, un ir konkurētspējīgs, |
| --- | --- |

—

visu to pārmaiņu sīks apraksts, kuras paredzēts īstenot, lai garantētu, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanas patstāvīgi spēj segt visas izmaksas, inter alia, iemaksu un finansiālās izmaksas, un ir konkurētspējīgs,

| — | sīks pārstrukturēšanas finansēšanas apraksts. |
| --- | --- |

—

sīks pārstrukturēšanas finansēšanas apraksts.

| (109) | Tirgus pētījumā ir konstatēts, ka pēc 1990. gadā sāktās tirgus ierobežojumu atcelšanas Dānijas autobusu tirgus ir stabilizējies. |
| --- | --- |

(109)

Tirgus pētījumā ir konstatēts, ka pēc 1990. gadā sāktās tirgus ierobežojumu atcelšanas Dānijas autobusu tirgus ir stabilizējies.

| (110) | Autobusu transporta pakalpojumu cenas no 1990. līdz 1997. gadam bija nepārtraukti kritušās. Šā procesa pamatā visticamāk ir 20. gadsimta 90. gadu sākumā sāktā tirgus atvēršana. Šķiet, ka cenu zemākais līmenis bija sasniegts 1997. gadā; no tā laika cenas ir stabilizējušās un sākušas nedaudz, bet pastāvīgi pieaugt. |
| --- | --- |

(110)

Autobusu transporta pakalpojumu cenas no 1990. līdz 1997. gadam bija nepārtraukti kritušās. Šā procesa pamatā visticamāk ir 20. gadsimta 90. gadu sākumā sāktā tirgus atvēršana. Šķiet, ka cenu zemākais līmenis bija sasniegts 1997. gadā; no tā laika cenas ir stabilizējušās un sākušas nedaudz, bet pastāvīgi pieaugt.

| (111) | Dānijas kopējā sabiedriskā autobusu transporta tirgū 1999. gadā dominēja četri lieli uzņēmumi. Kopā šiem četriem uzņēmumiem pieder aptuveni divas trešdaļas konkursa kārtībā izsludināto līgumu (24). |
| --- | --- |

(111)

Dānijas kopējā sabiedriskā autobusu transporta tirgū 1999. gadā dominēja četri lieli uzņēmumi. Kopā šiem četriem uzņēmumiem pieder aptuveni divas trešdaļas konkursa kārtībā izsludināto līgumu (24).

| (112) | Saskaņā ar tirgus pētījumā minēto Dānijas Konkurences iestādes 2000. gada ziņojumu Dānijas autobusu tirgum nedraud jaudas pārpalikums. Ievērojot, ka reģionālās un vietējās iestādes vairāk nekā 50 % apmērā subsidē autobusu maršrutus, autobusu transporta uzņēmumi piedāvā autobusu satiksmes pakalpojumus tikai tad, ja ir uzvarējuši konkursos. Līdz ar to uzņēmumi slēdz darījumus par autobusu transporta pakalpojumu sniegšanai vajadzīgo autobusu un autobusu vadītāju skaitu tikai pēc tam, kad konkursa kārtībā ir ieguvuši sabiedrisko pakalpojumu līgumus. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar tirgus pētījumā minēto Dānijas Konkurences iestādes 2000. gada ziņojumu Dānijas autobusu tirgum nedraud jaudas pārpalikums. Ievērojot, ka reģionālās un vietējās iestādes vairāk nekā 50 % apmērā subsidē autobusu maršrutus, autobusu transporta uzņēmumi piedāvā autobusu satiksmes pakalpojumus tikai tad, ja ir uzvarējuši konkursos. Līdz ar to uzņēmumi slēdz darījumus par autobusu transporta pakalpojumu sniegšanai vajadzīgo autobusu un autobusu vadītāju skaitu tikai pēc tam, kad konkursa kārtībā ir ieguvuši sabiedrisko pakalpojumu līgumus.

| (113) | Dānijas Konkurences iestādes ziņojumā ir secināts arī, ka ienākšanas šķēršļi ir zemi, pateicoties diviem faktoriem:






  — | pirmkārt, par visiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem ik pēc pieciem gadiem izsludina konkursus. Līdz ar to uz aptuveni 20 % tirgus daļu katru gadu var pretendēt jaunpienācēji, |
| --- | --- | --- |

(113)

Dānijas Konkurences iestādes ziņojumā ir secināts arī, ka ienākšanas šķēršļi ir zemi, pateicoties diviem faktoriem:

—

pirmkārt, par visiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem ik pēc pieciem gadiem izsludina konkursus. Līdz ar to uz aptuveni 20 % tirgus daļu katru gadu var pretendēt jaunpienācēji,

| — | otrkārt, autobusi un darbaspēks neizmaksā pārāk dārgi un Dānijas tirgū ir viegli pieejami. |
| --- | --- |

—

otrkārt, autobusi un darbaspēks neizmaksā pārāk dārgi un Dānijas tirgū ir viegli pieejami.

| (114) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Dānijas Konkurences iestāde bija secinājusi, ka tirgu raksturo pirktspēja, un šo secinājumu ilustrē cenu attīstība pēc tirgus ierobežojumu atcelšanas Dānijas autobusu tirgū. |
| --- | --- |

(114)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Dānijas Konkurences iestāde bija secinājusi, ka tirgu raksturo pirktspēja, un šo secinājumu ilustrē cenu attīstība pēc tirgus ierobežojumu atcelšanas Dānijas autobusu tirgū.

| (115) | Sīks visu to apstākļu apraksts, kuru rezultātā radās Combus nopietnās finansiālās grūtības, rāda ka uzņēmuma finansiālo sarežģījumu pamatā bija Combus agresīvā paplašināšanās politika Dānijas autobusu tirgū, jo īpaši Kopenhāgenas apgabalā. Combus ieguva līgumus, piedāvājot pārmērīgi zemas cenas, kas radīja finansiālus sarežģījumus. Paplašināšanās politika beidzās ar to, ka daudzi Combus autobusu satiksmes pakalpojumi bija nerentabli (25). |
| --- | --- |

(115)

Sīks visu to apstākļu apraksts, kuru rezultātā radās Combus nopietnās finansiālās grūtības, rāda ka uzņēmuma finansiālo sarežģījumu pamatā bija Combus agresīvā paplašināšanās politika Dānijas autobusu tirgū, jo īpaši Kopenhāgenas apgabalā. Combus ieguva līgumus, piedāvājot pārmērīgi zemas cenas, kas radīja finansiālus sarežģījumus. Paplašināšanās politika beidzās ar to, ka daudzi Combus autobusu satiksmes pakalpojumi bija nerentabli (25).

| (116) | Komisijai 2001. gada 8. janvārī iesniegtajos dokumentos cita starpā ir aprakstīti saistībā ar Combus iegādi plānotie Arriva pasākumi un ieguldījumi. |
| --- | --- |

(116)

Komisijai 2001. gada 8. janvārī iesniegtajos dokumentos cita starpā ir aprakstīti saistībā ar Combus iegādi plānotie Arriva pasākumi un ieguldījumi.

| (117) | Pārstrukturēšanas plānā paredzēto pārmaiņu sīkajā aprakstā ir izklāstīti seši izmaksu samazināšanas pasākumi, ko Arriva plāno īstenot pēc Combus iegādes. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts arī tehniskās apkopes un degvielas izmaksu pieaugums, kā arī dažas ar Combus pārstrukturēšanu saistītas ārkārtas izmaksas. |
| --- | --- |

(117)

Pārstrukturēšanas plānā paredzēto pārmaiņu sīkajā aprakstā ir izklāstīti seši izmaksu samazināšanas pasākumi, ko Arriva plāno īstenot pēc Combus iegādes. Pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts arī tehniskās apkopes un degvielas izmaksu pieaugums, kā arī dažas ar Combus pārstrukturēšanu saistītas ārkārtas izmaksas.

| (118) | Pārmaiņu izklāstā ar Combus pārstrukturēšanu saistītās izmaksas ir sadalītas darbības, finanšu un ārkārtas izmaksās. |
| --- | --- |

(118)

Pārmaiņu izklāstā ar Combus pārstrukturēšanu saistītās izmaksas ir sadalītas darbības, finanšu un ārkārtas izmaksās.

| (119) | Īss pārskats par darbības izmaksu palielinājumu un samazinājumu sniegts 7. tabulā.
  7. tabula
  Paredzamo darbības izmaksu palielinājums un samazinājums (DKK gadā)






  (Miljonos DKK) |
| --- | --- |
| Izmaksu palielinājums |
| Tehniskās apkopes izmaksu pieaugums | –28,0 |
| Degvielas cenu pieaugums | –3,0 |
| | –31,0 |
| Izmaksu samazinājums |
| Slimības pabalstu samazinājums | 3,5 |
| Remonta izmaksu samazinājums | 7,0 |
| Apdrošināšanas izmaksu samazinājums | 2,0 |
| Uzņēmuma telpu slēgšana un pārdošana | 3,0 |
| Galveno biroju apvienošana | 39,0 |
| | +54,5 |
| Tīrie rezultāti gadā | +23,5 |
| Avots: Arriva |

(119)

Īss pārskats par darbības izmaksu palielinājumu un samazinājumu sniegts 7. tabulā.

7. tabula

Paredzamo darbības izmaksu palielinājums un samazinājums (DKK gadā)

(Miljonos DKK)

Izmaksu palielinājums

Tehniskās apkopes izmaksu pieaugums

–28,0

Degvielas cenu pieaugums

–3,0

–31,0

Izmaksu samazinājums

Slimības pabalstu samazinājums

3,5

Remonta izmaksu samazinājums

7,0

Apdrošināšanas izmaksu samazinājums

2,0

Uzņēmuma telpu slēgšana un pārdošana

3,0

Galveno biroju apvienošana

39,0

+54,5

Tīrie rezultāti gadā

+23,5

Avots: Arriva

| (120) | Kā redzams 7. tabulā, kopējās darbības izmaksas paredzēts samazināt, samazinot darbinieku slimības pabalstus, autobusu remonta, apdrošināšanas un administratīvās izmaksas un pārdodot lieko infrastruktūru. |
| --- | --- |

(120)

Kā redzams 7. tabulā, kopējās darbības izmaksas paredzēts samazināt, samazinot darbinieku slimības pabalstus, autobusu remonta, apdrošināšanas un administratīvās izmaksas un pārdodot lieko infrastruktūru.

| (121) | Attiecībā uz darbinieku slimības pabalstiem, pārstrukturēšanas plānā redzams, ka Combus darbinieki slimo biežāk nekā Arriva darbinieki. Arriva plāno ieviest savas metodes, lai kontrolētu darbiniekus, kas bieži neierodas darbā slimības dēļ. Tādējādi Arriva cer samazināt izmaksas par summu, kas varētu sasniegt DKK 3,5 miljonus. |
| --- | --- |

(121)

Attiecībā uz darbinieku slimības pabalstiem, pārstrukturēšanas plānā redzams, ka Combus darbinieki slimo biežāk nekā Arriva darbinieki. Arriva plāno ieviest savas metodes, lai kontrolētu darbiniekus, kas bieži neierodas darbā slimības dēļ. Tādējādi Arriva cer samazināt izmaksas par summu, kas varētu sasniegt DKK 3,5 miljonus.

| (122) | Attiecībā uz autobusu remonta un apdrošināšanas izmaksu samazinājumu Arriva plāno ieviest savas metodes un apdrošināšanas līgumus, lai samazinātu Combus izmaksas šajās jomās. Tādējādi Arriva cer samazināt darbinieku apdrošināšanas izmaksas par summu, kas varētu sasniegt DKK 2 miljonus, savukārt transportlīdzekļu apdrošināšanas izmaksu samazinājums varētu sasniegt DKK 7 miljonus. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz autobusu remonta un apdrošināšanas izmaksu samazinājumu Arriva plāno ieviest savas metodes un apdrošināšanas līgumus, lai samazinātu Combus izmaksas šajās jomās. Tādējādi Arriva cer samazināt darbinieku apdrošināšanas izmaksas par summu, kas varētu sasniegt DKK 2 miljonus, savukārt transportlīdzekļu apdrošināšanas izmaksu samazinājums varētu sasniegt DKK 7 miljonus.

| (123) | Attiecībā uz administratīvo izmaksu samazinājumu Arriva cer, ka uzņēmumu galveno biroju apvienošana no 2002. gada ļaus samazināt izmaksas par DKK 39 miljoniem. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz administratīvo izmaksu samazinājumu Arriva cer, ka uzņēmumu galveno biroju apvienošana no 2002. gada ļaus samazināt izmaksas par DKK 39 miljoniem.

| (124) | Visbeidzot, Arriva plāno pārdot četras autobāzes, kas pēc apvienošanās būs liekas. Tādējādi Arriva cer samazināt izmaksas par DKK 3 miljoniem gadā. Kopumā Arriva paredz samazināt izmaksas par DKK 54,5 miljoniem gadā. |
| --- | --- |

(124)

Visbeidzot, Arriva plāno pārdot četras autobāzes, kas pēc apvienošanās būs liekas. Tādējādi Arriva cer samazināt izmaksas par DKK 3 miljoniem gadā. Kopumā Arriva paredz samazināt izmaksas par DKK 54,5 miljoniem gadā.

| (125) | Taču Arriva paredz, ka pieaugs tehniskās apkopes izmaksas. Saskaņā ar Combus sniegto informāciju, Combus tehniskās apkopes izmaksas vienam autobusam 2000. gadā bija DKK 70 000. Arriva paredz, ka šīs izmaksas vienam pilsētas autobusam pieaugs līdz DKK 120 000, bet vienam starppilsētu autobusam līdz DKK 80 000, tādējādi kopumā par DKK 28 miljoniem. Turklāt Arriva paredz, ka par DKK 3 miljoniem gadā pieaugs degvielas izmaksas. |
| --- | --- |

(125)

Taču Arriva paredz, ka pieaugs tehniskās apkopes izmaksas. Saskaņā ar Combus sniegto informāciju, Combus tehniskās apkopes izmaksas vienam autobusam 2000. gadā bija DKK 70 000. Arriva paredz, ka šīs izmaksas vienam pilsētas autobusam pieaugs līdz DKK 120 000, bet vienam starppilsētu autobusam līdz DKK 80 000, tādējādi kopumā par DKK 28 miljoniem. Turklāt Arriva paredz, ka par DKK 3 miljoniem gadā pieaugs degvielas izmaksas.

| (126) | Attiecībā uz plānoto finanšu izmaksu samazinājumu Arriva saskaņā ar līgumsaistībām ir jāatmaksā visi Combus nenokārtotie parādi tā privātajiem aizdevējiem. |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz plānoto finanšu izmaksu samazinājumu Arriva saskaņā ar līgumsaistībām ir jāatmaksā visi Combus nenokārtotie parādi tā privātajiem aizdevējiem.

| (127) | Attiecībā uz parādiem pārdošanas nolīgums paredz, ka Dānijas valsts un Combus privātie komerciālie aizdevēji pirms Combus pārdošanas Arriva daļēji noraksta Combus parādus, līdz ar to uzņēmuma parāds ir DKK 208 miljoni. Arriva pēc Combus iegādes šis nenokārtotais parāds nekavējoties jāsamaksā. |
| --- | --- |

(127)

Attiecībā uz parādiem pārdošanas nolīgums paredz, ka Dānijas valsts un Combus privātie komerciālie aizdevēji pirms Combus pārdošanas Arriva daļēji noraksta Combus parādus, līdz ar to uzņēmuma parāds ir DKK 208 miljoni. Arriva pēc Combus iegādes šis nenokārtotais parāds nekavējoties jāsamaksā.

| (128) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Arriva aizstāj privāto aizdevēju parādu ar aizdevumu grupas ietvaros. Gada procentu maksājumi šim aizdevumam ir DKK 13,5 miljoni. |
| --- | --- |

(128)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka Arriva aizstāj privāto aizdevēju parādu ar aizdevumu grupas ietvaros. Gada procentu maksājumi šim aizdevumam ir DKK 13,5 miljoni.

| (129) | Saskaņā ar Arriva aplēsēm ar Combus pārstrukturēšanu saistītās ārkārtas izmaksas 2001./ 02. gadā būs DKK 35,6 miljoni. Aptuveni DKK 15 miljonu no šīs summas ir saistīta ar darbinieku nenovēršamu atlaišanu, lai samazinātu vispārīgos izdevumus (26). Atlikušo summu vajadzēs, lai integrētu attiecīgo uzņēmumu IT sistēmas (DKK 5 miljoni), iegādātos jaunus autobusu vadītāju formas tērpus (DKK 7,2 miljoni), kā arī ar apvienošanu un pārstrukturēšanu saistītu juridisku un saimniecisku izdevumu (DKK 7 miljoni) un citu sīku izdevumu segšanai (DKK 2,5 miljoni). |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar Arriva aplēsēm ar Combus pārstrukturēšanu saistītās ārkārtas izmaksas 2001./ 02. gadā būs DKK 35,6 miljoni. Aptuveni DKK 15 miljonu no šīs summas ir saistīta ar darbinieku nenovēršamu atlaišanu, lai samazinātu vispārīgos izdevumus (26). Atlikušo summu vajadzēs, lai integrētu attiecīgo uzņēmumu IT sistēmas (DKK 5 miljoni), iegādātos jaunus autobusu vadītāju formas tērpus (DKK 7,2 miljoni), kā arī ar apvienošanu un pārstrukturēšanu saistītu juridisku un saimniecisku izdevumu (DKK 7 miljoni) un citu sīku izdevumu segšanai (DKK 2,5 miljoni).

| (130) | Arriva plāno samazināt izmaksas arī, sekmīgi izbeidzot visus Combus nerentablos līgumus. Turklāt Arriva gatavojas veidot rezerves līgumu termiņa beigām Kopenhāgenā un Ālborgā, ņemot vērā risku, ka šo pilsētu autobusus nevarēs izmantot citu maršrutu satiksmē, jo tie ir vai nu novecojuši (Kopenhāgenā rezervju apjoms būs DKK 45 miljoni) vai pārāk specifiski, lai tos varētu izmantot citās pilsētās (Ālborgā rezervju apjoms būs DKK 18 miljoni). |
| --- | --- |

(130)

Arriva plāno samazināt izmaksas arī, sekmīgi izbeidzot visus Combus nerentablos līgumus. Turklāt Arriva gatavojas veidot rezerves līgumu termiņa beigām Kopenhāgenā un Ālborgā, ņemot vērā risku, ka šo pilsētu autobusus nevarēs izmantot citu maršrutu satiksmē, jo tie ir vai nu novecojuši (Kopenhāgenā rezervju apjoms būs DKK 45 miljoni) vai pārāk specifiski, lai tos varētu izmantot citās pilsētās (Ālborgā rezervju apjoms būs DKK 18 miljoni).

| (131) | Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka, pateicoties Arriva īstenotajiem pasākumiem, no 2006. gada atjaunosies Combus ekonomiskā dzīvotspēja. Combus apgrozījuma un peļņas/zaudējumu prognozes laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam ir atspoguļotas 8. tabulā.
  8. tabula.
  Apgrozījuma un peļņas/zaudējumu prognozes laikposmam no 2000. līdz 2007. gadam













  (miljonos DKK) |
| --- | --- |
| Gads | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. |
| Apgrozījums | 1 089 | 1 055 | 934 | 824 | 696 | 440 | 206 | 60 |
| Peļņa/zaudējumi | – 118 | –66 | –59 | –53 | –43 | –21 | +6 | +2 |

(131)

Pārstrukturēšanas plāns paredz, ka, pateicoties Arriva īstenotajiem pasākumiem, no 2006. gada atjaunosies Combus ekonomiskā dzīvotspēja. Combus apgrozījuma un peļņas/zaudējumu prognozes laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam ir atspoguļotas 8. tabulā.

8. tabula.

Apgrozījuma un peļņas/zaudējumu prognozes laikposmam no 2000. līdz 2007. gadam

(miljonos DKK)

Gads

2000.

2001.

2002.

2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

Apgrozījums

1 089

1 055

934

824

696

440

206

60

Peļņa/zaudējumi

– 118

–66

–59

–53

–43

–21

+6

+2

| (132) | Pārstrukturēšanas izmaksu finansējumu nodrošināja:






  — | Dānijas valdības piešķirtais pārstrukturēšanas atbalsts, |
| --- | --- | --- |

(132)

Pārstrukturēšanas izmaksu finansējumu nodrošināja:

—

Dānijas valdības piešķirtais pārstrukturēšanas atbalsts,

| — | Combus parādu pārstrukturēšana, |
| --- | --- |

—

Combus parādu pārstrukturēšana,

| — | Combus un Arriva ieguldījums. |
| --- | --- |

—

Combus un Arriva ieguldījums.

| (133) | Sīkāks skaidrojums par Dānijas valdības ieguldījumu ir sniegts iepriekš privatizācijas procesa aprakstā. Nākamajā iedaļā iekļauta tabula ar ieguldījumu kopsavilkumu. |
| --- | --- |

(133)

Sīkāks skaidrojums par Dānijas valdības ieguldījumu ir sniegts iepriekš privatizācijas procesa aprakstā. Nākamajā iedaļā iekļauta tabula ar ieguldījumu kopsavilkumu.

| (134) | Combus privāto kreditoru ieguldījums bija parādu norakstīšana DKK 100 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(134)

Combus privāto kreditoru ieguldījums bija parādu norakstīšana DKK 100 miljonu apmērā.

| (135) | Combus un Arriva ieguldījumu veidoja šādi elementi:
  Arriva






  — | atlikušo parādu atmaksa uzreiz pēc Combus iegādes, |
| --- | --- | --- |

(135)

Combus un Arriva ieguldījumu veidoja šādi elementi:

Arriva

—

atlikušo parādu atmaksa uzreiz pēc Combus iegādes,

| — | tiešs ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanai DKK 33,6 miljonu apmērā, |
| --- | --- |

—

tiešs ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksu segšanai DKK 33,6 miljonu apmērā,

| — | Combus 50 % pārdošana Connex par DKK 113,9 miljoniem, |
| --- | --- |

—

Combus 50 % pārdošana Connex par DKK 113,9 miljoniem,

| — | pārdošanas cena DKK 100. |
| --- | --- |

—

pārdošanas cena DKK 100.

Combus

| — | Iepriekš skaidrotie pārstrukturēšanas plānā paredzētie ietaupījumi. |
| --- | --- |

—

Iepriekš skaidrotie pārstrukturēšanas plānā paredzētie ietaupījumi.

2.1.4.   KOPSAVILKUMS PAR DĀNIJAS VALSTS FINANSIĀLO ATBALSTU COMBUS

| (136) | Komisijas kopsavilkums par pārstrukturēšanas pasākuma summām, ko Dānijas valsts izmaksājusi Combus, ir sniegts sākotnējā lēmuma 11. tabulā un lēmuma par procedūras sākšanu 68. apsvērumā un 8. tabulā. Šķietamā neatbilstība starp skaitļiem radusies tāpēc, ka sākotnējā lēmuma 7. tabulā summas ir izteiktas kā 2001. gada tīrā pašreizējā vērtība, bet lēmuma par procedūras sākšanu 8. tabulā tās ir atspoguļotas reālā izteiksmē. |
| --- | --- |

(136)

Komisijas kopsavilkums par pārstrukturēšanas pasākuma summām, ko Dānijas valsts izmaksājusi Combus, ir sniegts sākotnējā lēmuma 11. tabulā un lēmuma par procedūras sākšanu 68. apsvērumā un 8. tabulā. Šķietamā neatbilstība starp skaitļiem radusies tāpēc, ka sākotnējā lēmuma 7. tabulā summas ir izteiktas kā 2001. gada tīrā pašreizējā vērtība, bet lēmuma par procedūras sākšanu 8. tabulā tās ir atspoguļotas reālā izteiksmē.

| (137) | Komisijai iesniegtajos Dānijas valdības apsvērumos bija norādīts, ka lēmuma par procedūras sākšanu 8. tabulā DKK 100 miljoni kļūdaini minēti divas reizes, jo Combus šo summu bija saņēmis tikai vienu reizi (27). Ņemot vērā šo Dānijas valdības piezīmi, Komisija ir precizējusi tabulu, kā redzams 9. tabulā.
  9. tabula.
  Koriģētais kopsavilkums par Dānijas valsts finansiālo atbalstu Combus (reālā izteiksmē)







  Atbalsta veids | Gads | Summa
  (miljonos DKK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Civildienesta ierēdņiem paredzēts uzkrājums sākotnējā budžetā (šis maksājums ir apstiprināts sākotnējā lēmuma daļā, pret ko PIT neiebilda) | 1995. | 140 |
| Vienreizējs maksājums civildienesta ierēdņiem par statusa maiņu (šis maksājums ir apstiprināts sākotnējā lēmuma daļā, pret ko PIT neiebilda) | 1999. | 100 |
| Kapitāla palielinājums | 1999. | 200 |
| Subordinētais aizdevums
  (šis subordinētais aizdevums 2001. gadā ir norakstīts) | 1999. | 100 |
| Kapitāla palielinājums | 2001. | 140 |
| Garantijas (sīkāku aprakstu sk. aiz 9. tabulas) | 2001. un turpmākie gadi | 37,1 |
| Kopā | 1995.–2001. | 717,1 |

(137)

Komisijai iesniegtajos Dānijas valdības apsvērumos bija norādīts, ka lēmuma par procedūras sākšanu 8. tabulā DKK 100 miljoni kļūdaini minēti divas reizes, jo Combus šo summu bija saņēmis tikai vienu reizi (27). Ņemot vērā šo Dānijas valdības piezīmi, Komisija ir precizējusi tabulu, kā redzams 9. tabulā.

9. tabula.

Koriģētais kopsavilkums par Dānijas valsts finansiālo atbalstu Combus (reālā izteiksmē)

Atbalsta veids

Gads

Summa

(miljonos DKK)

Civildienesta ierēdņiem paredzēts uzkrājums sākotnējā budžetā (šis maksājums ir apstiprināts sākotnējā lēmuma daļā, pret ko PIT neiebilda)

1995.

140

Vienreizējs maksājums civildienesta ierēdņiem par statusa maiņu (šis maksājums ir apstiprināts sākotnējā lēmuma daļā, pret ko PIT neiebilda)

1999.

100

Kapitāla palielinājums

1999.

200

Subordinētais aizdevums

(šis subordinētais aizdevums 2001. gadā ir norakstīts)

1999.

100

Kapitāla palielinājums

2001.

140

Garantijas (sīkāku aprakstu sk. aiz 9. tabulas)

2001. un turpmākie gadi

37,1

Kopā

1995.–2001.

717,1

| (138) | Lēmuma par procedūras sākšanu 8. tabulā Komisija ir norādījusi saistībā ar Arriva noslēgto pārdošanas līgumu 2001. gadā sniegto garantiju maksimālo summu. |
| --- | --- |

(138)

Lēmuma par procedūras sākšanu 8. tabulā Komisija ir norādījusi saistībā ar Arriva noslēgto pārdošanas līgumu 2001. gadā sniegto garantiju maksimālo summu.

| (139) | Papildus maksimālajam segumam 10. tabulā Komisija informācijai ir iekļāvusi arī saskaņā ar garantijām līdz 2005. gada februāra beigām faktiski izmaksātās summas.
  10. tabula.
  Kopsavilkums par garantijas maksājumu pieprasījumiem un izmaksātajām summām







  Garantijas | Maksimālais segums | Izmaksātās summas |
| --- | --- | --- | --- |
| Vides izmaksas | DKK 22,5 miljoni | Maksājumi nav veikti |
| Pamatkapitāla samazinājums | DKK 35,5 miljoni | DKK 20,5 miljoni |
| Ar pamatkapitāla garantiju saistītas papildu saistības | DKK 0,9 miljoni | DKK 0,9 miljoni |
| Nodokļu prasības no laikposma pirms Combus nodošanas | Neierobežots | Iesniegti pieprasījumi par maksājumiem DKK 6,2 miljonu apmērā (lietu pašlaik izskata Valsts Nodokļu tiesa) |
| Ar bijušajiem civildienesta ierēdņiem saistīti zaudējumi | Neierobežots | Pieprasījumi nav iesniegti un maksājumi nav veikti |
| Ar Combus International (Comfort Bus Danmark A/S) pārdošanu saistīti zaudējumi | Neierobežots | DKK 9,5 miljoni (daļēja Comfort Bus Denmark A/S u/k dividenžu maksājumu atmaksa) |
| Jebkādi ar Combus A/S revīzijas pārbaudi saistīti zaudējumi | Neierobežots | Pieprasījumi nav iesniegti un maksājumi nav veikti |
| Kopā | | DKK 37,1 miljons |

(139)

Papildus maksimālajam segumam 10. tabulā Komisija informācijai ir iekļāvusi arī saskaņā ar garantijām līdz 2005. gada februāra beigām faktiski izmaksātās summas.

10. tabula.

Kopsavilkums par garantijas maksājumu pieprasījumiem un izmaksātajām summām

Garantijas

Maksimālais segums

Izmaksātās summas

Vides izmaksas

DKK 22,5 miljoni

Maksājumi nav veikti

Pamatkapitāla samazinājums

DKK 35,5 miljoni

DKK 20,5 miljoni

Ar pamatkapitāla garantiju saistītas papildu saistības

DKK 0,9 miljoni

DKK 0,9 miljoni

Nodokļu prasības no laikposma pirms Combus nodošanas

Neierobežots

Iesniegti pieprasījumi par maksājumiem DKK 6,2 miljonu apmērā (lietu pašlaik izskata Valsts Nodokļu tiesa)

Ar bijušajiem civildienesta ierēdņiem saistīti zaudējumi

Neierobežots

Pieprasījumi nav iesniegti un maksājumi nav veikti

Ar Combus International (Comfort Bus Danmark A/S) pārdošanu saistīti zaudējumi

Neierobežots

DKK 9,5 miljoni (daļēja Comfort Bus Denmark A/S u/k dividenžu maksājumu atmaksa)

Jebkādi ar Combus A/S revīzijas pārbaudi saistīti zaudējumi

Neierobežots

Pieprasījumi nav iesniegti un maksājumi nav veikti

Kopā

DKK 37,1 miljons

| (140) | Divu iepriekšējo tabulu kopsavilkums izskatās šādi.
  11. tabula.
  Kopsavilkums par valsts atbalstu







  Pasākums un gads | Summa
  (miljonos DKK) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapitāla palielinājums, 1999. g. | 200 | |
| Subordinētais aizdevums, 1999. g. | 100 | Norakstīts 2001. gadā |
| Kapitāla palielinājums, 2001. g. | 140 | |
| Saskaņā ar garantijām izmaksātā kopsumma, 2001. g. | 37,1 | Ierobežoto garantiju maksimālā summa bija DKK 58,9 miljoni, no kuras ir izmaksāti DKK 21,4 miljoni; no neierobežotajām garantijām kopsummā ir izmaksāti DKK 15,7 miljoni |
| Kopā 1999. g. | 300 | Izteikta kā 1999. gada reālā vērtība |
| Kopā 2001. g. | 177,1 | Izteikta kā 2001. gada reālā vērtība |

(140)

Divu iepriekšējo tabulu kopsavilkums izskatās šādi.

11. tabula.

Kopsavilkums par valsts atbalstu

Pasākums un gads

Summa

(miljonos DKK)

Piezīmes

Kapitāla palielinājums, 1999. g.

200

Subordinētais aizdevums, 1999. g.

100

Norakstīts 2001. gadā

Kapitāla palielinājums, 2001. g.

140

Saskaņā ar garantijām izmaksātā kopsumma, 2001. g.

37,1

Ierobežoto garantiju maksimālā summa bija DKK 58,9 miljoni, no kuras ir izmaksāti DKK 21,4 miljoni; no neierobežotajām garantijām kopsummā ir izmaksāti DKK 15,7 miljoni

Kopā 1999. g.

300

Izteikta kā 1999. gada reālā vērtība

Kopā 2001. g.

177,1

Izteikta kā 2001. gada reālā vērtība

| (141) | Iepriekš minētie skaitļi nedaudz atšķiras no sākotnējā lēmumā (7. tabula) un lēmumā par procedūras sākšanu norādītajiem skaitļiem. Šīs novirzes radušās, jo sākotnējā lēmumā skaitļi ir izteikti kā 2001. gada tīrā pašreizējā vērtība, un tāpēc, ka garantiju vērtība naudas izteiksmē sākotnējā lēmumā un lēmumā par procedūras sākšanu nebija aprēķināta saskaņoti. |
| --- | --- |

(141)

Iepriekš minētie skaitļi nedaudz atšķiras no sākotnējā lēmumā (7. tabula) un lēmumā par procedūras sākšanu norādītajiem skaitļiem. Šīs novirzes radušās, jo sākotnējā lēmumā skaitļi ir izteikti kā 2001. gada tīrā pašreizējā vērtība, un tāpēc, ka garantiju vērtība naudas izteiksmē sākotnējā lēmumā un lēmumā par procedūras sākšanu nebija aprēķināta saskaņoti.

2.1.5.   ARRIVA/COMBUS ATTĪSTĪBA PĒC PRIVATIZĀCIJAS

| (142) | Pēc akciju pārdošanas nolīguma noslēgšanas 2001. gada 2. aprīlī (28)
  Arriva rīkojās šādi:






  — | Combus kļuva par 100 % Arriva meitasuzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

(142)

Pēc akciju pārdošanas nolīguma noslēgšanas 2001. gada 2. aprīlī (28)
  Arriva rīkojās šādi:

—

Combus kļuva par 100 % Arriva meitasuzņēmumu;

| — | saskaņā ar 2001. gada 11. aprīlī noslēgtu nolīgumu Arriva Scandinavia a/s, kas arī ir 100 % Arriva meitasuzņēmums, iegādājās Combus aktīvus un finanšu saistības apmaiņā pret vienu Arriva Scandinavia akciju ar nominālo vērtību DKK 1 000. Šajā nolīgumā iekļautie aktīvi un saistības ir minētas un precizētas pārdošanas līgumā. Tie bija visi aktīvi un visas saistības, kas tajā dienā bija Combus uzskaitē; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 2001. gada 11. aprīlī noslēgtu nolīgumu Arriva Scandinavia a/s, kas arī ir 100 % Arriva meitasuzņēmums, iegādājās Combus aktīvus un finanšu saistības apmaiņā pret vienu Arriva Scandinavia akciju ar nominālo vērtību DKK 1 000. Šajā nolīgumā iekļautie aktīvi un saistības ir minētas un precizētas pārdošanas līgumā. Tie bija visi aktīvi un visas saistības, kas tajā dienā bija Combus uzskaitē;

| — | piecdesmit procentu no Combus aktīviem (līgumus, autobusus un infrastruktūru), kas uzņēmumam piederēja dienā, kad to pārdeva Arriva, Arriva Scandinavia A/S2001. gada 1. maijā nodeva Connex, kurš par tiem samaksāja DKK 113,9 miljonus skaidrā naudā (sīkāku skaidrojumu sk. iepriekš). |
| --- | --- |

—

piecdesmit procentu no Combus aktīviem (līgumus, autobusus un infrastruktūru), kas uzņēmumam piederēja dienā, kad to pārdeva Arriva, Arriva Scandinavia A/S2001. gada 1. maijā nodeva Connex, kurš par tiem samaksāja DKK 113,9 miljonus skaidrā naudā (sīkāku skaidrojumu sk. iepriekš).

3.   KOMISIJAS ŠAUBAS

| (143) | Lēmuma par procedūras sākšanu 121. apsvērumā Komisija pauda šaubas saistībā ar pieciem aspektiem. Komisija pirmkārt šaubījās par to, vai 1999. un 2001. gada pārstrukturēšanas pasākumi ir divi atsevišķi pasākumi vai būtu vērtējami kā viens pasākums. Komisijas pārējās šaubas attiecās uz privātā ieguldītāja pārbaudi un pārstrukturēšanas pasākumu atbilstību 1994. un/vai 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, ja šie pasākumi būtu valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(143)

Lēmuma par procedūras sākšanu 121. apsvērumā Komisija pauda šaubas saistībā ar pieciem aspektiem. Komisija pirmkārt šaubījās par to, vai 1999. un 2001. gada pārstrukturēšanas pasākumi ir divi atsevišķi pasākumi vai būtu vērtējami kā viens pasākums. Komisijas pārējās šaubas attiecās uz privātā ieguldītāja pārbaudi un pārstrukturēšanas pasākumu atbilstību 1994. un/vai 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, ja šie pasākumi būtu valsts atbalsts.

4.   DĀNIJAS UN IEINTERESĒTO PUŠU APSVĒRUMI

4.1.   DĀNIJAS VALDĪBAS ATBILDE

| (144) | Dānijas valdības apsvērumi attiecas uz iespēju izbeigt Combus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, uz privātā ieguldītāja principu un uz atbalsta atbilstību 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(144)

Dānijas valdības apsvērumi attiecas uz iespēju izbeigt Combus sabiedrisko pakalpojumu līgumus, uz privātā ieguldītāja principu un uz atbalsta atbilstību 1999. gada pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

4.1.1.   COMBUS SABIEDRISKO PAKALPOJUMU LĪGUMU IZBEIGŠANA

| (145) | Pretēji lēmumā par procedūras sākšanu paustajam Komisijas viedoklim Dānijas valdība uzskata, ka saskaņā ar 14. pantu Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noslēgtos sabiedrisko pakalpojumu līgumus nevar izbeigt pirms termiņa beigām. |
| --- | --- |

(145)

Pretēji lēmumā par procedūras sākšanu paustajam Komisijas viedoklim Dānijas valdība uzskata, ka saskaņā ar 14. pantu Regulā (EEK) Nr. 1191/69 noslēgtos sabiedrisko pakalpojumu līgumus nevar izbeigt pirms termiņa beigām.

| (146) | Šajā sakarā Dānijas valdība norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ir acīmredzami kļūdaini interpretējusi 14. panta 4. punktu Regulā (EEK) Nr. 1191/69. Dānijas valdība vērš Komisijas uzmanību uz to, ka minētajā pantā ir skaidri noteikts, ka uzņēmums saskaņā ar 14. panta 4. punktu var pārtraukt sniegt tikai tos transporta pakalpojumus, kas nav paredzēti līgumu sistēmā vai sabiedrisko pakalpojumu saistībās. Combus noslēgtie līgumi bija paredzēti līgumu sistēmā, jo tie bija vispārīgi līgumi, ko uzņēmums bija ieguvis konkursa kārtībā. To Combus sprieduma 78. un turpmākajos punktos apstiprina PIT. Tāpēc līgumus nevarēja izbeigt, pamatojoties uz 14. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(146)

Šajā sakarā Dānijas valdība norāda, ka lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ir acīmredzami kļūdaini interpretējusi 14. panta 4. punktu Regulā (EEK) Nr. 1191/69. Dānijas valdība vērš Komisijas uzmanību uz to, ka minētajā pantā ir skaidri noteikts, ka uzņēmums saskaņā ar 14. panta 4. punktu var pārtraukt sniegt tikai tos transporta pakalpojumus, kas nav paredzēti līgumu sistēmā vai sabiedrisko pakalpojumu saistībās. Combus noslēgtie līgumi bija paredzēti līgumu sistēmā, jo tie bija vispārīgi līgumi, ko uzņēmums bija ieguvis konkursa kārtībā. To Combus sprieduma 78. un turpmākajos punktos apstiprina PIT. Tāpēc līgumus nevarēja izbeigt, pamatojoties uz 14. panta 4. punktu.

| (147) | Ja Combus tomēr būtu pārtraucis, apturējis vai citādi mēģinājis izbeigt noslēgtos transporta pakalpojumu līgumus, neraugoties uz to, ka līgumos nebija juridiska pamata šādai rīcībai, uzņēmumam saskaņā ar Dānijas civiltiesībām faktiski būtu bijis jāatbild par līguma noteikumu pārkāpšanu. |
| --- | --- |

(147)

Ja Combus tomēr būtu pārtraucis, apturējis vai citādi mēģinājis izbeigt noslēgtos transporta pakalpojumu līgumus, neraugoties uz to, ka līgumos nebija juridiska pamata šādai rīcībai, uzņēmumam saskaņā ar Dānijas civiltiesībām faktiski būtu bijis jāatbild par līguma noteikumu pārkāpšanu.

4.1.2.   TIRGUS EKONOMIKAS IEGULDĪTĀJA PRINCIPA PIEMĒROŠANA

| (148) | Dānijas valdība uzskata, ka Dānijas valdības pasākumi šajā gadījumā ir uzskatāmi par ieguldījumiem, kas veikti saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. |
| --- | --- |

(148)

Dānijas valdība uzskata, ka Dānijas valdības pasākumi šajā gadījumā ir uzskatāmi par ieguldījumiem, kas veikti saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.

| (149) | Atbildot uz lēmuma par procedūras sākšanu 89. apsvērumu, kurā Komisija bija apgalvojusi, ka privāts ieguldītājs būtu rīkojies tāpat kā Dānijas valsts, ja uzņēmuma pārstrukturēšana ar mērķi to pārdot izmaksātu lētāk nekā bankrots, Dānijas valdība atzīst, ka šoreiz uzņēmuma bankrota gadījumā tiešie zaudējumi nebūtu pārsnieguši ar uzņēmuma pārdošanu saistītos zaudējumus. |
| --- | --- |

(149)

Atbildot uz lēmuma par procedūras sākšanu 89. apsvērumu, kurā Komisija bija apgalvojusi, ka privāts ieguldītājs būtu rīkojies tāpat kā Dānijas valsts, ja uzņēmuma pārstrukturēšana ar mērķi to pārdot izmaksātu lētāk nekā bankrots, Dānijas valdība atzīst, ka šoreiz uzņēmuma bankrota gadījumā tiešie zaudējumi nebūtu pārsnieguši ar uzņēmuma pārdošanu saistītos zaudējumus.

| (150) | Neraugoties uz faktu, ka uzņēmuma pārdošana bija dārgāka nekā bankrots, Dānijas valdība tomēr izvēlējās uzņēmumu pārdot. Ievērojot valdības konsultantu veiktās analīzes rezultātus, Dānijas valdība uzskatīja, ka ilgtermiņā Combus bankrots visticamāk tomēr būtu izmaksājis dārgāk nekā pārdošana, ņemot vērā slēptos netiešos zaudējumus un nelabvēlīgo ietekmi uz turpmāko privatizācijas procesu. Lai pamatotu šos apsvērumus, Dānijas valdība iepazīstina ar Combus privatizācijas lēmuma “grupas novērtējumu” un apgalvo, ka, raugoties no privatizācijas turpināšanas viedokļa, bija svarīgi saglabāt valsts reputāciju. |
| --- | --- |

(150)

Neraugoties uz faktu, ka uzņēmuma pārdošana bija dārgāka nekā bankrots, Dānijas valdība tomēr izvēlējās uzņēmumu pārdot. Ievērojot valdības konsultantu veiktās analīzes rezultātus, Dānijas valdība uzskatīja, ka ilgtermiņā Combus bankrots visticamāk tomēr būtu izmaksājis dārgāk nekā pārdošana, ņemot vērā slēptos netiešos zaudējumus un nelabvēlīgo ietekmi uz turpmāko privatizācijas procesu. Lai pamatotu šos apsvērumus, Dānijas valdība iepazīstina ar Combus privatizācijas lēmuma “grupas novērtējumu” un apgalvo, ka, raugoties no privatizācijas turpināšanas viedokļa, bija svarīgi saglabāt valsts reputāciju.

| (151) | Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli dalībvalstu ieguldījumus nevar vienkārši salīdzināt ar parastu privāto ieguldītāju ieguldījumiem, jo šādi ieguldītāji parasti vēlas, lai ieguldījumi nestu peļņu daudz īsākā laikā. Šajā sakarā Dānijas valdība uzskata, ka Tiesa daudzos gadījumos ir atzinusi, ka valsts kā ieguldītājs drīzāk rīkosies kā kontrolakciju sabiedrības vai privāta uzņēmumu grupa, kas īsteno ilgtermiņa ieguldījumu politiku, ievērojot vispārēju vai nozares uzņēmumu stratēģiju (29). Dānijas valdība jo īpaši atsaucas uz Lietu C-305/89, Itālija pret Komisiju
   (30):
  “Lai gan privātais ieguldītājs, kura iesaistīšanās jāsalīdzina ar valsts ieguldītāju, kas virzās uz ekonomikas politikas mērķu sasniegšanu, ne vienmēr rīkosies kā parasts ieguldītājs, kurš ieguldīs kapitālu, lai gūtu peļņu vairāk vai mazāk īstermiņā, šādam privātam ieguldītājam ir vismaz jārīkojas kā privātai kontrolakciju sabiedrībai vai privātai uzņēmumu grupai, kas piemēro strukturālu politiku, ievērojot vispārēju vai nozares stratēģiju, un ko virza izredzes uz ilgtermiņa ienesīgumu”. |
| --- | --- |

(151)

Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli dalībvalstu ieguldījumus nevar vienkārši salīdzināt ar parastu privāto ieguldītāju ieguldījumiem, jo šādi ieguldītāji parasti vēlas, lai ieguldījumi nestu peļņu daudz īsākā laikā. Šajā sakarā Dānijas valdība uzskata, ka Tiesa daudzos gadījumos ir atzinusi, ka valsts kā ieguldītājs drīzāk rīkosies kā kontrolakciju sabiedrības vai privāta uzņēmumu grupa, kas īsteno ilgtermiņa ieguldījumu politiku, ievērojot vispārēju vai nozares uzņēmumu stratēģiju (29). Dānijas valdība jo īpaši atsaucas uz Lietu C-305/89, Itālija pret Komisiju
   (30):

“Lai gan privātais ieguldītājs, kura iesaistīšanās jāsalīdzina ar valsts ieguldītāju, kas virzās uz ekonomikas politikas mērķu sasniegšanu, ne vienmēr rīkosies kā parasts ieguldītājs, kurš ieguldīs kapitālu, lai gūtu peļņu vairāk vai mazāk īstermiņā, šādam privātam ieguldītājam ir vismaz jārīkojas kā privātai kontrolakciju sabiedrībai vai privātai uzņēmumu grupai, kas piemēro strukturālu politiku, ievērojot vispārēju vai nozares stratēģiju, un ko virza izredzes uz ilgtermiņa ienesīgumu”.

| (152) | Dānijas valdība apgalvo, ka, izvērtējot, vai būtu pieļaujams Combus bankrots, tā ir piemērojusi tādu pašu nostāju. |
| --- | --- |

(152)

Dānijas valdība apgalvo, ka, izvērtējot, vai būtu pieļaujams Combus bankrots, tā ir piemērojusi tādu pašu nostāju.

| (153) | Dānijas valdība aizstāv lēmuma par procedūras sākšanu 86. un 87. punktā izklāstīto viedokli, saskaņā ar kuru jāņem vērā valsts reputācija, šajā sakarā atsaucoties uz Lietu C-303/88, Itālija pret Komisiju. |
| --- | --- |

(153)

Dānijas valdība aizstāv lēmuma par procedūras sākšanu 86. un 87. punktā izklāstīto viedokli, saskaņā ar kuru jāņem vērā valsts reputācija, šajā sakarā atsaucoties uz Lietu C-303/88, Itālija pret Komisiju.

| (154) | Dānijas valdība atgādina, ka Komisija iepriekš, piemēram, PIT iesniegtajā argumentācijā, ir atzīmējusi, ka “valsts sektora iesaistes samazināšana parasti veicina brīvo tirdzniecību” – par to var pārliecināties Combus sprieduma 106. punkta pēdējā teikumā. |
| --- | --- |

(154)

Dānijas valdība atgādina, ka Komisija iepriekš, piemēram, PIT iesniegtajā argumentācijā, ir atzīmējusi, ka “valsts sektora iesaistes samazināšana parasti veicina brīvo tirdzniecību” – par to var pārliecināties Combus sprieduma 106. punkta pēdējā teikumā.

| (155) | Tāpēc saistība starp valsts kā uzņēmuma īpašnieka tēlu un valsts uzņēmumu privatizāciju Dānijas valdībai ir skaidra: tikai tad, ja valstij ir atļauts aizsargāt valsts kā uzņēmuma īpašnieka un nopietna un atbildīga ieguldītāja reputāciju, ir iespējams nodrošināt turpmāku privatizāciju, kas veicina konkurenci un rada labvēlīgākus tirgus apstākļus visiem attiecīgā tirgus dalībniekiem visā ES. |
| --- | --- |

(155)

Tāpēc saistība starp valsts kā uzņēmuma īpašnieka tēlu un valsts uzņēmumu privatizāciju Dānijas valdībai ir skaidra: tikai tad, ja valstij ir atļauts aizsargāt valsts kā uzņēmuma īpašnieka un nopietna un atbildīga ieguldītāja reputāciju, ir iespējams nodrošināt turpmāku privatizāciju, kas veicina konkurenci un rada labvēlīgākus tirgus apstākļus visiem attiecīgā tirgus dalībniekiem visā ES.

| (156) | Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli ar Combus pārstrukturēšanu un privatizāciju saistīto atbalsta pasākumu pamatā lielā mērā bija ar valsts kā darba devēja, ieguldītāja un uzņēmuma īpašnieka reputāciju saistīti apsvērumi. Ja valsts būtu pieļāvusi Combus bankrotu, tas droši vien būtu negatīvi ietekmējis procentu likmes un vispārējos aizdevuma nosacījumus, ko Dānijas un ārvalstu finanšu iestādes piemēro valsts uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(156)

Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli ar Combus pārstrukturēšanu un privatizāciju saistīto atbalsta pasākumu pamatā lielā mērā bija ar valsts kā darba devēja, ieguldītāja un uzņēmuma īpašnieka reputāciju saistīti apsvērumi. Ja valsts būtu pieļāvusi Combus bankrotu, tas droši vien būtu negatīvi ietekmējis procentu likmes un vispārējos aizdevuma nosacījumus, ko Dānijas un ārvalstu finanšu iestādes piemēro valsts uzņēmumiem.

| (157) | Šajā sakarā Dānijas valdība skaidro, ka dažos pēdējos gados Dānija ir privatizējusi virkni valsts uzņēmumu un plāno privatizāciju turpināt. Viens no uzņēmumiem, kas ir pārveidots par valsts akciju sabiedrību un ko paredzēts privatizēt pēc Combus privatizācijas, ir Post
  Danmark A/S
   (31). Dānijas valsts pavisam nesen ir noslēgusi nolīgumu par nosacītu 25 % šā uzņēmuma akciju pārdošanu. Pārdošanas cena 22 % akciju, ko pārdeva Post Invest (kurš ietilpst CVC grupā), ir DKK 1,27 miljardi (atlikušos 3 % akciju piedāvās iegādāties darbiniekiem). |
| --- | --- |

(157)

Šajā sakarā Dānijas valdība skaidro, ka dažos pēdējos gados Dānija ir privatizējusi virkni valsts uzņēmumu un plāno privatizāciju turpināt. Viens no uzņēmumiem, kas ir pārveidots par valsts akciju sabiedrību un ko paredzēts privatizēt pēc Combus privatizācijas, ir Post
  Danmark A/S
   (31). Dānijas valsts pavisam nesen ir noslēgusi nolīgumu par nosacītu 25 % šā uzņēmuma akciju pārdošanu. Pārdošanas cena 22 % akciju, ko pārdeva Post Invest (kurš ietilpst CVC grupā), ir DKK 1,27 miljardi (atlikušos 3 % akciju piedāvās iegādāties darbiniekiem).

| (158) | Pirms uzņēmuma pārveidošanas par valsts akciju sabiedrību un daļējās privatizācijas 2001. gadā tika izpirkti uzņēmuma civildienesta ierēdņi. Tolaik Post Danmark pavisam strādāja aptuveni 30 000 darbinieki, no kuriem aptuveni 11 800 bija civildienesta ierēdņi. Civildienesta ierēdņiem piedāvāja pāriet uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, saglabājot tiesības uz civildienesta ierēdņu pensiju. Lielākā daļa (96 %) ierēdņu tam piekrita. Tas nozīmē, ka vairāk nekā 10 500 civildienesta ierēdņu izvēlējās nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem atbilstoši modelim, kas paredzēja, ka Post
  Danmark ierēdņiem izmaksā kopmaksājumu, kura summa pirms nodokļiem bija DKK 50 000. Vienlaikus šie ierēdņi piekrita, ka pēc pārejas viņu pienākumu skaidrojums būs plašāks. Pārējie aptuveni 650 civildienesta ierēdņi izvēlējās nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem atbilstoši modelim, kas paredzēja faktiski tādus pašus noteikumus kā šo ierēdņu civildienesta statuss. Saskaņā ar šo modeli ierēdņi nesaņem nekādus kopmaksājumus. Neliela civildienesta ierēdņu daļa, aptuveni 480, vēlējās saglabāt valsts civildienesta ierēdņa statusu. Tāpēc, nodibinot Post Danmark A/S, valsts pārcēla šos ierēdņus uz valsts akciju sabiedrību. |
| --- | --- |

(158)

Pirms uzņēmuma pārveidošanas par valsts akciju sabiedrību un daļējās privatizācijas 2001. gadā tika izpirkti uzņēmuma civildienesta ierēdņi. Tolaik Post Danmark pavisam strādāja aptuveni 30 000 darbinieki, no kuriem aptuveni 11 800 bija civildienesta ierēdņi. Civildienesta ierēdņiem piedāvāja pāriet uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, saglabājot tiesības uz civildienesta ierēdņu pensiju. Lielākā daļa (96 %) ierēdņu tam piekrita. Tas nozīmē, ka vairāk nekā 10 500 civildienesta ierēdņu izvēlējās nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem atbilstoši modelim, kas paredzēja, ka Post
  Danmark ierēdņiem izmaksā kopmaksājumu, kura summa pirms nodokļiem bija DKK 50 000. Vienlaikus šie ierēdņi piekrita, ka pēc pārejas viņu pienākumu skaidrojums būs plašāks. Pārējie aptuveni 650 civildienesta ierēdņi izvēlējās nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem atbilstoši modelim, kas paredzēja faktiski tādus pašus noteikumus kā šo ierēdņu civildienesta statuss. Saskaņā ar šo modeli ierēdņi nesaņem nekādus kopmaksājumus. Neliela civildienesta ierēdņu daļa, aptuveni 480, vēlējās saglabāt valsts civildienesta ierēdņa statusu. Tāpēc, nodibinot Post Danmark A/S, valsts pārcēla šos ierēdņus uz valsts akciju sabiedrību.

| (159) | Saistībā ar Post Danmark A/S nodibināšanu tika rezervēta sākotnēja summa, kuras apmērs bija aptuveni DKK 1,7 miljardi (DKK 1,190 miljardi pēc nodokļiem), lai valstij izmaksātu aktuāri aprēķinātu kopmaksājumu pensiju gada iemaksu turpmākai samazināšanai no 20 % līdz 12 % no to bijušo un palikušo civildienesta ierēdņu algas, par kuriem uzņēmumam joprojām bija jāveic pensiju u. c. iemaksas. Šo summu izmaksāja 2002. gadā. Tādējādi attiecībā uz pensijām tika panākta vienlīdzīga attieksme pret bijušajiem civildienesta ierēdņiem un saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem nodarbinātajiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

(159)

Saistībā ar Post Danmark A/S nodibināšanu tika rezervēta sākotnēja summa, kuras apmērs bija aptuveni DKK 1,7 miljardi (DKK 1,190 miljardi pēc nodokļiem), lai valstij izmaksātu aktuāri aprēķinātu kopmaksājumu pensiju gada iemaksu turpmākai samazināšanai no 20 % līdz 12 % no to bijušo un palikušo civildienesta ierēdņu algas, par kuriem uzņēmumam joprojām bija jāveic pensiju u. c. iemaksas. Šo summu izmaksāja 2002. gadā. Tādējādi attiecībā uz pensijām tika panākta vienlīdzīga attieksme pret bijušajiem civildienesta ierēdņiem un saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem nodarbinātajiem darbiniekiem.

| (160) | Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli tās pozīcija sarunās ar Post Danmark civildienesta ierēdņiem būtu bijusi ļoti sarežģīta un rezultātā nāktos šķirties no daudz lielākas summas, ja Dānijas valsts būtu pieļāvusi Combus bankrotu, tādējādi liekot masveidā zaudēt darbu tiem civildienesta ierēdņiem, kas pirms Combus privatizācijas bija atteikušies no civildienesta ierēdņa statusa. |
| --- | --- |

(160)

Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli tās pozīcija sarunās ar Post Danmark civildienesta ierēdņiem būtu bijusi ļoti sarežģīta un rezultātā nāktos šķirties no daudz lielākas summas, ja Dānijas valsts būtu pieļāvusi Combus bankrotu, tādējādi liekot masveidā zaudēt darbu tiem civildienesta ierēdņiem, kas pirms Combus privatizācijas bija atteikušies no civildienesta ierēdņa statusa.

| (161) | Šajā kontekstā Dānijas valdība norāda, ka nodarbinātība civildienesta ierēdņa statusā nozīmē, ka katram civildienesta ierēdnim principā ir garantēts darbs līdz pensijas vecumam un vēlāk mūža pensija. Pārejot uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, no šīm tiesībām jāatsakās. Ja valsts uzņēmumus nodod privātā kontrolē, civildienesta ierēdņi šādu pāreju var uzskatīt par nepamatotu un var pieprasīt atlaišanu. Tādā gadījumā katram civildienesta ierēdnim ir tiesības uz īpaši lielu kompensāciju. |
| --- | --- |

(161)

Šajā kontekstā Dānijas valdība norāda, ka nodarbinātība civildienesta ierēdņa statusā nozīmē, ka katram civildienesta ierēdnim principā ir garantēts darbs līdz pensijas vecumam un vēlāk mūža pensija. Pārejot uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, no šīm tiesībām jāatsakās. Ja valsts uzņēmumus nodod privātā kontrolē, civildienesta ierēdņi šādu pāreju var uzskatīt par nepamatotu un var pieprasīt atlaišanu. Tādā gadījumā katram civildienesta ierēdnim ir tiesības uz īpaši lielu kompensāciju.

| (162) | Šādā situācijā pirms valsts uzņēmumu privatizācijas Dānijai finansiālā ziņā ir īpaši svarīgi panākt vienošanos ar civildienesta ierēdņiem par pāreju uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, izmaksājot pieņemamu kompensāciju. |
| --- | --- |

(162)

Šādā situācijā pirms valsts uzņēmumu privatizācijas Dānijai finansiālā ziņā ir īpaši svarīgi panākt vienošanos ar civildienesta ierēdņiem par pāreju uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, izmaksājot pieņemamu kompensāciju.

| (163) | Dānijas valdība uzskata, ka civildienesta ierēdņu pieprasītās kompensācijas summu lielā mērā nosaka tas, vai pēc pārejas uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem bijušie ierēdņi darba tirgū jūt pamatotu drošību. Ja valsts nerūpētos par bijušajiem civildienesta ierēdņiem, pieļaujot uzņēmuma bankrotu īsi pēc nolīgumu noslēgšanas par civildienesta ierēdņu pāreju uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, sekas visticamāk būtu tādas, ka visi civildienesta ierēdņi līdzīgā situācijā nākotnē pieprasītu ievērojami lielākas kompensācijas, pirms piekristu atteikties no civildienesta ierēdņa statusa. |
| --- | --- |

(163)

Dānijas valdība uzskata, ka civildienesta ierēdņu pieprasītās kompensācijas summu lielā mērā nosaka tas, vai pēc pārejas uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem bijušie ierēdņi darba tirgū jūt pamatotu drošību. Ja valsts nerūpētos par bijušajiem civildienesta ierēdņiem, pieļaujot uzņēmuma bankrotu īsi pēc nolīgumu noslēgšanas par civildienesta ierēdņu pāreju uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, sekas visticamāk būtu tādas, ka visi civildienesta ierēdņi līdzīgā situācijā nākotnē pieprasītu ievērojami lielākas kompensācijas, pirms piekristu atteikties no civildienesta ierēdņa statusa.

| (164) | Šajā kontekstā Dānijas valdība piemin arī dažu Banedanmark
   (32) struktūrvienību pārdošanu. Banedanmark Informācijas struktūrvienību 2001. gada 1. jūlijā pārdeva WS Atkins International Limited
   (33). Pārdošanas cena skaidrā naudā bija DKK 70 miljoni. Papildus pārdošanas cenai valsts saņēma maksājumu skaidrā naudā aptuveni DKK 35 miljoni. |
| --- | --- |

(164)

Šajā kontekstā Dānijas valdība piemin arī dažu Banedanmark
   (32) struktūrvienību pārdošanu. Banedanmark Informācijas struktūrvienību 2001. gada 1. jūlijā pārdeva WS Atkins International Limited
   (33). Pārdošanas cena skaidrā naudā bija DKK 70 miljoni. Papildus pārdošanas cenai valsts saņēma maksājumu skaidrā naudā aptuveni DKK 35 miljoni.

| (165) | Banedanmark Informācijas struktūrvienībā strādāja 326 darbinieki, no kuriem 66 bija civildienesta ierēdņi. Pēc Informācijas struktūrvienības pārņemšanas šie ierēdņi būtībā palika Banedanmark civildienesta ierēdņi, jo saskaņā ar civildienesta ierēdņa statusu viņiem nebija obligāti jāpāriet pie jaunā darba devēja. Tomēr katru civildienesta ierēdni varēja pārcelt darbā pie pircēja brīvprātīgi. |
| --- | --- |

(165)

Banedanmark Informācijas struktūrvienībā strādāja 326 darbinieki, no kuriem 66 bija civildienesta ierēdņi. Pēc Informācijas struktūrvienības pārņemšanas šie ierēdņi būtībā palika Banedanmark civildienesta ierēdņi, jo saskaņā ar civildienesta ierēdņa statusu viņiem nebija obligāti jāpāriet pie jaunā darba devēja. Tomēr katru civildienesta ierēdni varēja pārcelt darbā pie pircēja brīvprātīgi.

| (166) | Civildienesta ierēdņiem, kas vēlējās pāriet darbā pie pircēja saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, atstājot civildienestu, piedāvāja izmaksāt Banedanmark 15 mēnešu algu. Izpirkšanas piedāvājums bija spēkā gada laikā no pārejas dienas. Civildienesta ierēdņu izpirkšanas izmaksas, kas bija jāsedz no pārdošanas ieņēmumiem, varēja sasniegt DKK 23 miljonus, ja visi civildienesta ierēdņi būtu pārgājuši uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(166)

Civildienesta ierēdņiem, kas vēlējās pāriet darbā pie pircēja saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, atstājot civildienestu, piedāvāja izmaksāt Banedanmark 15 mēnešu algu. Izpirkšanas piedāvājums bija spēkā gada laikā no pārejas dienas. Civildienesta ierēdņu izpirkšanas izmaksas, kas bija jāsedz no pārdošanas ieņēmumiem, varēja sasniegt DKK 23 miljonus, ja visi civildienesta ierēdņi būtu pārgājuši uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem.

| (167) | Pašlaik Dānija vēlas pārdot visu Banedanmark Civilceltniecības struktūrvienību (34). Civilceltniecības struktūrvienības apgrozījums 2004. gadā bija aptuveni DKK 1,3 miljoni, un gada beigās tajā strādāja 1 470 darbinieki, no kuriem 740 bija civildienesta ierēdņi. Civilceltniecības struktūrvienības pārdošanas gadījumā civildienesta ierēdņiem nebūtu obligāti jāpāriet darbā pie jaunā darba devēja, līdz ar to tāpat kā citos privatizācijas gadījumos arī šoreiz būtu jādomā, kā risināt civildienesta ierēdņu jautājumu. |
| --- | --- |

(167)

Pašlaik Dānija vēlas pārdot visu Banedanmark Civilceltniecības struktūrvienību (34). Civilceltniecības struktūrvienības apgrozījums 2004. gadā bija aptuveni DKK 1,3 miljoni, un gada beigās tajā strādāja 1 470 darbinieki, no kuriem 740 bija civildienesta ierēdņi. Civilceltniecības struktūrvienības pārdošanas gadījumā civildienesta ierēdņiem nebūtu obligāti jāpāriet darbā pie jaunā darba devēja, līdz ar to tāpat kā citos privatizācijas gadījumos arī šoreiz būtu jādomā, kā risināt civildienesta ierēdņu jautājumu.

| (168) | Runājot par privatizāciju, Dānija apsver arī iespēju pārdot dzelzceļa uzņēmumu DSB. DSB ir neatkarīgs valsts uzņēmums, kas pēc sarunām, pamatojoties uz transporta līgumu ar Dānijas valsti, ir kļuvis par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju pasažieru transporta jomā. Aptuveni puse no uzņēmuma 8 500 darbiniekiem ir civildienesta ierēdņi. DSB privatizācija nozīmētu visu šo civildienesta ierēdņu pāreju uz kolektīvo līgumu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(168)

Runājot par privatizāciju, Dānija apsver arī iespēju pārdot dzelzceļa uzņēmumu DSB. DSB ir neatkarīgs valsts uzņēmums, kas pēc sarunām, pamatojoties uz transporta līgumu ar Dānijas valsti, ir kļuvis par sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju pasažieru transporta jomā. Aptuveni puse no uzņēmuma 8 500 darbiniekiem ir civildienesta ierēdņi. DSB privatizācija nozīmētu visu šo civildienesta ierēdņu pāreju uz kolektīvo līgumu nosacījumiem.

| (169) | Dānija uzskata, ka gadījumā, ja valsts būtu pieļāvusi Combus bankrotu pēc tam, kad civildienesta ierēdņiem bija izmaksātas kompensācijas par pāreju uz kolektīvajiem līgumiem, turpmāko privatizāciju gadījumā būtu bijis neiespējami pierunāt civildienesta ierēdņus pāriet no civildienesta ierēdņu līgumiem uz kolektīvajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(169)

Dānija uzskata, ka gadījumā, ja valsts būtu pieļāvusi Combus bankrotu pēc tam, kad civildienesta ierēdņiem bija izmaksātas kompensācijas par pāreju uz kolektīvajiem līgumiem, turpmāko privatizāciju gadījumā būtu bijis neiespējami pierunāt civildienesta ierēdņus pāriet no civildienesta ierēdņu līgumiem uz kolektīvajiem līgumiem.

| (170) | Tādējādi valstij kļūtu neiespējami privatizēt valsts uzņēmumus, kuros ir nodarbināti civildienesta ierēdņi – katrā ziņā iespējas būtu lielā mērā ierobežotas. Dānija uzskata, ka Combus bankrots labākajā gadījumā būtu iedragājis ticību valstij un civildienesta ierēdņi par pāreju uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem un atteikšanos no civildienesta ierēdņu tiesībām būtu pieprasījuši izdevīgākus noteikumus, proti, ievērojami lielākas kompensācijas. Piemēram, lai divkāršotu tikai katra Post Danmark civildienesta ierēdņa kompensāciju, Dānijas valstij papildus nāktos šķirties no DKK 500 miljoniem. |
| --- | --- |

(170)

Tādējādi valstij kļūtu neiespējami privatizēt valsts uzņēmumus, kuros ir nodarbināti civildienesta ierēdņi – katrā ziņā iespējas būtu lielā mērā ierobežotas. Dānija uzskata, ka Combus bankrots labākajā gadījumā būtu iedragājis ticību valstij un civildienesta ierēdņi par pāreju uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem un atteikšanos no civildienesta ierēdņu tiesībām būtu pieprasījuši izdevīgākus noteikumus, proti, ievērojami lielākas kompensācijas. Piemēram, lai divkāršotu tikai katra Post Danmark civildienesta ierēdņa kompensāciju, Dānijas valstij papildus nāktos šķirties no DKK 500 miljoniem.

| (171) | Šajā kontekstā Dānijas valdība turklāt norāda, ka tā jau ir pieļāvusi kāda nesen par valsts akciju sabiedrību pārveidota uzņēmuma bankrotu – šis uzņēmums ir Statens Konfektion, ko 1992. gadā pārveidoja par valsts akciju sabiedrību. Pirms uzņēmuma pārveidošanas visiem civildienesta ierēdņiem piedāvāja pāriet uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, pretī saņemot finansiālu kompensāciju. Kad Bruņotie spēki, kas bija uzņēmuma lielākais pasūtītājs, vēlāk nolēma izsludināt piegādes līgumu konkursus, uzņēmuma komercdarbības pamats bija zudis. Tāpēc uzņēmums 1992. gadā bankrotēja, bet Dānijas valdībai nācās uzklausīt asu kritiku, tostarp no personām, kas tagad bija nodarbinātas saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(171)

Šajā kontekstā Dānijas valdība turklāt norāda, ka tā jau ir pieļāvusi kāda nesen par valsts akciju sabiedrību pārveidota uzņēmuma bankrotu – šis uzņēmums ir Statens Konfektion, ko 1992. gadā pārveidoja par valsts akciju sabiedrību. Pirms uzņēmuma pārveidošanas visiem civildienesta ierēdņiem piedāvāja pāriet uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem, pretī saņemot finansiālu kompensāciju. Kad Bruņotie spēki, kas bija uzņēmuma lielākais pasūtītājs, vēlāk nolēma izsludināt piegādes līgumu konkursus, uzņēmuma komercdarbības pamats bija zudis. Tāpēc uzņēmums 1992. gadā bankrotēja, bet Dānijas valdībai nācās uzklausīt asu kritiku, tostarp no personām, kas tagad bija nodarbinātas saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem.

| (172) | Dānijas valdība uzskata, ka, ņemot vērā ar Statens Konfektion saistīto pieredzi, Combus pārdošana bija vienīgā iespēja, jo vēl viens bankrots graujoši ietekmētu sarunas ar civildienesta ierēdņiem, gatavojoties turpmākai uzņēmumu privatizācijai. |
| --- | --- |

(172)

Dānijas valdība uzskata, ka, ņemot vērā ar Statens Konfektion saistīto pieredzi, Combus pārdošana bija vienīgā iespēja, jo vēl viens bankrots graujoši ietekmētu sarunas ar civildienesta ierēdņiem, gatavojoties turpmākai uzņēmumu privatizācijai.

| (173) | Dānijas valdība turklāt skaidro – ja civildienesta ierēdņu pāreja uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem privatizācijas gadījumā nav iespējama, nereti vienīgā reālā alternatīva ir civildienesta ierēdņu atlaišana, jo šīm personām nav obligāti jāpiekrīt cita darba piedāvājumiem viņu nodarbinātības jomās. Saistībā ar Post Danmark akciju pārdošanu ir aplēsts, ka viena civildienesta ierēdņa atlaišana izmaksā DKK 2 miljonus. Ja turpmākajā privatizācijas procesā valstij saistībā ar katru civildienesta ierēdni būtu jāsedz šādi izdevumi, tas graujoši ietekmētu valsts privatizācijas plānus, un šie izdevumi lielā mērā mazinātu privatizācijas finansiālās priekšrocības. Skaidrs, ka šādi izdevumi daudzkārt pārsniegtu finansiālo slogu, ko valstij radīja kapitāla ieguldīšana Combus. |
| --- | --- |

(173)

Dānijas valdība turklāt skaidro – ja civildienesta ierēdņu pāreja uz nodarbinātību saskaņā ar kolektīvajiem līgumiem privatizācijas gadījumā nav iespējama, nereti vienīgā reālā alternatīva ir civildienesta ierēdņu atlaišana, jo šīm personām nav obligāti jāpiekrīt cita darba piedāvājumiem viņu nodarbinātības jomās. Saistībā ar Post Danmark akciju pārdošanu ir aplēsts, ka viena civildienesta ierēdņa atlaišana izmaksā DKK 2 miljonus. Ja turpmākajā privatizācijas procesā valstij saistībā ar katru civildienesta ierēdni būtu jāsedz šādi izdevumi, tas graujoši ietekmētu valsts privatizācijas plānus, un šie izdevumi lielā mērā mazinātu privatizācijas finansiālās priekšrocības. Skaidrs, ka šādi izdevumi daudzkārt pārsniegtu finansiālo slogu, ko valstij radīja kapitāla ieguldīšana Combus.

| (174) | Neskarot ar uzņēmumu sagatavošanu privatizācijai saistīto civildienesta ierēdņu statusa maiņu, Dānija uzskata, ka Combus bankrots būtu nācis par sliktu valsts kā atbildīga ieguldītāja reputācijai un negatīvi ietekmētu visus valsts finansiālās darbības aspektus un turpmākās ieguldījumu iespējas. Dānijas valdība jo īpaši uzskata, ka bankrots būtu negatīvi ietekmējis citiem valsts uzņēmumiem piemērojamās procentu likmes un vispārīgos aizdevuma noteikumus. |
| --- | --- |

(174)

Neskarot ar uzņēmumu sagatavošanu privatizācijai saistīto civildienesta ierēdņu statusa maiņu, Dānija uzskata, ka Combus bankrots būtu nācis par sliktu valsts kā atbildīga ieguldītāja reputācijai un negatīvi ietekmētu visus valsts finansiālās darbības aspektus un turpmākās ieguldījumu iespējas. Dānijas valdība jo īpaši uzskata, ka bankrots būtu negatīvi ietekmējis citiem valsts uzņēmumiem piemērojamās procentu likmes un vispārīgos aizdevuma noteikumus.

| (175) | Tādējādi saskaņā ar Dānijas valdības viedokli, pieļaujot Combus bankrotu, valsts nebūtu rīkojusies kā atbildīgs un uzticams ieguldītājs – sevišķi, ņemot vērā īpašo civildienesta ierēdņu problēmu. |
| --- | --- |

(175)

Tādējādi saskaņā ar Dānijas valdības viedokli, pieļaujot Combus bankrotu, valsts nebūtu rīkojusies kā atbildīgs un uzticams ieguldītājs – sevišķi, ņemot vērā īpašo civildienesta ierēdņu problēmu.

| (176) | Attiecībā uz lēmuma par procedūras sākšanu 88. apsvērumu, kurā Komisija apgalvo, ka EKT atzīst ar valsts reputāciju saistītus apsvērumus kā pieņemamu kapitāla ieguldīšanas pamatu, ja uzņēmumam ir izredzes kļūt pietiekami ienesīgam, lai pasākumu īstenošanas laikā tādos pašos apstākļos pārliecinātu privātu ieguldītāju uzņemties risku, Dānijas valdība norāda – kad Arriva iegādājās Combus, tas faktiski uzņēmās ar Combus iegādi saistīto risku. |
| --- | --- |

(176)

Attiecībā uz lēmuma par procedūras sākšanu 88. apsvērumu, kurā Komisija apgalvo, ka EKT atzīst ar valsts reputāciju saistītus apsvērumus kā pieņemamu kapitāla ieguldīšanas pamatu, ja uzņēmumam ir izredzes kļūt pietiekami ienesīgam, lai pasākumu īstenošanas laikā tādos pašos apstākļos pārliecinātu privātu ieguldītāju uzņemties risku, Dānijas valdība norāda – kad Arriva iegādājās Combus, tas faktiski uzņēmās ar Combus iegādi saistīto risku.

4.1.3.   ATBILSTĪBA 1999. GADA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAMATNOSTĀDNĒM

| (177) | Dānijas valdība uzskata, ka apstrīdētie pasākumi atbilst visiem 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem. Attiecībā uz jautājumiem, par kuriem Komisija lēmumā par oficiālās procedūras sākšanu bija paudusi šaubas, Dānijas valdība ir iesniegusi turpmāk izklāstītos apsvērumus. |
| --- | --- |

(177)

Dānijas valdība uzskata, ka apstrīdētie pasākumi atbilst visiem 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem. Attiecībā uz jautājumiem, par kuriem Komisija lēmumā par oficiālās procedūras sākšanu bija paudusi šaubas, Dānijas valdība ir iesniegusi turpmāk izklāstītos apsvērumus.

| (178) | Atbildot uz jautājumu par to, vai attiecīgi 1999. un 2001. gada atbalsta pasākumi ir viens vai divi atsevišķi pasākumi, Dānijas valdība apgalvo, ka pasākumi bija tik cieši saistīti laikā un nolūkā, ka tie jāuzskata par vienu atbalsta pasākumu. Līdz ar to šim atbalsta pasākumam būtu jāpiemēro 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes. Dānija pamato šo viedokli ar vairākiem argumentiem. |
| --- | --- |

(178)

Atbildot uz jautājumu par to, vai attiecīgi 1999. un 2001. gada atbalsta pasākumi ir viens vai divi atsevišķi pasākumi, Dānijas valdība apgalvo, ka pasākumi bija tik cieši saistīti laikā un nolūkā, ka tie jāuzskata par vienu atbalsta pasākumu. Līdz ar to šim atbalsta pasākumam būtu jāpiemēro 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes. Dānija pamato šo viedokli ar vairākiem argumentiem.

| (179) | Šajā sakarā Dānijas valdība atzīmē, ka attiecībā uz jautājumu par to, vai atbalsts uzskatāms par vienreizēju atbalstu, Komisijas sākotnējā lēmuma 3.4.6. punktā ir teikts:
  “Combus gadījumā Dānijas valdības kapitāla ieguldījumu veikšanas laiks un nolūks, kā arī Combus stāvoklis liek uzskatīt, ka abi pasākumi būtu jāvērtē kā ilgstoša pārstrukturēšanas procesa daļa. Jo īpaši pirmais kapitāla ieguldījums 1999. gadā palīdzēja segt iepriekšējo gadu lielo zaudējumu dēļ radušos uzņēmuma parādus. Turklāt uzņēmums bija centies grozīt šoferu līgumus. Dānijas valdības mērķis nepārprotami bija uzņēmuma privatizācija, kas ir pārstrukturēšanas stratēģijas pēdējais posms.” |
| --- | --- |

(179)

Šajā sakarā Dānijas valdība atzīmē, ka attiecībā uz jautājumu par to, vai atbalsts uzskatāms par vienreizēju atbalstu, Komisijas sākotnējā lēmuma 3.4.6. punktā ir teikts:

“Combus gadījumā Dānijas valdības kapitāla ieguldījumu veikšanas laiks un nolūks, kā arī Combus stāvoklis liek uzskatīt, ka abi pasākumi būtu jāvērtē kā ilgstoša pārstrukturēšanas procesa daļa. Jo īpaši pirmais kapitāla ieguldījums 1999. gadā palīdzēja segt iepriekšējo gadu lielo zaudējumu dēļ radušos uzņēmuma parādus. Turklāt uzņēmums bija centies grozīt šoferu līgumus. Dānijas valdības mērķis nepārprotami bija uzņēmuma privatizācija, kas ir pārstrukturēšanas stratēģijas pēdējais posms.”

| (180) | Komisija atkārtoti pauda šo viedokli aizstāvības 50. un 54. punktā, kuru tā iesniedza PIT. Šajā sakarā Dānijas valdība vēlas atzīmēt, ka Combus spriedumā tiesa nav iebildusi pret Komisijas vērtējumu, saskaņā ar kuru pasākumi ir vienreizējs atbalsts (35). |
| --- | --- |

(180)

Komisija atkārtoti pauda šo viedokli aizstāvības 50. un 54. punktā, kuru tā iesniedza PIT. Šajā sakarā Dānijas valdība vēlas atzīmēt, ka Combus spriedumā tiesa nav iebildusi pret Komisijas vērtējumu, saskaņā ar kuru pasākumi ir vienreizējs atbalsts (35).

| (181) | Dānijas valdība atgādina, ka Lietas T-11/95, BP Chemicals
   (36), spriedumā PIT ir atzinusi, ka vērtējumā attiecībā uz to, vai ir pamatoti nošķirt vienu maksājumu no otra, par noteicošajiem kritērijiem ir uzskatāms kapitāla ieguldījuma pasākumu īstenošanas laiks, to nolūks un uzņēmuma stāvoklis laikā, kad ir pieņemts katrs lēmums veikt ieguldījumu. |
| --- | --- |

(181)

Dānijas valdība atgādina, ka Lietas T-11/95, BP Chemicals
   (36), spriedumā PIT ir atzinusi, ka vērtējumā attiecībā uz to, vai ir pamatoti nošķirt vienu maksājumu no otra, par noteicošajiem kritērijiem ir uzskatāms kapitāla ieguldījuma pasākumu īstenošanas laiks, to nolūks un uzņēmuma stāvoklis laikā, kad ir pieņemts katrs lēmums veikt ieguldījumu.

| (182) | Abiem pasākumiem bija viens nolūks. Politiska vienošanās par Combus pārstrukturēšanu un akciju pārdošanu tika noslēgta 1998. gada 26. novembrī, kad toreizējā valdība un opozīcija panāca vienošanos par 1999. gada budžetu. Finanšu komitejas 1999. gada 27. maija lēmumā bija skaidri teikts, ka kapitāla ieguldīšanas nolūks 1999. gadā ir Combus pārstrukturēšana pirms akciju pārdošanas, t. i., pirms uzņēmuma pilnīgas privatizācijas. |
| --- | --- |

(182)

Abiem pasākumiem bija viens nolūks. Politiska vienošanās par Combus pārstrukturēšanu un akciju pārdošanu tika noslēgta 1998. gada 26. novembrī, kad toreizējā valdība un opozīcija panāca vienošanos par 1999. gada budžetu. Finanšu komitejas 1999. gada 27. maija lēmumā bija skaidri teikts, ka kapitāla ieguldīšanas nolūks 1999. gadā ir Combus pārstrukturēšana pirms akciju pārdošanas, t. i., pirms uzņēmuma pilnīgas privatizācijas.

| (183) | Uzņēmuma pārstrukturēšana privatizācijas nolūkā bija vajadzīga, jo uzņēmuma ekonomiskais stāvoklis bija ievērojami pasliktinājies. Tā tika konstatēts, ka 1999. gada 31. decembrīCombus pamatkapitāls būtu aptuveni DKK 47 miljoni, bet jāievēro, ka saskaņā ar uzņēmuma aizdevēju prasībām pamatkapitāla summai bija jābūt vismaz DKK 125 miljoniem. |
| --- | --- |

(183)

Uzņēmuma pārstrukturēšana privatizācijas nolūkā bija vajadzīga, jo uzņēmuma ekonomiskais stāvoklis bija ievērojami pasliktinājies. Tā tika konstatēts, ka 1999. gada 31. decembrīCombus pamatkapitāls būtu aptuveni DKK 47 miljoni, bet jāievēro, ka saskaņā ar uzņēmuma aizdevēju prasībām pamatkapitāla summai bija jābūt vismaz DKK 125 miljoniem.

| (184) | Tāpēc politiskā vienošanās par privatizāciju būtu īstenojama vienīgi tad, ja Dānijas valdība nodrošinātu Combus pietiekamu kapitāla bāzi, lai uzņēmums līdz pircēja atrašanai varētu turpināt darbību. |
| --- | --- |

(184)

Tāpēc politiskā vienošanās par privatizāciju būtu īstenojama vienīgi tad, ja Dānijas valdība nodrošinātu Combus pietiekamu kapitāla bāzi, lai uzņēmums līdz pircēja atrašanai varētu turpināt darbību.

| (185) | Atbalstam 2001. gadā bija tieši tāds pats nolūks kā 1999. gada kapitāla ieguldījumam. Potenciālo pircēju izdevās atrast 2000. gadā, un 1999. gada subordinētā parāda norakstīšana un garantiju nodrošināšana bija pasākumi, lai novērstu pēdējos ekonomiskos robus visu Combus akciju pārdošanas procesā. Tāpēc 2001. gada pasākums ir uzskatāms par pēdējo posmu ceļā uz uzņēmuma sagatavošanu pārdošanai. |
| --- | --- |

(185)

Atbalstam 2001. gadā bija tieši tāds pats nolūks kā 1999. gada kapitāla ieguldījumam. Potenciālo pircēju izdevās atrast 2000. gadā, un 1999. gada subordinētā parāda norakstīšana un garantiju nodrošināšana bija pasākumi, lai novērstu pēdējos ekonomiskos robus visu Combus akciju pārdošanas procesā. Tāpēc 2001. gada pasākums ir uzskatāms par pēdējo posmu ceļā uz uzņēmuma sagatavošanu pārdošanai.

| (186) | Tādējādi abiem pasākumiem bija viens un tas pats nolūks, proti, sagatavot Combus pārdošanai privatizācijas nolūkā. Tādējādi starp 1999. un 2001. gada pasākumiem bija tieša un acīmredzama juridiska, finansiāla un loģiska saistība. |
| --- | --- |

(186)

Tādējādi abiem pasākumiem bija viens un tas pats nolūks, proti, sagatavot Combus pārdošanai privatizācijas nolūkā. Tādējādi starp 1999. un 2001. gada pasākumiem bija tieša un acīmredzama juridiska, finansiāla un loģiska saistība.

| (187) | Abi pasākumi ir cieši saistīti laikā. Pēc politiskās vienošanās par Combus privatizāciju Finanšu komiteja pieņēma 1999. gada 27. maija lēmumu. Saskaņā ar to Dānijas valdība uzņēmumā ieguldīja kapitālu DKK 300 miljonu kopsummā, no kuras DKK 100 miljoni bija subordinētā aizdevuma kapitāls. Subordinētā aizdevuma kapitāla pamatā bija 1999. gada 30. maija aizdevuma nolīgums. |
| --- | --- |

(187)

Abi pasākumi ir cieši saistīti laikā. Pēc politiskās vienošanās par Combus privatizāciju Finanšu komiteja pieņēma 1999. gada 27. maija lēmumu. Saskaņā ar to Dānijas valdība uzņēmumā ieguldīja kapitālu DKK 300 miljonu kopsummā, no kuras DKK 100 miljoni bija subordinētā aizdevuma kapitāls. Subordinētā aizdevuma kapitāla pamatā bija 1999. gada 30. maija aizdevuma nolīgums.

| (188) | Saskaņā ar Finanšu komitejas 2000. gada 13. decembra lēmumu Transporta ministrijai bija atļauts pārdot visas Dānijas valstij pilnīgi piederošās valsts akciju sabiedrības Combus akcijas. |
| --- | --- |

(188)

Saskaņā ar Finanšu komitejas 2000. gada 13. decembra lēmumu Transporta ministrijai bija atļauts pārdot visas Dānijas valstij pilnīgi piederošās valsts akciju sabiedrības Combus akcijas.

| (189) | Saistībā ar pārdošanas nolīguma noslēgšanu transporta ministrs turklāt bija pilnvarots sniegt pircējiem virkni garantiju. Lēmumā minētās garantijas bija viens no 2001. gada 15. janvārī noslēgtā pārdošanas nolīguma pamatiem. Dānijas parlamenta Finanšu komiteja tika informēta par šīm garantijām 2002. gada 25. jūnija lēmumā Nr. 190. |
| --- | --- |

(189)

Saistībā ar pārdošanas nolīguma noslēgšanu transporta ministrs turklāt bija pilnvarots sniegt pircējiem virkni garantiju. Lēmumā minētās garantijas bija viens no 2001. gada 15. janvārī noslēgtā pārdošanas nolīguma pamatiem. Dānijas parlamenta Finanšu komiteja tika informēta par šīm garantijām 2002. gada 25. jūnija lēmumā Nr. 190.

| (190) | No lēmuma par pirmo kapitāla ieguldījumu līdz Combus pārdošanai pagāja nedaudz vairāk kā 18 mēneši. Ievērojot uzņēmuma lielumu un to, cik tas bija svarīgs Dānijas valstij, kā arī sarežģītās ieinteresēto pircēju meklēšanas procedūras u. c., Dānijas valdība uzskata, ka abi kapitāla ieguldījumi bija tik cieši saistīti laikā, ka nav šaubu – tas bija viens (un tikai viens) finansiāls pasākums. |
| --- | --- |

(190)

No lēmuma par pirmo kapitāla ieguldījumu līdz Combus pārdošanai pagāja nedaudz vairāk kā 18 mēneši. Ievērojot uzņēmuma lielumu un to, cik tas bija svarīgs Dānijas valstij, kā arī sarežģītās ieinteresēto pircēju meklēšanas procedūras u. c., Dānijas valdība uzskata, ka abi kapitāla ieguldījumi bija tik cieši saistīti laikā, ka nav šaubu – tas bija viens (un tikai viens) finansiāls pasākums.

| (191) | Dānijas valdība norāda – nedrīkst aizmirst, ka lēmumu par pasākuma īstenošanu 2001. gadā pieņēma tikai tad, kad Dānijas valdībai bija pietiekams pamats, lai saistībā ar pārdošanu novērtētu vajadzību pēc kapitāla ieguldījuma, garantijām u. c. Tāpēc 2001. gada pasākumu īstenošanas laiks bija pilnīgi atkarīgs no pārdošanas procesa ilguma un rezultātiem. |
| --- | --- |

(191)

Dānijas valdība norāda – nedrīkst aizmirst, ka lēmumu par pasākuma īstenošanu 2001. gadā pieņēma tikai tad, kad Dānijas valdībai bija pietiekams pamats, lai saistībā ar pārdošanu novērtētu vajadzību pēc kapitāla ieguldījuma, garantijām u. c. Tāpēc 2001. gada pasākumu īstenošanas laiks bija pilnīgi atkarīgs no pārdošanas procesa ilguma un rezultātiem.

| (192) | Šajā kontekstā Dānijas valdība atgādina arī ar BP Chemicals lietu saistītos faktus, proti, pirmo kapitāla ieguldījumu uzņēmumā veica 1992. gada 1. oktobrī, otro ieguldījumu valde apstiprināja 1993. gada 2. decembrī, bet trešo – 1994. gada 29. jūnijā. |
| --- | --- |

(192)

Šajā kontekstā Dānijas valdība atgādina arī ar BP Chemicals lietu saistītos faktus, proti, pirmo kapitāla ieguldījumu uzņēmumā veica 1992. gada 1. oktobrī, otro ieguldījumu valde apstiprināja 1993. gada 2. decembrī, bet trešo – 1994. gada 29. jūnijā.

| (193) | Sprieduma 178. punktā tiesa ir norādījusi, ka lēmumi par trīs kapitāla ieguldījumiem ir pieņemti salīdzinoši īsā laikposmā no 1992. gada oktobra līdz 1994. gada jūlijam. Runājot par otrā un trešā kapitāla ieguldījuma saistību laikā, tiesa ir atzīmējusi, ka abi ieguldījumi cieši seko viens otram. |
| --- | --- |

(193)

Sprieduma 178. punktā tiesa ir norādījusi, ka lēmumi par trīs kapitāla ieguldījumiem ir pieņemti salīdzinoši īsā laikposmā no 1992. gada oktobra līdz 1994. gada jūlijam. Runājot par otrā un trešā kapitāla ieguldījuma saistību laikā, tiesa ir atzīmējusi, ka abi ieguldījumi cieši seko viens otram.

| (194) | Šajā kontekstā Dānijas valdība norāda, ka 2001. gada kapitāla ieguldījuma pasākumu nevarēja īstenot agrāk, jo vispirms bija jāpabeidz sarunas ar pircēju, un tikai tad varēja noteikt ar pārdošanu saistītās kapitalizācijas vajadzīgo apjomu. |
| --- | --- |

(194)

Šajā kontekstā Dānijas valdība norāda, ka 2001. gada kapitāla ieguldījuma pasākumu nevarēja īstenot agrāk, jo vispirms bija jāpabeidz sarunas ar pircēju, un tikai tad varēja noteikt ar pārdošanu saistītās kapitalizācijas vajadzīgo apjomu.

| (195) | Combus stāvoklis kapitāla ieguldījuma pasākumu laikā. Dānijas valdība piekrīt Komisijas lēmuma par procedūras sākšanu 75. apsvērumam, saskaņā ar kuru 1999. un 2001. gadā Combus bija nonācis nopietnās finansiālās grūtībās, kuru galvenais cēlonis bija uzņēmuma iepriekšējos gados noslēgtie nerentablie autobusu transporta līgumi. Komisija secina, ka pasākumu īstenošanas laikā Combus finansiālais stāvoklis nebija mainījies. |
| --- | --- |

(195)

Combus stāvoklis kapitāla ieguldījuma pasākumu laikā. Dānijas valdība piekrīt Komisijas lēmuma par procedūras sākšanu 75. apsvērumam, saskaņā ar kuru 1999. un 2001. gadā Combus bija nonācis nopietnās finansiālās grūtībās, kuru galvenais cēlonis bija uzņēmuma iepriekšējos gados noslēgtie nerentablie autobusu transporta līgumi. Komisija secina, ka pasākumu īstenošanas laikā Combus finansiālais stāvoklis nebija mainījies.

| (196) | Dānijas valdība turklāt skaidro, ka 1998.–2000. gadā Combus bija ievērojams budžeta deficīts, kas bija radies gandrīz vienīgi nerentablo Kopenhāgenas apgabala līgumu dēļ. Turklāt 1998. un 1999. gada budžetā bija asignēti ievērojami līdzekļi attiecīgi DKK 65 000 000 un DKK 53 637 000 apmērā, lai segtu turpmākos nerentablo līgumu radītos zaudējumus. Uzkrājumi nerentablo līgumu radīto zaudējumu segšanai bija jāveido, jo autobusu satiksmes pakalpojumu līgumi uzņēmumam bija saistoši līdz termiņa beigām. |
| --- | --- |

(196)

Dānijas valdība turklāt skaidro, ka 1998.–2000. gadā Combus bija ievērojams budžeta deficīts, kas bija radies gandrīz vienīgi nerentablo Kopenhāgenas apgabala līgumu dēļ. Turklāt 1998. un 1999. gada budžetā bija asignēti ievērojami līdzekļi attiecīgi DKK 65 000 000 un DKK 53 637 000 apmērā, lai segtu turpmākos nerentablo līgumu radītos zaudējumus. Uzkrājumi nerentablo līgumu radīto zaudējumu segšanai bija jāveido, jo autobusu satiksmes pakalpojumu līgumi uzņēmumam bija saistoši līdz termiņa beigām.

| (197) | Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli BP Chemicals spriedumā tiesa ir norādījusi, ka lēmumā par to, vai atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par vienu pasākumu, jāņem vērā “uzņēmuma stāvoklis laikā, kad ir pieņemts katrs lēmums veikt ieguldījumu”, jo ir jānoskaidro, vai laikā starp katru ieguldījumu uzņēmuma finansiālajā stāvoklī nav notikušas pārmaiņas, kas liecina, ka neatkarīgi no ieguldījumu saistības laikā un savstarpējās saistības tie faktiski sedz dažādas vajadzības. Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli šoreiz tā nav bijis turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(197)

Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli BP Chemicals spriedumā tiesa ir norādījusi, ka lēmumā par to, vai atbalsta pasākumi ir uzskatāmi par vienu pasākumu, jāņem vērā “uzņēmuma stāvoklis laikā, kad ir pieņemts katrs lēmums veikt ieguldījumu”, jo ir jānoskaidro, vai laikā starp katru ieguldījumu uzņēmuma finansiālajā stāvoklī nav notikušas pārmaiņas, kas liecina, ka neatkarīgi no ieguldījumu saistības laikā un savstarpējās saistības tie faktiski sedz dažādas vajadzības. Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli šoreiz tā nav bijis turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| (198) | Kapitālu 1999. un 2001. gadā uzņēmumā ieguldīja, lai uzņēmumam būtu pieejams pietiekams kapitāls, jo laikposmā līdz 1999. gadam uzņēmums bija noslēdzis nerentablus līgumus. Kapitāla ieguldīšana notika divos posmos vienīgi tādēļ, ka tikai pēc tam, kad bija pabeigtas sarunas ar pircēju Arriva, kļuva skaidrs faktiskais vajadzīgā kapitāla apjoms, lai gan objektīvi šī vajadzība pastāvēja jau 1999. gadā, kad valsts veica pirmo kapitāla ieguldījumu. |
| --- | --- |

(198)

Kapitālu 1999. un 2001. gadā uzņēmumā ieguldīja, lai uzņēmumam būtu pieejams pietiekams kapitāls, jo laikposmā līdz 1999. gadam uzņēmums bija noslēdzis nerentablus līgumus. Kapitāla ieguldīšana notika divos posmos vienīgi tādēļ, ka tikai pēc tam, kad bija pabeigtas sarunas ar pircēju Arriva, kļuva skaidrs faktiskais vajadzīgā kapitāla apjoms, lai gan objektīvi šī vajadzība pastāvēja jau 1999. gadā, kad valsts veica pirmo kapitāla ieguldījumu.

| (199) | Secinājums. Dānijas valdība uzskata, ka ir izpildīti visi BP Chemicals spriedumā norādītie noteicošie kritēriji, kas jāievēro, novērtējot, vai vairāki laika ziņā atsevišķi kapitāla ieguldījumi ir uzskatāmi par vienu finansiālu pasākumu. Līdz ar to attiecībā uz 1999. un 2001. gadā veiktajiem kopējiem kapitāla ieguldījumiem ir izpildīta pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasība par vienreizēju atbalstu. |
| --- | --- |

(199)

Secinājums. Dānijas valdība uzskata, ka ir izpildīti visi BP Chemicals spriedumā norādītie noteicošie kritēriji, kas jāievēro, novērtējot, vai vairāki laika ziņā atsevišķi kapitāla ieguldījumi ir uzskatāmi par vienu finansiālu pasākumu. Līdz ar to attiecībā uz 1999. un 2001. gadā veiktajiem kopējiem kapitāla ieguldījumiem ir izpildīta pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasība par vienreizēju atbalstu.

| (200) | Valdība uzskata, ka pēc 1999. un 2001. gadā veiktajiem kapitāla ieguldījumiem Combus bija ekonomiski dzīvotspējīgs. Līdz 2006. gadam Combus nevarēja gūt peļņu vienīgi licencēšanas kārtībā noslēgto nerentablo līgumu dēļ. |
| --- | --- |

(200)

Valdība uzskata, ka pēc 1999. un 2001. gadā veiktajiem kapitāla ieguldījumiem Combus bija ekonomiski dzīvotspējīgs. Līdz 2006. gadam Combus nevarēja gūt peļņu vienīgi licencēšanas kārtībā noslēgto nerentablo līgumu dēļ.

| (201) | Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli visu Combus akciju pārdošana Arriva pierāda, ka pēc pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas Combus bija pilnīgi dzīvotspējīgs. Tāds privātais ieguldītājs kā Arriva nebūtu uzņēmies ar Combus iegādi saistīto ievērojamo finansiālo risku, ja pēc plaša padziļinātās izpētes procesa nebūtu konstatēts, ka Combus ir dzīvotspējīgs uzņēmums, kam saskaņā ar tirgus ekonomikas parastajiem noteikumiem nākotnē ir labas izredzes uz peļņu. |
| --- | --- |

(201)

Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli visu Combus akciju pārdošana Arriva pierāda, ka pēc pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas Combus bija pilnīgi dzīvotspējīgs. Tāds privātais ieguldītājs kā Arriva nebūtu uzņēmies ar Combus iegādi saistīto ievērojamo finansiālo risku, ja pēc plaša padziļinātās izpētes procesa nebūtu konstatēts, ka Combus ir dzīvotspējīgs uzņēmums, kam saskaņā ar tirgus ekonomikas parastajiem noteikumiem nākotnē ir labas izredzes uz peļņu.

| (202) | Valdība atzīmē, ka lēmuma par procedūras sākšanu 107. un 108. apsvērumā Komisija ir uzdevusi divus jautājumus: pirmkārt, par līgumu izbeigšanu un, otrkārt, par starpību starp uzkrāto deficītu un izmaksāto atbalstu. |
| --- | --- |

(202)

Valdība atzīmē, ka lēmuma par procedūras sākšanu 107. un 108. apsvērumā Komisija ir uzdevusi divus jautājumus: pirmkārt, par līgumu izbeigšanu un, otrkārt, par starpību starp uzkrāto deficītu un izmaksāto atbalstu.

| (203) | Dānijas valdības apsvērumi attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu izbeigšanas iespēju ir izklāstīti iepriekš. |
| --- | --- |

(203)

Dānijas valdības apsvērumi attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu izbeigšanas iespēju ir izklāstīti iepriekš.

| (204) | Atbildot uz jautājumu par starpību starp 2000.–2005. gadā uzkrāto deficītu DKK 360 miljonu apmērā un 2001. gadā izmaksāto kopējo atbalstu DKK 291 miljona apmērā, valdība uzskata, ka ir noticis pārpratums. |
| --- | --- |

(204)

Atbildot uz jautājumu par starpību starp 2000.–2005. gadā uzkrāto deficītu DKK 360 miljonu apmērā un 2001. gadā izmaksāto kopējo atbalstu DKK 291 miljona apmērā, valdība uzskata, ka ir noticis pārpratums.

| (205) | Laikposmā no 2000. līdz 2005. gadam uzkrātā deficīta summa ir norādīta pareizi, bet Combus 2001. gadā izmaksātie līdzekļi pārsniedza šo uzkrātā deficīta summu. Valdības izmaksātā summa bija DKK 291 miljons (sal. ar apsvērumiem par to, ka, aprēķinot izmaksātā atbalsta summu, ir skaidrs, ka tajā jāiekļauj saskaņā ar garantijām faktiski izmaksātā summa). |
| --- | --- |

(205)

Laikposmā no 2000. līdz 2005. gadam uzkrātā deficīta summa ir norādīta pareizi, bet Combus 2001. gadā izmaksātie līdzekļi pārsniedza šo uzkrātā deficīta summu. Valdības izmaksātā summa bija DKK 291 miljons (sal. ar apsvērumiem par to, ka, aprēķinot izmaksātā atbalsta summu, ir skaidrs, ka tajā jāiekļauj saskaņā ar garantijām faktiski izmaksātā summa).

| (206) | Tomēr jāievēro, ka valdības izmaksātā summa ir jāpieskaita kreditoru norakstīto parādu summai DKK 100 miljonu apmērā. Tātad 2001. gadā izmaksātā kapitāla summa pārsniedza aplēsto 2000.–2005. gadā uzkrāto deficītu. |
| --- | --- |

(206)

Tomēr jāievēro, ka valdības izmaksātā summa ir jāpieskaita kreditoru norakstīto parādu summai DKK 100 miljonu apmērā. Tātad 2001. gadā izmaksātā kapitāla summa pārsniedza aplēsto 2000.–2005. gadā uzkrāto deficītu.

| (207) | Pirmkārt, Dānijas valdība uzskata, ka 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes jāinterpretē tādējādi, ka pasākumi, lai mazinātu atbalsta radītos konkurences traucējumus un ietekmi uz konkurentiem, nav obligāti un ir paredzami tikai vajadzības gadījumā. Tas uzsvērts, Pamatnostādņu 35. punktā un visā 39. punkta ii) apakšpunktā lietojot vārdu “vajadzētu”. Dānijas valdība turklāt norāda, ka Komisija, pieņemot sākotnējo lēmumu, nelūdza un nepieprasīja, lai Arriva nodrošinātu atbildes koncesijas vai īstenotu pasākumus, kas varētu mazināt ar pārdošanu saistītus iespējamus konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(207)

Pirmkārt, Dānijas valdība uzskata, ka 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes jāinterpretē tādējādi, ka pasākumi, lai mazinātu atbalsta radītos konkurences traucējumus un ietekmi uz konkurentiem, nav obligāti un ir paredzami tikai vajadzības gadījumā. Tas uzsvērts, Pamatnostādņu 35. punktā un visā 39. punkta ii) apakšpunktā lietojot vārdu “vajadzētu”. Dānijas valdība turklāt norāda, ka Komisija, pieņemot sākotnējo lēmumu, nelūdza un nepieprasīja, lai Arriva nodrošinātu atbildes koncesijas vai īstenotu pasākumus, kas varētu mazināt ar pārdošanu saistītus iespējamus konkurences traucējumus.

| (208) | Otrkārt, Dānijas valdība norāda, ka autobusu transporta nozarē nav jaudas strukturāla pārpalikuma. Turklāt tā atgādina, ka Dānijas konkurences iestādes ir paziņojušas, ka tirgū valda īpaši aktīva un efektīva konkurence un tirgus ir viegli pieejams, pateicoties zemajiem piekļuves šķēršļiem, ko garantē Eiropas noteikumi par konkursu rīkošanu. Līdz ar to Dānijas valdība uzskata, ka nebija vajadzības mazināt atbalsta iespējamo negatīvo ietekmi, jo par šādu negatīvu ietekmi nekas neliecina. |
| --- | --- |

(208)

Otrkārt, Dānijas valdība norāda, ka autobusu transporta nozarē nav jaudas strukturāla pārpalikuma. Turklāt tā atgādina, ka Dānijas konkurences iestādes ir paziņojušas, ka tirgū valda īpaši aktīva un efektīva konkurence un tirgus ir viegli pieejams, pateicoties zemajiem piekļuves šķēršļiem, ko garantē Eiropas noteikumi par konkursu rīkošanu. Līdz ar to Dānijas valdība uzskata, ka nebija vajadzības mazināt atbalsta iespējamo negatīvo ietekmi, jo par šādu negatīvu ietekmi nekas neliecina.

| (209) | Treškārt, Dānijas valdība norāda, ka kapitāla ieguldījums Combus atbilda uzņēmuma negatīvajai tirgus vērtībai, kas bija noteikta, rīkojot pilnīgi atklātu konkursu, kurā varēja piedalīties ikviens ieinteresēts pircējs, un ka tādējādi atbalsta pasākums tirgū neradīja konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(209)

Treškārt, Dānijas valdība norāda, ka kapitāla ieguldījums Combus atbilda uzņēmuma negatīvajai tirgus vērtībai, kas bija noteikta, rīkojot pilnīgi atklātu konkursu, kurā varēja piedalīties ikviens ieinteresēts pircējs, un ka tādējādi atbalsta pasākums tirgū neradīja konkurences traucējumus.

| (210) | Ceturtkārt, Dānijas valdība uzskata, ka turpmākā daļējā aktīvu un saistību pārdošana Connex bija pasākums, kas varēja mazināt iespējamu negatīvu ietekmi uz tirgus nosacījumiem. Pārdodot vismaz 50 % Combus aktīvu Connex, Arriva neapšaubāmi kompensēja jebkādas iespējamas ar Combus iegādi saistītas konkurences priekšrocības. Pārdodot Combus aktīvus Connex, Arriva arī ievērojami samazināja savu tirgus daļu Kopenhāgenas apgabalā. |
| --- | --- |

(210)

Ceturtkārt, Dānijas valdība uzskata, ka turpmākā daļējā aktīvu un saistību pārdošana Connex bija pasākums, kas varēja mazināt iespējamu negatīvu ietekmi uz tirgus nosacījumiem. Pārdodot vismaz 50 % Combus aktīvu Connex, Arriva neapšaubāmi kompensēja jebkādas iespējamas ar Combus iegādi saistītas konkurences priekšrocības. Pārdodot Combus aktīvus Connex, Arriva arī ievērojami samazināja savu tirgus daļu Kopenhāgenas apgabalā.

| (211) | Visbeidzot, Dānijas valdība apgalvo, ka pēdējo nerentablo līgumu termiņš beigsies 2006. gadā un ka par turpmākajiem līgumiem rīkos atklātus konkursus, kuros varēs piedalīties visi tirgus dalībnieki. Ja atbalsts tomēr radītu negatīvu ietekmi uz konkurenci (saskaņā ar Dānijas valdības viedokli tā būtu ļoti minimāla), tās ilgums būtu ierobežots. |
| --- | --- |

(211)

Visbeidzot, Dānijas valdība apgalvo, ka pēdējo nerentablo līgumu termiņš beigsies 2006. gadā un ka par turpmākajiem līgumiem rīkos atklātus konkursus, kuros varēs piedalīties visi tirgus dalībnieki. Ja atbalsts tomēr radītu negatīvu ietekmi uz konkurenci (saskaņā ar Dānijas valdības viedokli tā būtu ļoti minimāla), tās ilgums būtu ierobežots.

| (212) | Dānijas valdība uzskata, ka atbalsta pasākumi bija maksimāli ierobežoti un tātad atbilda attiecīgajiem 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(212)

Dānijas valdība uzskata, ka atbalsta pasākumi bija maksimāli ierobežoti un tātad atbilda attiecīgajiem 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem.

| (213) | Pēc tam, kad KPMG bija veicis ar Combus pārstrukturēšanu saistītu pētījumu, juridiskā firma Kromann & Münter ieteica 1999. gadā ieguldāmā kapitāla apjomu, un Dānijas valdības finanšu konsultants Alfred Berg šim vērtējumam piekrita. |
| --- | --- |

(213)

Pēc tam, kad KPMG bija veicis ar Combus pārstrukturēšanu saistītu pētījumu, juridiskā firma Kromann & Münter ieteica 1999. gadā ieguldāmā kapitāla apjomu, un Dānijas valdības finanšu konsultants Alfred Berg šim vērtējumam piekrita.

| (214) | Runājot par 2001. gada kapitāla ieguldījumiem, Dānijas valdība skaidro, ka to apjoms bija atkarīgs gan no uzņēmuma finansiālā stāvokļa, gan Dānijas valdības sarunām ar Arriva un citiem potenciālajiem pircējiem. Tā kā ieguldāmā kapitāla apjomu noteica pēc sarunām ar ieinteresētiem pircējiem, kas bija pieteikušies saskaņā ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu pārdošanas procedūru, atbalsta pasākumi atbilda uzņēmuma tirgus cenai un tādējādi, bez šaubām, bija stingri ierobežoti. |
| --- | --- |

(214)

Runājot par 2001. gada kapitāla ieguldījumiem, Dānijas valdība skaidro, ka to apjoms bija atkarīgs gan no uzņēmuma finansiālā stāvokļa, gan Dānijas valdības sarunām ar Arriva un citiem potenciālajiem pircējiem. Tā kā ieguldāmā kapitāla apjomu noteica pēc sarunām ar ieinteresētiem pircējiem, kas bija pieteikušies saskaņā ar atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu pārdošanas procedūru, atbalsta pasākumi atbilda uzņēmuma tirgus cenai un tādējādi, bez šaubām, bija stingri ierobežoti.

| (215) | Komisijas lēmuma par procedūras sākšanu 119. apsvērumā ir teikts, ka atbalsta saņēmējam ir jāizdara ieguldījums pārstrukturēšanas plānā. Komisija ir atzinusi, ka šāds ieguldījums ir daļējā Combus parāda pārņemšana, ko uzņēmās Arriva. Šajā sakarā Komisija lūdza sniegt informāciju par citiem Combus un/vai Arriva ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(215)

Komisijas lēmuma par procedūras sākšanu 119. apsvērumā ir teikts, ka atbalsta saņēmējam ir jāizdara ieguldījums pārstrukturēšanas plānā. Komisija ir atzinusi, ka šāds ieguldījums ir daļējā Combus parāda pārņemšana, ko uzņēmās Arriva. Šajā sakarā Komisija lūdza sniegt informāciju par citiem Combus un/vai Arriva ieguldījumiem.

| (216) | Dānijas valdība uzskata, ka pārstrukturēšanas plānos paredzētie taupības un racionalizācijas pasākumi ir atbalsta saņēmēja ieguldījums saskaņā ar Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu. Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli citi ieguldījumi ir pārdošanas cena DKK 100 apmērā, ieņēmumi no Combus 50 % pārdošanas Connex (DKK 113,9 miljoni) un Arriva tiešais ieguldījums DKK 33,6 miljonu apmērā pārstrukturēšanas izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(216)

Dānijas valdība uzskata, ka pārstrukturēšanas plānos paredzētie taupības un racionalizācijas pasākumi ir atbalsta saņēmēja ieguldījums saskaņā ar Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu. Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli citi ieguldījumi ir pārdošanas cena DKK 100 apmērā, ieņēmumi no Combus 50 % pārdošanas Connex (DKK 113,9 miljoni) un Arriva tiešais ieguldījums DKK 33,6 miljonu apmērā pārstrukturēšanas izmaksu segšanai.

4.2.   DANSKE BUSVOGNMAEND IESNIEGTIE APSVĒRUMI

4.2.1.   TIRGUS EKONOMIKAS IEGULDĪTĀJA PRINCIPA IEVĒROŠANA

| (217) | Saskaņā ar Danske Busvognmaend viedokli nav pierādīts, ka varētu atjaunoties Combus dzīvotspēja un ienesīgums. Gluži pretēji – atsaucoties uz Combus sprieduma 19. punktu, Danske Busvognmaend uzskata, ka privāts ieguldītājs noteikti nebūtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība, piešķirot atbalstu. |
| --- | --- |

(217)

Saskaņā ar Danske Busvognmaend viedokli nav pierādīts, ka varētu atjaunoties Combus dzīvotspēja un ienesīgums. Gluži pretēji – atsaucoties uz Combus sprieduma 19. punktu, Danske Busvognmaend uzskata, ka privāts ieguldītājs noteikti nebūtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība, piešķirot atbalstu.

| (218) | Papildus Komisijas sniegtajai faktu informācijai Danske Busvognmaend atsaucas uz trim pēc Combus sprieduma pieņemšanas Dānijā publicētiem ziņojumiem (37). Saskaņā ar Danske
  Busvognmaend viedokli šie ziņojumi apstiprina, ka privāts ieguldītājs līdzīgos apstākļos nebūtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība. |
| --- | --- |

(218)

Papildus Komisijas sniegtajai faktu informācijai Danske Busvognmaend atsaucas uz trim pēc Combus sprieduma pieņemšanas Dānijā publicētiem ziņojumiem (37). Saskaņā ar Danske
  Busvognmaend viedokli šie ziņojumi apstiprina, ka privāts ieguldītājs līdzīgos apstākļos nebūtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība.

| (219) | Danske Busvognmaend atgādina, ka toreiz, kad 1999. gada maijā Dānijas valdība piešķīra Combus ekonomisku atbalstu DKK 300 miljonu apmērā, tā balstījās uz tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (sk. prasības 36. piezīmi, 22. lpp.). Tā laika transporta ministrs paziņoja:
  “Rezumējot, es uzskatu, ka Transporta ministrijas kapitāla ieguldījums Combus A/S nav valsts atbalsts, un tādēļ šis darījums nav jāpaziņo Komisijai; ministrija ir lūgusi veikt attiecīgo novērtējumu, kas liecina, ka šis kapitāla ieguldījums ir nepieciešams un pietiekams un ka uzņēmumu var pārstrukturēt, lai tā darbība būtu rentabla, turklāt var pieņemt, ka ieguldītais papildu kapitāls dos ieņēmumus peļņas vai procentu veidā, kā arī tiks atmaksāts. Šā iemesla dēļ uzskatu, ka minētais ieguldījums atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.” |
| --- | --- |

(219)

Danske Busvognmaend atgādina, ka toreiz, kad 1999. gada maijā Dānijas valdība piešķīra Combus ekonomisku atbalstu DKK 300 miljonu apmērā, tā balstījās uz tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (sk. prasības 36. piezīmi, 22. lpp.). Tā laika transporta ministrs paziņoja:

“Rezumējot, es uzskatu, ka Transporta ministrijas kapitāla ieguldījums Combus A/S nav valsts atbalsts, un tādēļ šis darījums nav jāpaziņo Komisijai; ministrija ir lūgusi veikt attiecīgo novērtējumu, kas liecina, ka šis kapitāla ieguldījums ir nepieciešams un pietiekams un ka uzņēmumu var pārstrukturēt, lai tā darbība būtu rentabla, turklāt var pieņemt, ka ieguldītais papildu kapitāls dos ieņēmumus peļņas vai procentu veidā, kā arī tiks atmaksāts. Šā iemesla dēļ uzskatu, ka minētais ieguldījums atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam.”

| (220) | Danske Busvognmaend atgādina, ka pēc tam šo jautājumu analizēja Dānijas Revīzijas birojs (sk. A 22. pielikumu), un atsaucas uz minētā biroja secinājumiem (V nodaļas 37., 39. un jo īpaši 41., 43. lpp.), kuros paskaidrots, ka
  “Revīzijas biroja veiktā analīze liecina, ka, Transporta ministrijai, gatavojot dokumentus kapitāla ieguldījumam Combus, bija iespēja uzzināt, ka uzņēmums tika slikti pārvaldīts un ka nebija attiecīgās bāzes, lai pieņemtu saimnieciskus lēmumus, proti, lēmumus par autobusu pārvadājumu līgumu rentabilitātes uzraudzību un par vispārējo izdevumu dinamikas kontroli”. |
| --- | --- |

(220)

Danske Busvognmaend atgādina, ka pēc tam šo jautājumu analizēja Dānijas Revīzijas birojs (sk. A 22. pielikumu), un atsaucas uz minētā biroja secinājumiem (V nodaļas 37., 39. un jo īpaši 41., 43. lpp.), kuros paskaidrots, ka

“Revīzijas biroja veiktā analīze liecina, ka, Transporta ministrijai, gatavojot dokumentus kapitāla ieguldījumam Combus, bija iespēja uzzināt, ka uzņēmums tika slikti pārvaldīts un ka nebija attiecīgās bāzes, lai pieņemtu saimnieciskus lēmumus, proti, lēmumus par autobusu pārvadājumu līgumu rentabilitātes uzraudzību un par vispārējo izdevumu dinamikas kontroli”.

| (221) | Danske Busvognmaend uzskata, ka kapitāla ieguldījuma rentabilitāte bija tik nedroša, ka tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana nebija iespējama. Tā uzskata, ka 1999. gada maijā veiktā DKK 300 miljonu ieguldījuma mērķis bija novērst uzņēmuma maksātnespēju, kura nebija novēršama (sk. replikas 38. punktu un tā citātus). |
| --- | --- |

(221)

Danske Busvognmaend uzskata, ka kapitāla ieguldījuma rentabilitāte bija tik nedroša, ka tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana nebija iespējama. Tā uzskata, ka 1999. gada maijā veiktā DKK 300 miljonu ieguldījuma mērķis bija novērst uzņēmuma maksātnespēju, kura nebija novēršama (sk. replikas 38. punktu un tā citātus).

| (222) | Danske Busvognmaend uzskata, ka pēc tam notikumi attīstījās savādāk, nekā par tiem oficiāli ziņoja Transporta ministrija. No 2001. gada pavasara bija jāveic jauni kapitāla ieguldījumi un jādzēš uzņēmuma parādi par kopējo summu DKK 240 miljoni. Turklāt privātiem kreditoriem bija jāatrod risinājums attiecībā uz parādprasībām par summu DKK 100 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(222)

Danske Busvognmaend uzskata, ka pēc tam notikumi attīstījās savādāk, nekā par tiem oficiāli ziņoja Transporta ministrija. No 2001. gada pavasara bija jāveic jauni kapitāla ieguldījumi un jādzēš uzņēmuma parādi par kopējo summu DKK 240 miljoni. Turklāt privātiem kreditoriem bija jāatrod risinājums attiecībā uz parādprasībām par summu DKK 100 miljonu apmērā.

| (223) | Danske Busvognmaend secina, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nerīkotos tā, kā to darīja valsts, jo nekāda peļņa no kapitāla nebija gaidāma. Pēc Danske Busvognmaend uzskatiem parastais privātieguldītājs darītu visu iespējamo, lai lauztu zaudējumus nesošos līgumus, un censtos tikt citu uzņēmumu paspārnē, lai tādējādi nodrošinātu Combus rentabilitāti. |
| --- | --- |

(223)

Danske Busvognmaend secina, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nerīkotos tā, kā to darīja valsts, jo nekāda peļņa no kapitāla nebija gaidāma. Pēc Danske Busvognmaend uzskatiem parastais privātieguldītājs darītu visu iespējamo, lai lauztu zaudējumus nesošos līgumus, un censtos tikt citu uzņēmumu paspārnē, lai tādējādi nodrošinātu Combus rentabilitāti.

| (224) | Lai pamatotu savu secinājumu, Danske Busvognmaend atgādina, ka Pirmās instances tiesa lietā T-157/01 (94. punkts) minēja, “ka Dānijas autobusu pārvadājumu tirgus ir spējīgs ātri pielāgoties transporta iestāžu pieprasījumiem un ka viena līgumslēdzēja uzņēmuma likvidācijas gadījumā nav grūti atrast citus uzņēmumus, līdz tiks izsludināts jauns piedāvājumu konkurss. No tā izriet, ka citi uzņēmumi būtu varējuši pārņemt Combus pārvadājumu līgumus, ja Combus tiktu likvidēts.” |
| --- | --- |

(224)

Lai pamatotu savu secinājumu, Danske Busvognmaend atgādina, ka Pirmās instances tiesa lietā T-157/01 (94. punkts) minēja, “ka Dānijas autobusu pārvadājumu tirgus ir spējīgs ātri pielāgoties transporta iestāžu pieprasījumiem un ka viena līgumslēdzēja uzņēmuma likvidācijas gadījumā nav grūti atrast citus uzņēmumus, līdz tiks izsludināts jauns piedāvājumu konkurss. No tā izriet, ka citi uzņēmumi būtu varējuši pārņemt Combus pārvadājumu līgumus, ja Combus tiktu likvidēts.”

| (225) | Tādēļ Danske Busvognmaend ir pārliecināta, ka privātieguldītājs būtu sīki izanalizējis iespēju, vai nu atteikties no spēkā esošajiem līgumiem, vai arī pasludināt uzņēmuma maksātnespēju. Šāda analīze netika veikta. Nav šaubu, ka virkne citu šā tirgus dalībnieku būtu ieinteresēta pārņemt attiecīgos autobusu maršrutus. Piemēram, tas, ka galvaspilsētas reģionā Combus nokļuva finansiāli neizdevīgā situācijā, notika tādēļ, ka Combus piedāvājums bija ļoti mazs un ka tam bija jābūvē vairākas celtnes, kuru uzņēmumam nebija (garāžas u. c.). Visticamāk, ka Arriva, kam bija attiecīgās celtnes (garāžas, infrastruktūra u. c.), toreiz būtu ieinteresēts pārņemt līgumus, kurus Combus tam nav ļāvis iegūt, un būtu ar tiem veicis finansiāli ienesīgākus pārvadājumus. |
| --- | --- |

(225)

Tādēļ Danske Busvognmaend ir pārliecināta, ka privātieguldītājs būtu sīki izanalizējis iespēju, vai nu atteikties no spēkā esošajiem līgumiem, vai arī pasludināt uzņēmuma maksātnespēju. Šāda analīze netika veikta. Nav šaubu, ka virkne citu šā tirgus dalībnieku būtu ieinteresēta pārņemt attiecīgos autobusu maršrutus. Piemēram, tas, ka galvaspilsētas reģionā Combus nokļuva finansiāli neizdevīgā situācijā, notika tādēļ, ka Combus piedāvājums bija ļoti mazs un ka tam bija jābūvē vairākas celtnes, kuru uzņēmumam nebija (garāžas u. c.). Visticamāk, ka Arriva, kam bija attiecīgās celtnes (garāžas, infrastruktūra u. c.), toreiz būtu ieinteresēts pārņemt līgumus, kurus Combus tam nav ļāvis iegūt, un būtu ar tiem veicis finansiāli ienesīgākus pārvadājumus.

| (226) | Danske Busvognmaend uzskata, ka dažos Eiropas Kopienu Tiesas paziņojumos ir norādīts, ka ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu var būt saderīgs tāds atbalsts uzņēmumam, ko sniedz periodā, kad uzņēmumu cenšas pārdot, jo uzņēmuma maksātnespējas procedūra izmaksātu dārgāk. Tomēr, lai tāds pasākums tiktu uzskatīts par pamatotu saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, ir jāsagatavo attiecīgie dokumenti, kuros sniegti uzticami ekonomiskie dati, kas liecina, ka attiecīgais pasākums valsts iestādēm dos labākus rezultātus nekā uzņēmuma likvidācija vai maksātnespējas pasludināšana. Danske Busvognmaend apgalvo, ka Dānijas iestādes nav sniegušas nevienu dokumentu, kurā būtu teikts, ka Combus likvidācija vai maksātnespējas pasludināšana valstij izmaksātu vairāk nekā uzņēmuma atdzīvināšana vai pārdošana, kā tas notika šajā gadījumā. Danske Busvognmaend uzskata, ka tieši Combus likvidācija vai maksātnespējas pasludināšana valstij būtu izdevīgāka. Līgumu nodošana citiem pārvadātājiem dotu iespēju izvairīties no milzīgiem zaudējumiem un ļoti lieliem parādiem, kas sekoja pēc tam, turklāt uzņēmuma aprīkojumu un celtnes par saprātīgu cenu varētu pārdot konkrētam interesentam. |
| --- | --- |

(226)

Danske Busvognmaend uzskata, ka dažos Eiropas Kopienu Tiesas paziņojumos ir norādīts, ka ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu var būt saderīgs tāds atbalsts uzņēmumam, ko sniedz periodā, kad uzņēmumu cenšas pārdot, jo uzņēmuma maksātnespējas procedūra izmaksātu dārgāk. Tomēr, lai tāds pasākums tiktu uzskatīts par pamatotu saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, ir jāsagatavo attiecīgie dokumenti, kuros sniegti uzticami ekonomiskie dati, kas liecina, ka attiecīgais pasākums valsts iestādēm dos labākus rezultātus nekā uzņēmuma likvidācija vai maksātnespējas pasludināšana. Danske Busvognmaend apgalvo, ka Dānijas iestādes nav sniegušas nevienu dokumentu, kurā būtu teikts, ka Combus likvidācija vai maksātnespējas pasludināšana valstij izmaksātu vairāk nekā uzņēmuma atdzīvināšana vai pārdošana, kā tas notika šajā gadījumā. Danske Busvognmaend uzskata, ka tieši Combus likvidācija vai maksātnespējas pasludināšana valstij būtu izdevīgāka. Līgumu nodošana citiem pārvadātājiem dotu iespēju izvairīties no milzīgiem zaudējumiem un ļoti lieliem parādiem, kas sekoja pēc tam, turklāt uzņēmuma aprīkojumu un celtnes par saprātīgu cenu varētu pārdot konkrētam interesentam.

4.2.2.   ATBILSTĪBA 1999. GADA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAMATNOSTĀDNĒM

| (227) | Danske Busvognmaend uzskata, ka 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi nav ievēroti. |
| --- | --- |

(227)

Danske Busvognmaend uzskata, ka 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi nav ievēroti.

| (228) | Danske Busvognmaend uzskata, ka atbalsta pasākumi ir divi atsevišķi atbalsta pasākumi. Saskaņā ar apvienības viedokli ne Dānijas valdība, ne Arriva nav apliecinājuši, ka atbalsta pasākumi būtu viena atbalsta divi piešķīrumi. Šis gadījums drīzāk skaidri liecina, ka Combus bija slikti pārvaldīts uzņēmums un Dānijas valdība to labi apzinājās; finansiālo atbalstu 1999. gadā uzņēmumam piešķīra bez pienācīga novērtējuma un pēcpasākumiem, tāpēc 2001. gadā bija jāpiešķir papildu finansiāls atbalsts. |
| --- | --- |

(228)

Danske Busvognmaend uzskata, ka atbalsta pasākumi ir divi atsevišķi atbalsta pasākumi. Saskaņā ar apvienības viedokli ne Dānijas valdība, ne Arriva nav apliecinājuši, ka atbalsta pasākumi būtu viena atbalsta divi piešķīrumi. Šis gadījums drīzāk skaidri liecina, ka Combus bija slikti pārvaldīts uzņēmums un Dānijas valdība to labi apzinājās; finansiālo atbalstu 1999. gadā uzņēmumam piešķīra bez pienācīga novērtējuma un pēcpasākumiem, tāpēc 2001. gadā bija jāpiešķir papildu finansiāls atbalsts.

| (229) | Danske Busvognmaend uzskata, ka pirms pirmā kapitāla ieguldījuma 1999. gadā Dānijas valdība nebija iesniegusi pārstrukturēšanas plānu. Saskaņā ar apvienības viedokli pārstrukturēšanas plānu nevar iesniegt ar nokavējumu (38). Šajā ziņā Danske Busvognmaend nepiekrīt lēmuma par procedūras sākšanu 36., 48. un 49. apsvērumā izklāstītajai Komisijas nostājai. |
| --- | --- |

(229)

Danske Busvognmaend uzskata, ka pirms pirmā kapitāla ieguldījuma 1999. gadā Dānijas valdība nebija iesniegusi pārstrukturēšanas plānu. Saskaņā ar apvienības viedokli pārstrukturēšanas plānu nevar iesniegt ar nokavējumu (38). Šajā ziņā Danske Busvognmaend nepiekrīt lēmuma par procedūras sākšanu 36., 48. un 49. apsvērumā izklāstītajai Komisijas nostājai.

| (230) | Danske Busvognmaend apstrīd viedokli, ka Combus kā valsts uzņēmums jebkad būtu varējis kļūt ienesīgs un tātad ekonomiski dzīvotspējīgs. Apvienība uzskata, ka ekonomiskā dzīvotspēja bija sasniedzama vienīgi, pārdodot uzņēmumu Arriva. Šajā sakarā tā atsaucas uz Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu un uz Combus sprieduma 115. un 116. punktā pausto PIT viedokli. |
| --- | --- |

(230)

Danske Busvognmaend apstrīd viedokli, ka Combus kā valsts uzņēmums jebkad būtu varējis kļūt ienesīgs un tātad ekonomiski dzīvotspējīgs. Apvienība uzskata, ka ekonomiskā dzīvotspēja bija sasniedzama vienīgi, pārdodot uzņēmumu Arriva. Šajā sakarā tā atsaucas uz Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu un uz Combus sprieduma 115. un 116. punktā pausto PIT viedokli.

| (231) | Saskaņā ar Danske Busvognmaend viedokli Combus labā veiktie atbalsta pasākumi tirgū traucēja konkurenci de facto, jo tie deva Arriva iespēju līdz ar Combus iegādi iegūt gandrīz 70 % tirgus daļu. Tādējādi Arriva Dānijas tirgū ieguva dominējošu stāvokli. Tajā pašā laikā daudzi autobusu satiksmes uzņēmumi nokļuva uz bankrota sliekšņa. Raugoties no Danske
  Busvognmaend viedokļa, Dānijas valdība nedarīja neko, lai novērstu konkurences traucējumus; Combus pēc atbalsta piešķiršanas 1999. gadā neatteicās ne no viena līguma, bet 2001. gada atbalsta pasākumi pat ļāva Arriva gūt peļņu. Rezultātā Arriva guva peļņu, daļu Combus pārdodot Connex un nostādot neizdevīgā stāvoklī konkurentus. |
| --- | --- |

(231)

Saskaņā ar Danske Busvognmaend viedokli Combus labā veiktie atbalsta pasākumi tirgū traucēja konkurenci de facto, jo tie deva Arriva iespēju līdz ar Combus iegādi iegūt gandrīz 70 % tirgus daļu. Tādējādi Arriva Dānijas tirgū ieguva dominējošu stāvokli. Tajā pašā laikā daudzi autobusu satiksmes uzņēmumi nokļuva uz bankrota sliekšņa. Raugoties no Danske
  Busvognmaend viedokļa, Dānijas valdība nedarīja neko, lai novērstu konkurences traucējumus; Combus pēc atbalsta piešķiršanas 1999. gadā neatteicās ne no viena līguma, bet 2001. gada atbalsta pasākumi pat ļāva Arriva gūt peļņu. Rezultātā Arriva guva peļņu, daļu Combus pārdodot Connex un nostādot neizdevīgā stāvoklī konkurentus.

| (232) | Ņemot vērā pamatnostādnes un nosacījumu, kas liek, cik iespējams, mazināt pārmērīgus konkurences traucējumus, Combus vajadzēja vismaz atteikties no līgumiem. Šajā ziņā Danske Busvognmaend piekrīt lēmuma par procedūras sākšanu 112. apsvērumā izklāstītajam Komisijas viedoklim. |
| --- | --- |

(232)

Ņemot vērā pamatnostādnes un nosacījumu, kas liek, cik iespējams, mazināt pārmērīgus konkurences traucējumus, Combus vajadzēja vismaz atteikties no līgumiem. Šajā ziņā Danske Busvognmaend piekrīt lēmuma par procedūras sākšanu 112. apsvērumā izklāstītajam Komisijas viedoklim.

| (233) | Danske Busvognmaend uzskata, ka saistībā ar Combus pārdošanu Dānijas valdība vispār nav ņēmusi vērā šo nosacījumu un nav pārliecības, ka uzņēmums ir pārdots par tirgus cenu, kas būtu vislabākais veids, kā nodrošināt atbalsta stingru ierobežošanu. |
| --- | --- |

(233)

Danske Busvognmaend uzskata, ka saistībā ar Combus pārdošanu Dānijas valdība vispār nav ņēmusi vērā šo nosacījumu un nav pārliecības, ka uzņēmums ir pārdots par tirgus cenu, kas būtu vislabākais veids, kā nodrošināt atbalsta stingru ierobežošanu.

| (234) | Danske Busvognmaend uzskata, ka Dānijas valdība ir skaidri atzinusi, ka tā nav pārbaudījusi, ciktāl piešķirtais atbalsts ir stingri ierobežots līdz nepieciešamajam atbalstam. Šajā sakarā tā atsaucas uz Combus Lietas K pielikuma 6. lappusi, kur Dānijas valdība paziņo: “Apspriestais kapitāla ieguldījums, ko Arriva ir pieprasījis, lai pārņemtu akcijas, pamatojas uz uzņēmējdarbības scenāriju, kas, protams, nav zināms pārdevējam.” Dānijas valdība I pielikuma 6. lappusē paziņo arī, ka “...valdība atzīst, ka Arriva pieprasītais kapitāla ieguldījums atspoguļo uzņēmuma pašreizējo tirgus vērtību ...”. |
| --- | --- |

(234)

Danske Busvognmaend uzskata, ka Dānijas valdība ir skaidri atzinusi, ka tā nav pārbaudījusi, ciktāl piešķirtais atbalsts ir stingri ierobežots līdz nepieciešamajam atbalstam. Šajā sakarā tā atsaucas uz Combus Lietas K pielikuma 6. lappusi, kur Dānijas valdība paziņo: “Apspriestais kapitāla ieguldījums, ko Arriva ir pieprasījis, lai pārņemtu akcijas, pamatojas uz uzņēmējdarbības scenāriju, kas, protams, nav zināms pārdevējam.” Dānijas valdība I pielikuma 6. lappusē paziņo arī, ka “...valdība atzīst, ka Arriva pieprasītais kapitāla ieguldījums atspoguļo uzņēmuma pašreizējo tirgus vērtību ...”.

| (235) | Danske Busvognmaend uzskata, ka ir pamatoti iemesli nopietni apšaubīt, ka Combus piešķirtais atbalsts saistībā ar tā pārdošanu uzņēmumam Arriva ir ierobežots līdz nepieciešamajam atbalstam. Tā lēš, ka Arriva ir noslēdzis izdevīgu darījumu, un šādā sakarā atsaucas uz sava 2003. gada 24. februāra paziņojuma 8. nodaļu. Tā atzīmē, ka Dānijas valdībai pārdošanas darījumā būtu bijis jāpieaicina neatkarīgi speciālisti, kā Komisija to bieži paredz gadījumos, kad notiek aktīvu cedēšana, jo pretējā gadījumā pārdošanas nosacījumi nav pārredzami un procedūra nav pieejama visiem konkurentiem attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

(235)

Danske Busvognmaend uzskata, ka ir pamatoti iemesli nopietni apšaubīt, ka Combus piešķirtais atbalsts saistībā ar tā pārdošanu uzņēmumam Arriva ir ierobežots līdz nepieciešamajam atbalstam. Tā lēš, ka Arriva ir noslēdzis izdevīgu darījumu, un šādā sakarā atsaucas uz sava 2003. gada 24. februāra paziņojuma 8. nodaļu. Tā atzīmē, ka Dānijas valdībai pārdošanas darījumā būtu bijis jāpieaicina neatkarīgi speciālisti, kā Komisija to bieži paredz gadījumos, kad notiek aktīvu cedēšana, jo pretējā gadījumā pārdošanas nosacījumi nav pārredzami un procedūra nav pieejama visiem konkurentiem attiecīgajā nozarē.

4.3.   ARRIVA IESNIEGTIE APSVĒRUMI

| (236) | Komisija saņēma apsvērumus arī no Arriva Denmark A/S. Tie apkopoti šā lēmuma II daļā, jo attiecas tikai uz faktu informāciju, proti, uz pārdošanas cenu, par kādu vienojās Arriva un Connex. |
| --- | --- |

(236)

Komisija saņēma apsvērumus arī no Arriva Denmark A/S. Tie apkopoti šā lēmuma II daļā, jo attiecas tikai uz faktu informāciju, proti, uz pārdošanas cenu, par kādu vienojās Arriva un Connex.

5.   DĀNIJAS VALDĪBAS ATBILDE UZ DANSKE BUSVOGNMAEND UN ARRIVA IESNIEGTAJIEM APSVĒRUMIEM

5.1.   TIRGUS EKONOMIKAS IEGULDĪTĀJA PRINCIPS

| (237) | Pirmkārt, Dānijas valdība uzskata, ka, ārpus konteksta citējot fragmentu no Dānijas Revīzijas biroja ziņojuma, Danske Busvognmaend rada sagrozītu iespaidu. Saskaņā ar Dānijas valdības teikto, apvienība citē ziņojuma 47. lappusē iedaļā “Dānijas Revīzijas biroja piezīmes” atrodamo fragmentu, kas attiecas uz faktu informāciju, uz kuru pamatojas lēmums, ko Transporta ministrija iesniedza parlamentārajai Finanšu komitejai un kas bija juridiskais pamats, lai Combus ieguldītu kapitālu DKK 300 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(237)

Pirmkārt, Dānijas valdība uzskata, ka, ārpus konteksta citējot fragmentu no Dānijas Revīzijas biroja ziņojuma, Danske Busvognmaend rada sagrozītu iespaidu. Saskaņā ar Dānijas valdības teikto, apvienība citē ziņojuma 47. lappusē iedaļā “Dānijas Revīzijas biroja piezīmes” atrodamo fragmentu, kas attiecas uz faktu informāciju, uz kuru pamatojas lēmums, ko Transporta ministrija iesniedza parlamentārajai Finanšu komitejai un kas bija juridiskais pamats, lai Combus ieguldītu kapitālu DKK 300 miljonu apmērā.

| (238) | Revīzijas biroja ziņojuma 47. lappusē par lēmuma pamatojumu ir teikts:
  “Saskaņā ar lēmumā minēto informāciju jāsaprot, ka pēc DKK 65 miljonu liela uzkrājuma iekļaušanas uzņēmuma 1998. gada pārskatos iespaids par Combus finansiālo stāvokli 1998. gada beigās bija pamatoti precīzs un tātad arī pamatots sākuma punkts, lai noteiktu uzņēmumam vajadzīgā kapitāla apjomu. Bet Transporta ministrija nepaziņoja, ka finanšu informācija, saskaņā ar kuru tā noteica, ka uzkrājuma summai jābūt DKK 65 miljoniem, bija vienkārši iegūta no uzņēmuma valdes sagatavotajiem budžetiem, tāmēm un plānotajiem ietaupījumiem.
  Dānijas Revīzijas birojs uzskata, ka Transporta ministrijai bija jāizvērtē iesniegtie materiāli, lai sniegtu ministram un Finanšu komitejai visu ar lēmumu saistīto būtisko informāciju. Transporta ministrijai nevajadzēja iesniegt lēmumu ar pastāvošo pamatojumu. Ņemot vērā, ka kapitāls Combus bija jāiegulda steidzami, alternatīvi ministrijai būtu vajadzējis uzsvērt, ka lēmuma pamatā ir tikai uzņēmuma sagatavoti vispārīgi budžeti un tāmes.” |
| --- | --- |

(238)

Revīzijas biroja ziņojuma 47. lappusē par lēmuma pamatojumu ir teikts:

“Saskaņā ar lēmumā minēto informāciju jāsaprot, ka pēc DKK 65 miljonu liela uzkrājuma iekļaušanas uzņēmuma 1998. gada pārskatos iespaids par Combus finansiālo stāvokli 1998. gada beigās bija pamatoti precīzs un tātad arī pamatots sākuma punkts, lai noteiktu uzņēmumam vajadzīgā kapitāla apjomu. Bet Transporta ministrija nepaziņoja, ka finanšu informācija, saskaņā ar kuru tā noteica, ka uzkrājuma summai jābūt DKK 65 miljoniem, bija vienkārši iegūta no uzņēmuma valdes sagatavotajiem budžetiem, tāmēm un plānotajiem ietaupījumiem.

Dānijas Revīzijas birojs uzskata, ka Transporta ministrijai bija jāizvērtē iesniegtie materiāli, lai sniegtu ministram un Finanšu komitejai visu ar lēmumu saistīto būtisko informāciju. Transporta ministrijai nevajadzēja iesniegt lēmumu ar pastāvošo pamatojumu. Ņemot vērā, ka kapitāls Combus bija jāiegulda steidzami, alternatīvi ministrijai būtu vajadzējis uzsvērt, ka lēmuma pamatā ir tikai uzņēmuma sagatavoti vispārīgi budžeti un tāmes.”

| (239) | Dānijas valdība uzskata, ka tādējādi Dānijas Revīzijas birojs iebilda nevis pret ministrijas ieteikumu ieguldīt uzņēmumā kapitālu DKK 300 miljonu apmērā, bet drīzāk pret to, ka ministrija nebija uzsvērusi, ka Finanšu komitejai iesniegtā lēmuma pamatā ir Combus valdes sagatavoti budžeti un tāmes. Ņemot vērā, ka kapitāls bija jāiegulda steidzami, Transporta ministrijai nebija izvēles – tā varēja vienīgi ieteikt veikt kapitāla ieguldījumu, ko vajadzēja, lai izvairītos no bankrota un arī lai varētu Combus pārdot. |
| --- | --- |

(239)

Dānijas valdība uzskata, ka tādējādi Dānijas Revīzijas birojs iebilda nevis pret ministrijas ieteikumu ieguldīt uzņēmumā kapitālu DKK 300 miljonu apmērā, bet drīzāk pret to, ka ministrija nebija uzsvērusi, ka Finanšu komitejai iesniegtā lēmuma pamatā ir Combus valdes sagatavoti budžeti un tāmes. Ņemot vērā, ka kapitāls bija jāiegulda steidzami, Transporta ministrijai nebija izvēles – tā varēja vienīgi ieteikt veikt kapitāla ieguldījumu, ko vajadzēja, lai izvairītos no bankrota un arī lai varētu Combus pārdot.

| (240) | Otrkārt, Dānijas valdība norāda, ka Danske Busvognmaend apsvērumos visa uzmanība ir vērsta uz jautājumu par to, vai privāts ieguldītājs 1999. gadā būtu veicis līdzīgu kapitāla ieguldījumu, pamatojoties uz prognozēm, ka pietiekamus ieņēmumus no ieguldījumiem nodrošinās tikai Combus nākotnē gaidāmā peļņa. |
| --- | --- |

(240)

Otrkārt, Dānijas valdība norāda, ka Danske Busvognmaend apsvērumos visa uzmanība ir vērsta uz jautājumu par to, vai privāts ieguldītājs 1999. gadā būtu veicis līdzīgu kapitāla ieguldījumu, pamatojoties uz prognozēm, ka pietiekamus ieņēmumus no ieguldījumiem nodrošinās tikai Combus nākotnē gaidāmā peļņa.

| (241) | Tomēr, saskaņā ar Dānijas valdības viedokli, tirgus ekonomikas ieguldītāja principa pamatā nav tikai tiešie ieņēmumi, ko pamatoti varētu gaidīt no valsts ieguldījumiem. Gluži pretēji – jāņem vērā bankrota radītie slēptie netiešie zaudējumi un negatīvā ietekme, tostarp uz turpmāko privatizācijas procesu. |
| --- | --- |

(241)

Tomēr, saskaņā ar Dānijas valdības viedokli, tirgus ekonomikas ieguldītāja principa pamatā nav tikai tiešie ieņēmumi, ko pamatoti varētu gaidīt no valsts ieguldījumiem. Gluži pretēji – jāņem vērā bankrota radītie slēptie netiešie zaudējumi un negatīvā ietekme, tostarp uz turpmāko privatizācijas procesu.

| (242) | Treškārt, Dānijas valdība atspēko apgalvojumu, ka bija pircēji, kas interesējās par nerentablo līgumu iegādi. Arī tad, ja šādi pircēji būtu bijuši, līgumu nodošana nozīmētu tikai to, ka nekavējoties tiktu apstiprināti līgumu radītie zaudējumi un Combus nāktos izjust tūlītējas, neaprēķināmas finansiālas sekas. |
| --- | --- |

(242)

Treškārt, Dānijas valdība atspēko apgalvojumu, ka bija pircēji, kas interesējās par nerentablo līgumu iegādi. Arī tad, ja šādi pircēji būtu bijuši, līgumu nodošana nozīmētu tikai to, ka nekavējoties tiktu apstiprināti līgumu radītie zaudējumi un Combus nāktos izjust tūlītējas, neaprēķināmas finansiālas sekas.

| (243) | Dānijas valdība arī nepiekrīt apgalvojumam, ka ikviens autobusu ekspluatants būtu pārņēmis nerentablos līgumus par jebkuru cenu, kas būtu augstāka par līgumu negatīvo vērtību. Tādējādi līgumus varētu pārdot tikai par negatīvu pirkuma cenu. Katrā ziņā atsevišķu līgumu un/vai atsevišķu pamatlīdzekļu vai darbības aktīvu pārdošana nebūtu ienesīgāks risinājums kā visa uzņēmuma pārdošana. Šo viedokli atbalsta Dānijas Revīzijas birojs (39). |
| --- | --- |

(243)

Dānijas valdība arī nepiekrīt apgalvojumam, ka ikviens autobusu ekspluatants būtu pārņēmis nerentablos līgumus par jebkuru cenu, kas būtu augstāka par līgumu negatīvo vērtību. Tādējādi līgumus varētu pārdot tikai par negatīvu pirkuma cenu. Katrā ziņā atsevišķu līgumu un/vai atsevišķu pamatlīdzekļu vai darbības aktīvu pārdošana nebūtu ienesīgāks risinājums kā visa uzņēmuma pārdošana. Šo viedokli atbalsta Dānijas Revīzijas birojs (39).

| (244) | Atsaucoties uz Combus sprieduma 94. punktu, Danske Busvognmaend apgalvo, ka uzņēmuma bankrota gadījumā citi autobusu ekspluatanti būtu varējuši īsā laikā pārņemt Combus transporta līgumus. Dānijas valdība atzīst to par iespējamu, bet tam nav sakara ar tiesisko novērtējumu, kura nolūks ir noteikt, vai valsts ir rīkojusies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Tomēr šī informācija varētu izrādīties lietderīga, lai noskaidrotu, kā Combus bankrots ietekmētu sabiedriskā transporta pārvaldību un iespējamus transporta pakalpojumu pārtraukumus. |
| --- | --- |

(244)

Atsaucoties uz Combus sprieduma 94. punktu, Danske Busvognmaend apgalvo, ka uzņēmuma bankrota gadījumā citi autobusu ekspluatanti būtu varējuši īsā laikā pārņemt Combus transporta līgumus. Dānijas valdība atzīst to par iespējamu, bet tam nav sakara ar tiesisko novērtējumu, kura nolūks ir noteikt, vai valsts ir rīkojusies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Tomēr šī informācija varētu izrādīties lietderīga, lai noskaidrotu, kā Combus bankrots ietekmētu sabiedriskā transporta pārvaldību un iespējamus transporta pakalpojumu pārtraukumus.

5.2.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS ATBALSTS

| (245) | Atbildot uz Danske Busvognmaend izvirzītajiem argumentiem, Dānijas valdība apgalvo, ka iebildumi par secīgiem atbalsta maksājumiem neietekmē to, vai vairāk nekā vienu atbalsta summu var uzskatīt par vienu atbalsta pasākumu, ko veido vairāk nekā viena iemaksa. Gluži pretēji – izšķirošais faktors šajā sakarā ir vispārējs novērtējums, lai noskaidrotu, vai atsevišķie atbalsta maksājumi ir saistīti laikā un nolūkā tā, ka tos var uzskatīt par vienu atbalsta pasākumu. |
| --- | --- |

(245)

Atbildot uz Danske Busvognmaend izvirzītajiem argumentiem, Dānijas valdība apgalvo, ka iebildumi par secīgiem atbalsta maksājumiem neietekmē to, vai vairāk nekā vienu atbalsta summu var uzskatīt par vienu atbalsta pasākumu, ko veido vairāk nekā viena iemaksa. Gluži pretēji – izšķirošais faktors šajā sakarā ir vispārējs novērtējums, lai noskaidrotu, vai atsevišķie atbalsta maksājumi ir saistīti laikā un nolūkā tā, ka tos var uzskatīt par vienu atbalsta pasākumu.

| (246) | Dānijas valdība piekrīt, ka tā nebija iesniegusi Komisijai pārstrukturēšanas plānu ne pirms kapitāla ieguldījuma DKK 300 miljonu apmērā, ne tad, kad 2000. gada novembrī tā vienojās ar Arriva par pārdošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(246)

Dānijas valdība piekrīt, ka tā nebija iesniegusi Komisijai pārstrukturēšanas plānu ne pirms kapitāla ieguldījuma DKK 300 miljonu apmērā, ne tad, kad 2000. gada novembrī tā vienojās ar Arriva par pārdošanas nosacījumiem.

| (247) | Tomēr Dānijas valdība nepiekrīt Danske Busvognmaend sniegtajai Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma interpretācijai lietā C-17/99, Francija pret Komisiju, proti, ka dalībvalsts nevar iesniegt Komisijai pārstrukturēšanas plānu pēc atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(247)

Tomēr Dānijas valdība nepiekrīt Danske Busvognmaend sniegtajai Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma interpretācijai lietā C-17/99, Francija pret Komisiju, proti, ka dalībvalsts nevar iesniegt Komisijai pārstrukturēšanas plānu pēc atbalsta piešķiršanas.

| (248) | Dānijas valdība, pirmkārt, norāda, ka 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs nav noteikumu vai norādījumu par to, kad pārstrukturēšanas plāns jāiesniedz Komisijai. Vienīgais skaidrais nosacījums paredz, ka Komisija nevar apstiprināt pārstrukturēšanas atbalstu, ja nav iepriekš saņēmusi pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(248)

Dānijas valdība, pirmkārt, norāda, ka 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs nav noteikumu vai norādījumu par to, kad pārstrukturēšanas plāns jāiesniedz Komisijai. Vienīgais skaidrais nosacījums paredz, ka Komisija nevar apstiprināt pārstrukturēšanas atbalstu, ja nav iepriekš saņēmusi pārstrukturēšanas plānu.

| (249) | Dānijas valdība uzskata, ka arī gadījumos, kad dalībvalsts īsteno Komisijai iepriekš nepaziņotu atbalsta pasākumu, Komisijai ir jāpārbauda, vai atbalsts piešķirts saskaņā ar apstiprināšanas nosacījumiem. To paredz, inter alia, 13. panta 2. punkts Regulā (EK) Nr. 659/1999 (turpmāk tekstā – “Procedūras regula”). Tāpēc Dānijas valdība uzskata, ka ir pilnīgi pietiekami, ja Komisija saņem pārstrukturēšanas plānu, ko apstiprina pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas par valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(249)

Dānijas valdība uzskata, ka arī gadījumos, kad dalībvalsts īsteno Komisijai iepriekš nepaziņotu atbalsta pasākumu, Komisijai ir jāpārbauda, vai atbalsts piešķirts saskaņā ar apstiprināšanas nosacījumiem. To paredz, inter alia, 13. panta 2. punkts Regulā (EK) Nr. 659/1999 (turpmāk tekstā – “Procedūras regula”). Tāpēc Dānijas valdība uzskata, ka ir pilnīgi pietiekami, ja Komisija saņem pārstrukturēšanas plānu, ko apstiprina pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas par valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu.

| (250) | Attiecībā uz sprieduma 43. punktu lietā C-17/99, Francija pret Komisiju
   (40), Dānijas valdība norāda, ka saskaņā ar sprieduma 41. punktu Komisija lēmumā, kas bija prasības priekšmets, apgalvoja, ka “Francijas valdība neiesniedza Komisijai ticamu pārstrukturēšanas plānu” un ka “kopš procedūras sākuma šādu plānu Komisijai nav iesniegušas arī Francijas iestādes”. |
| --- | --- |

(250)

Attiecībā uz sprieduma 43. punktu lietā C-17/99, Francija pret Komisiju
   (40), Dānijas valdība norāda, ka saskaņā ar sprieduma 41. punktu Komisija lēmumā, kas bija prasības priekšmets, apgalvoja, ka “Francijas valdība neiesniedza Komisijai ticamu pārstrukturēšanas plānu” un ka “kopš procedūras sākuma šādu plānu Komisijai nav iesniegušas arī Francijas iestādes”.

| (251) | Pēc Dānijas valdības domām Komisijas formulējums skaidri apliecina, ka uz pārstrukturēšanas plāniem attiecināmo 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumu izpildei būtu bijis pietiekami, ja pārstrukturēšanas plāns būtu iesniegts pēc oficiālās procedūras sākšanas. Tādējādi izšķirošais faktors ir nevis pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas laiks, bet tas, ka plāns jāiesniedz, pirms Komisija pieņem galīgo lēmumu. |
| --- | --- |

(251)

Pēc Dānijas valdības domām Komisijas formulējums skaidri apliecina, ka uz pārstrukturēšanas plāniem attiecināmo 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumu izpildei būtu bijis pietiekami, ja pārstrukturēšanas plāns būtu iesniegts pēc oficiālās procedūras sākšanas. Tādējādi izšķirošais faktors ir nevis pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas laiks, bet tas, ka plāns jāiesniedz, pirms Komisija pieņem galīgo lēmumu.

| (252) | Tāpēc Dānijas valdība uzskata, ka 2001. gada 8. un 23. janvāra pārstrukturēšanas plāns ir iesniegts savlaicīgi un atbilst 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(252)

Tāpēc Dānijas valdība uzskata, ka 2001. gada 8. un 23. janvāra pārstrukturēšanas plāns ir iesniegts savlaicīgi un atbilst 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem.

| (253) | Dānijas valdība 2007. gada februārī un aprīlī iesniegtajos dokumentos norāda, ka finanšu un darbības pārstrukturēšanas plāns bija sagatavots, kad Dānijas Parlamenta Finanšu komiteja apstiprināja 1999. gada kapitāla ieguldījumu. |
| --- | --- |

(253)

Dānijas valdība 2007. gada februārī un aprīlī iesniegtajos dokumentos norāda, ka finanšu un darbības pārstrukturēšanas plāns bija sagatavots, kad Dānijas Parlamenta Finanšu komiteja apstiprināja 1999. gada kapitāla ieguldījumu.

| (254) | Dānijas valdība uzskata, ka ar Connex noslēgtais pārdošanas darījums nenesa Arriva tādu peļņu, kas pārsniegtu Dānijas valdības un Arriva prognozes un aplēses laikā, kad Arriva iegādājās Combus. |
| --- | --- |

(254)

Dānijas valdība uzskata, ka ar Connex noslēgtais pārdošanas darījums nenesa Arriva tādu peļņu, kas pārsniegtu Dānijas valdības un Arriva prognozes un aplēses laikā, kad Arriva iegādājās Combus.

| (255) | Atbildot uz Danske Busvognmaend apgalvojumu, ka par pārdošanu nebija izsludināts atklāts konkurss, Dānijas valdība iebilst, ka pārdošanas process bija īpaši ilgstošs, balstīts uz konkurenci, nediskriminējošs un pārredzams un galīgā cena ievērojami neatšķīrās no sākotnējā piedāvājuma. |
| --- | --- |

(255)

Atbildot uz Danske Busvognmaend apgalvojumu, ka par pārdošanu nebija izsludināts atklāts konkurss, Dānijas valdība iebilst, ka pārdošanas process bija īpaši ilgstošs, balstīts uz konkurenci, nediskriminējošs un pārredzams un galīgā cena ievērojami neatšķīrās no sākotnējā piedāvājuma.

| (256) | Atbildot uz apgalvojumu, ka netika veiktas neatkarīgas tirgus cenas pārbaudes, Dānijas valdība norāda, ka darījumu bija apstiprinājusi parlamentārā Finanšu komiteja, pamatojoties uz valsts finanšu konsultanta Alfred Berg finanšu analīzi. Dānijas valdība uzskata, ka tā ir pietiekama pārbaude. Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli Danske Busvognmaend citētajos PIT sprieduma pielikuma fragmentos nav teikts, ka nebūtu veikta pārbaude par to, vai atbalsts ir stingri ierobežots. |
| --- | --- |

(256)

Atbildot uz apgalvojumu, ka netika veiktas neatkarīgas tirgus cenas pārbaudes, Dānijas valdība norāda, ka darījumu bija apstiprinājusi parlamentārā Finanšu komiteja, pamatojoties uz valsts finanšu konsultanta Alfred Berg finanšu analīzi. Dānijas valdība uzskata, ka tā ir pietiekama pārbaude. Saskaņā ar Dānijas valdības viedokli Danske Busvognmaend citētajos PIT sprieduma pielikuma fragmentos nav teikts, ka nebūtu veikta pārbaude par to, vai atbalsts ir stingri ierobežots.

| (257) | Dānijas valdība turklāt skaidro, ka pēc pārdošanas ir publicēti trīs ar pārdošanas cenu saistīti neatkarīgi pētījumi, proti, “Ziņojums par Combus A/S lietas izpēti”, “Juridisko konsultantu pētījums par Combus A/S īpašumtiesību valsts pārvaldību” un “Revīzijas biroja ziņojums”. |
| --- | --- |

(257)

Dānijas valdība turklāt skaidro, ka pēc pārdošanas ir publicēti trīs ar pārdošanas cenu saistīti neatkarīgi pētījumi, proti, “Ziņojums par Combus A/S lietas izpēti”, “Juridisko konsultantu pētījums par Combus A/S īpašumtiesību valsts pārvaldību” un “Revīzijas biroja ziņojums”.

| (258) | Ievērojot iepriekš teikto, Dānijas valdība nepiekrīt apgalvojumam, ka nav veiktas ar atbalsta stingru ierobežošanu saistītas pārbaudes. Danske Busvognmaend atsaucēm uz sprieduma K un I pielikumu nav nekāda sakara ar jautājumu par to, vai atbalsts bija stingri ierobežots. Tomēr atsauces skaidri apliecina, ka darījums ar Arriva bija noslēgts saskaņā ar projekta ekonomisko pamatojumu un pārdošanas cena atbilda tirgus cenai. |
| --- | --- |

(258)

Ievērojot iepriekš teikto, Dānijas valdība nepiekrīt apgalvojumam, ka nav veiktas ar atbalsta stingru ierobežošanu saistītas pārbaudes. Danske Busvognmaend atsaucēm uz sprieduma K un I pielikumu nav nekāda sakara ar jautājumu par to, vai atbalsts bija stingri ierobežots. Tomēr atsauces skaidri apliecina, ka darījums ar Arriva bija noslēgts saskaņā ar projekta ekonomisko pamatojumu un pārdošanas cena atbilda tirgus cenai.

| (259) | Visbeidzot, Dānijas valdība neuzskata, ka, piesaistot neatkarīgus revidentus, novērtējuma rezultāti būtu citādi vai būtu noteikta cita Combus akciju pārdošanas cena. Dānijas valdībai izšķirošā bija tirgus pārbaude. |
| --- | --- |

(259)

Visbeidzot, Dānijas valdība neuzskata, ka, piesaistot neatkarīgus revidentus, novērtējuma rezultāti būtu citādi vai būtu noteikta cita Combus akciju pārdošanas cena. Dānijas valdībai izšķirošā bija tirgus pārbaude.

6.   KOMISIJAS VEIKTAIS TIESISKAIS NOVĒRTĒJUMS

6.1.   ATBALSTA PASTĀVĒŠANAS NOVĒRTĒJUMS EK LĪGUMA 87. PANTA 1. PUNKTA IZPRATNĒ

| (260) | EK līguma 87. panta 1. punkts nosaka: “Ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(260)

EK līguma 87. panta 1. punkts nosaka: “Ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

6.1.1.   SĀKOTNĒJAIS JAUTĀJUMS: VAI 1999. UN 2001. GADA PASĀKUMI IR VIENS PASĀKUMS VAI DIVI ATSEVIŠĶI PASĀKUMI, KAS JĀVĒRTĒ SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 87. PANTA 1. PUNKTU?

| (261) | Kā aprakstīts iepriekš, Combus no Dānijas valdības saņēma finansiālu atbalstu kapitāla ieguldījumu (1999. un 2001. gadā), subordinēta aizdevuma (1999. gadā), ko vēlāk konvertēja akciju kapitālā, un pircējam sniegtu garantiju veidā (2001. gadā). Tādēļ saistībā ar EK līguma 87. panta 1. punkta piemērošanu ir svarīgi noteikt, vai privatizācijas procesā attiecīgi 1999. un 2001. gadā piešķirtais finansiālais atbalsts ir uzskatāms par viena atbalsta diviem piešķīrumiem vai par diviem atsevišķiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(261)

Kā aprakstīts iepriekš, Combus no Dānijas valdības saņēma finansiālu atbalstu kapitāla ieguldījumu (1999. un 2001. gadā), subordinēta aizdevuma (1999. gadā), ko vēlāk konvertēja akciju kapitālā, un pircējam sniegtu garantiju veidā (2001. gadā). Tādēļ saistībā ar EK līguma 87. panta 1. punkta piemērošanu ir svarīgi noteikt, vai privatizācijas procesā attiecīgi 1999. un 2001. gadā piešķirtais finansiālais atbalsts ir uzskatāms par viena atbalsta diviem piešķīrumiem vai par diviem atsevišķiem pasākumiem.

| (262) | BP Chemicals lietā PIT ir atzinusi, ka šādā vērtējumā par noteicošajiem ir uzskatāmi šādi kritēriji:






  — | attiecīgo kapitāla ieguldījumu veikšanas laiks, |
| --- | --- | --- |

(262)

BP Chemicals lietā PIT ir atzinusi, ka šādā vērtējumā par noteicošajiem ir uzskatāmi šādi kritēriji:

—

attiecīgo kapitāla ieguldījumu veikšanas laiks,

| — | to nolūks, |
| --- | --- |

—

to nolūks,

| — | uzņēmuma stāvoklis laikā, kad ir pieņemts lēmums veikt ieguldījumu (41). |
| --- | --- |

—

uzņēmuma stāvoklis laikā, kad ir pieņemts lēmums veikt ieguldījumu (41).

| (263) | Ņemot vērā Dānijas valdības un trešo personu apsvērumus, Komisija turpmāk šajā lēmumā izvērtēs, vai šajā gadījumā ir ievēroti PIT spriedumā BP Chemicals lietā noteiktie kritēriji. |
| --- | --- |

(263)

Ņemot vērā Dānijas valdības un trešo personu apsvērumus, Komisija turpmāk šajā lēmumā izvērtēs, vai šajā gadījumā ir ievēroti PIT spriedumā BP Chemicals lietā noteiktie kritēriji.

| (264) | Pasākumi ir veikti attiecīgi 1999. gada 27. maijā un 2001. gada 15. janvārī. Tātad starplaiks starp abiem lēmumiem ir aptuveni 18 mēneši. |
| --- | --- |

(264)

Pasākumi ir veikti attiecīgi 1999. gada 27. maijā un 2001. gada 15. janvārī. Tātad starplaiks starp abiem lēmumiem ir aptuveni 18 mēneši.

| (265) | Dānijas valdība apgalvo, ka, ņemot vērā privatizācijas procesa sarežģītību, 18 mēneši ir pamatoti īss laikposms. Šajā kontekstā tā atsaucas arī uz BP Chemicals lietu, kurā starplaiks starp pirmo un pēdējo atbalsta piešķīrumu bija 22 mēneši. |
| --- | --- |

(265)

Dānijas valdība apgalvo, ka, ņemot vērā privatizācijas procesa sarežģītību, 18 mēneši ir pamatoti īss laikposms. Šajā kontekstā tā atsaucas arī uz BP Chemicals lietu, kurā starplaiks starp pirmo un pēdējo atbalsta piešķīrumu bija 22 mēneši.

| (266) | Dānijas valdības argumenti Komisiju nepārliecina. Pirmkārt, starp BP Chemicals lietu un šo gadījumu pastāv būtiskas faktu atšķirības. BP Chemicals gadījumā valsts uzņēmums ENI 1992., 1993. un 1994. gadā veica trīs kapitāla ieguldījumus uzņēmumā ENIChem. PIT bija jāpārbauda, vai Komisija ir pareizi atzinusi, ka trešais kapitāla ieguldījums atbilst privātā ieguldītāja pārbaudei, jo bija atzīts, ka pirmie divi ieguldījumi ir valsts atbalsts. Attiecībā uz pasākumu veikšanas laiku PIT konstatēja, ka trešais kapitāla ieguldījums jau bija paredzēts pārstrukturēšanas plānā, ko ENI valde pieņēma 1993. gada decembrī tajā pašā dienā, kad tika veikts otrais kapitāla ieguldījums. Faktisko lēmumu par trešā kapitāla ieguldījuma atļaušanu pieņēma mazliet mazāk nekā pēc mēneša – 1994. gada janvārī. |
| --- | --- |

(266)

Dānijas valdības argumenti Komisiju nepārliecina. Pirmkārt, starp BP Chemicals lietu un šo gadījumu pastāv būtiskas faktu atšķirības. BP Chemicals gadījumā valsts uzņēmums ENI 1992., 1993. un 1994. gadā veica trīs kapitāla ieguldījumus uzņēmumā ENIChem. PIT bija jāpārbauda, vai Komisija ir pareizi atzinusi, ka trešais kapitāla ieguldījums atbilst privātā ieguldītāja pārbaudei, jo bija atzīts, ka pirmie divi ieguldījumi ir valsts atbalsts. Attiecībā uz pasākumu veikšanas laiku PIT konstatēja, ka trešais kapitāla ieguldījums jau bija paredzēts pārstrukturēšanas plānā, ko ENI valde pieņēma 1993. gada decembrī tajā pašā dienā, kad tika veikts otrais kapitāla ieguldījums. Faktisko lēmumu par trešā kapitāla ieguldījuma atļaušanu pieņēma mazliet mazāk nekā pēc mēneša – 1994. gada janvārī.

| (267) | Šajā gadījumā – gluži pretēji – nekas neliecina, ka 1999. gadā, pieņemot lēmumu par pirmo kapitāla ieguldījumu, Dānijas iestādes būtu plānojušas pārstrukturēšanas vēlākā posmā veikt otru kapitāla ieguldījumu. Gluži pretēji – pirmā kapitāla ieguldījuma apjoms bija aprēķināts ar domu, lai ar to pietiktu Combus ekonomiskās dzīvotspējas atjaunošanai. Lēmumu par otro kapitāla ieguldījumu pieņēma 2000. gada decembrī, kad pēc pirmā kapitāla ieguldījuma bija pagājis vairāk nekā gads un seši mēneši un bija skaidrs, ka pirmais kapitāla ieguldījums nav pietiekams. |
| --- | --- |

(267)

Šajā gadījumā – gluži pretēji – nekas neliecina, ka 1999. gadā, pieņemot lēmumu par pirmo kapitāla ieguldījumu, Dānijas iestādes būtu plānojušas pārstrukturēšanas vēlākā posmā veikt otru kapitāla ieguldījumu. Gluži pretēji – pirmā kapitāla ieguldījuma apjoms bija aprēķināts ar domu, lai ar to pietiktu Combus ekonomiskās dzīvotspējas atjaunošanai. Lēmumu par otro kapitāla ieguldījumu pieņēma 2000. gada decembrī, kad pēc pirmā kapitāla ieguldījuma bija pagājis vairāk nekā gads un seši mēneši un bija skaidrs, ka pirmais kapitāla ieguldījums nav pietiekams.

| (268) | Tātad, raugoties no pasākumu veikšanas laika viedokļa, ir divi svarīgi argumenti, kas liecina, ka abi kapitāla ieguldījumi ir divi atsevišķi pasākumi:






  — | atšķirībā no BP Chemicals lietas šajā gadījumā Dānijas iestādes neplānoja veikt otru kapitāla ieguldījumu laikā, kad tās pieņēma lēmumu par pirmo kapitāla ieguldījumu; |
| --- | --- | --- |

(268)

Tātad, raugoties no pasākumu veikšanas laika viedokļa, ir divi svarīgi argumenti, kas liecina, ka abi kapitāla ieguldījumi ir divi atsevišķi pasākumi:

—

atšķirībā no BP Chemicals lietas šajā gadījumā Dānijas iestādes neplānoja veikt otru kapitāla ieguldījumu laikā, kad tās pieņēma lēmumu par pirmo kapitāla ieguldījumu;

| — | lēmumu par otru kapitāla ieguldījumu pieņēma, kad pēc pirmā kapitāla ieguldījuma bija pagājis gads un seši mēneši, bet BP Chemicals gadījumā abus pasākumus šķīra tikai viens mēnesis. |
| --- | --- |

—

lēmumu par otru kapitāla ieguldījumu pieņēma, kad pēc pirmā kapitāla ieguldījuma bija pagājis gads un seši mēneši, bet BP Chemicals gadījumā abus pasākumus šķīra tikai viens mēnesis.

| (269) | Dānijas valdība uzskata, ka 1999. un 2001. gada pasākumiem bija viens nolūks, proti, Combus pārstrukturēšana un rekapitalizācija, lai uzņēmumu varētu veiksmīgi privatizēt. |
| --- | --- |

(269)

Dānijas valdība uzskata, ka 1999. un 2001. gada pasākumiem bija viens nolūks, proti, Combus pārstrukturēšana un rekapitalizācija, lai uzņēmumu varētu veiksmīgi privatizēt.

| (270) | Komisija šim viedoklim nepiekrīt. Iepriekš sīki izklāstītie fakti liecina, ka 1999. gadā lēmumu par kapitāla ieguldīšanu valsts pieņēma, lai izvairītos no Combus draudošā bankrota. Kapitāla ieguldīšanas nolūks nebija Combus privatizācija – kapitāls drīzāk bija jāiegulda, jo nebija izdevies Combus privatizācijas pirmais mēģinājums. |
| --- | --- |

(270)

Komisija šim viedoklim nepiekrīt. Iepriekš sīki izklāstītie fakti liecina, ka 1999. gadā lēmumu par kapitāla ieguldīšanu valsts pieņēma, lai izvairītos no Combus draudošā bankrota. Kapitāla ieguldīšanas nolūks nebija Combus privatizācija – kapitāls drīzāk bija jāiegulda, jo nebija izdevies Combus privatizācijas pirmais mēģinājums.

| (271) | Otrā kapitāla ieguldījuma nolūks bija Combus kapitāla palielināšana līdz līmenim, kas pircējam Arriva šķita pietiekams, lai par uzņēmumu samaksātu simbolisku cenu. |
| --- | --- |

(271)

Otrā kapitāla ieguldījuma nolūks bija Combus kapitāla palielināšana līdz līmenim, kas pircējam Arriva šķita pietiekams, lai par uzņēmumu samaksātu simbolisku cenu.

| (272) | Komisija atzīst, ka vienlaikus ar abiem kapitāla ieguldījumiem ir veikti pārstrukturēšanas pasākumi un ka abi kapitāla ieguldījumi ir bijuši vērsti uz to zaudējumu kompensēšanu, ko Combus radīja par pārāk zemu cenu noslēgtie līgumi. |
| --- | --- |

(272)

Komisija atzīst, ka vienlaikus ar abiem kapitāla ieguldījumiem ir veikti pārstrukturēšanas pasākumi un ka abi kapitāla ieguldījumi ir bijuši vērsti uz to zaudējumu kompensēšanu, ko Combus radīja par pārāk zemu cenu noslēgtie līgumi.

| (273) | Komisija tomēr uzskata, ka abu kapitāla ieguldījumu galvenie nolūki bija atšķirīgi, proti, pirmo kapitāla ieguldījumu valsts veica, lai novērstu uzņēmuma bankrotu, bet otrā kapitāla ieguldījuma nolūks bija uzņēmuma sagatavošana privatizācijai. |
| --- | --- |

(273)

Komisija tomēr uzskata, ka abu kapitāla ieguldījumu galvenie nolūki bija atšķirīgi, proti, pirmo kapitāla ieguldījumu valsts veica, lai novērstu uzņēmuma bankrotu, bet otrā kapitāla ieguldījuma nolūks bija uzņēmuma sagatavošana privatizācijai.

| (274) | Combus stāvoklis pasākumu veikšanas laikā nebija ievērojami mainījies, jo uzņēmums cieta zaudējumus, ko galvenokārt radīja par tādu cenu noslēgtie sabiedrisko pakalpojumu līgumi, par kādu uzņēmums nespēja sniegt pakalpojumus. |
| --- | --- |

(274)

Combus stāvoklis pasākumu veikšanas laikā nebija ievērojami mainījies, jo uzņēmums cieta zaudējumus, ko galvenokārt radīja par tādu cenu noslēgtie sabiedrisko pakalpojumu līgumi, par kādu uzņēmums nespēja sniegt pakalpojumus.

| (275) | Ņemot vērā pušu iesniegtos apsvērumus un piemērojot PIT argumentāciju BP Chemicals lietā, Komisija secina, ka divi piešķīrumi saskaņā ar attiecīgi 1999. un 2001. gadā veiktajiem pārstrukturēšanas pasākumiem ir divi atsevišķi pasākumi, kas jāvērtē saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. Šā vērtējuma pamatā ir trīs galvenie argumenti:






  — | laikā, kad valsts pieņēma lēmumu par 1999. gada kapitāla ieguldījumu, 2001. gada kapitāla ieguldījums nebija paredzēts. Gluži pretēji – Dānijas iestādes pieņēma, ka 1999. gada kapitāla ieguldījums ir pietiekams, |
| --- | --- | --- |

(275)

Ņemot vērā pušu iesniegtos apsvērumus un piemērojot PIT argumentāciju BP Chemicals lietā, Komisija secina, ka divi piešķīrumi saskaņā ar attiecīgi 1999. un 2001. gadā veiktajiem pārstrukturēšanas pasākumiem ir divi atsevišķi pasākumi, kas jāvērtē saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. Šā vērtējuma pamatā ir trīs galvenie argumenti:

—

laikā, kad valsts pieņēma lēmumu par 1999. gada kapitāla ieguldījumu, 2001. gada kapitāla ieguldījums nebija paredzēts. Gluži pretēji – Dānijas iestādes pieņēma, ka 1999. gada kapitāla ieguldījums ir pietiekams,

| — | no lēmuma par pirmo kapitāla ieguldījumu līdz lēmumam par otro kapitāla ieguldījumu pagāja gads un seši mēneši, |
| --- | --- |

—

no lēmuma par pirmo kapitāla ieguldījumu līdz lēmumam par otro kapitāla ieguldījumu pagāja gads un seši mēneši,

| — | pirmā kapitāla ieguldījuma nolūks bija Combus draudošā bankrota novēršana, bet otro kapitāla ieguldījumu valsts veica, lai Combus varētu privatizēt par simbolisku pozitīvu cenu. |
| --- | --- |

—

pirmā kapitāla ieguldījuma nolūks bija Combus draudošā bankrota novēršana, bet otro kapitāla ieguldījumu valsts veica, lai Combus varētu privatizēt par simbolisku pozitīvu cenu.

| (276) | Tāpēc turpmāk tiesiskajā novērtējumā Komisija šos pasākumus analizēs kā divus dažādus pasākumus. |
| --- | --- |

(276)

Tāpēc turpmāk tiesiskajā novērtējumā Komisija šos pasākumus analizēs kā divus dažādus pasākumus.

6.1.2.   VALSTS LĪDZEKĻI UN ĪPAŠAS ATTIEKSMES KRITĒRIJS

| (277) | Dānija finansēja abus pasākumus no budžeta. Tātad pasākumus finansēja no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(277)

Dānija finansēja abus pasākumus no budžeta. Tātad pasākumus finansēja no valsts līdzekļiem.

| (278) | Pasākumi attiecas tikai uz vienu uzņēmumu – Combus –, tātad ir piemērots īpašas attieksmes princips. |
| --- | --- |

(278)

Pasākumi attiecas tikai uz vienu uzņēmumu – Combus –, tātad ir piemērots īpašas attieksmes princips.

6.1.3.   PRIEKŠROCĪBAS ATBALSTU SAŅEMOŠAJIEM UZŅĒMUMIEM

| (279) | Lai pasākumus varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tiem jādod priekšrocības attiecīgajam uzņēmumam. Šis jautājums jāaplūko no diviem aspektiem.






  i. | Pasākumi nedod priekšrocības Combus, ja Dānijas valdība ir rīkojusies kā privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- | --- |

(279)

Lai pasākumus varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tiem jādod priekšrocības attiecīgajam uzņēmumam. Šis jautājums jāaplūko no diviem aspektiem.

i.

Pasākumi nedod priekšrocības Combus, ja Dānijas valdība ir rīkojusies kā privāts ieguldītājs tirgus ekonomikas apstākļos.

| ii. | Pasākumi nedod priekšrocības Combus, ja to nolūks ir vienīgi uzņēmuma sabiedrisko pakalpojumu saistību kompensēšana un ja ir ievēroti četri Altmark kritēriji. |
| --- | --- |

ii.

Pasākumi nedod priekšrocības Combus, ja to nolūks ir vienīgi uzņēmuma sabiedrisko pakalpojumu saistību kompensēšana un ja ir ievēroti četri Altmark kritēriji.

| (280) | Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa būtība ir noteikta Komisijas paziņojumā dalībvalstīm par EK līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošanu valsts uzņēmumiem ražošanas nozarē (turpmāk tekstā – “paziņojums”) (42). Papildus šis jēdziens precizēts EKT un PIT spriedumos (43). |
| --- | --- |

(280)

Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa būtība ir noteikta Komisijas paziņojumā dalībvalstīm par EK līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošanu valsts uzņēmumiem ražošanas nozarē (turpmāk tekstā – “paziņojums”) (42). Papildus šis jēdziens precizēts EKT un PIT spriedumos (43).

| (281) | Saskaņā ar šiem tiesību aktiem un spriedumiem Komisija ņem vērā atbalstu saņemošo uzņēmumu patiesās iespējas iegūt līdzvērtīgus finanšu līdzekļus parastajā kapitāla tirgū. Par valsts atbalstu neuzskata jauna kapitāla ieguldīšanu apstākļos, kas būtu pieņemami privātam ieguldītājam, kurš darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos (44). |
| --- | --- |

(281)

Saskaņā ar šiem tiesību aktiem un spriedumiem Komisija ņem vērā atbalstu saņemošo uzņēmumu patiesās iespējas iegūt līdzvērtīgus finanšu līdzekļus parastajā kapitāla tirgū. Par valsts atbalstu neuzskata jauna kapitāla ieguldīšanu apstākļos, kas būtu pieņemami privātam ieguldītājam, kurš darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos (44).

| (282) | Paziņojuma 35. punkts attiecas uz kapitāla ieguldījumiem. Tajā ir teikts, ka par atbalstu ir uzskatāmi kapitāla ieguldījumi gadījumos, kad uzņēmuma finansiālā stāvokļa un jo īpaši tā parāda struktūras un apjoma dēļ normāli ieņēmumi no ieguldītā kapitāla (dividendes vai kapitāla pieaugums) pamatotā laikposmā nav gaidāmi. |
| --- | --- |

(282)

Paziņojuma 35. punkts attiecas uz kapitāla ieguldījumiem. Tajā ir teikts, ka par atbalstu ir uzskatāmi kapitāla ieguldījumi gadījumos, kad uzņēmuma finansiālā stāvokļa un jo īpaši tā parāda struktūras un apjoma dēļ normāli ieņēmumi no ieguldītā kapitāla (dividendes vai kapitāla pieaugums) pamatotā laikposmā nav gaidāmi.

| (283) | Paziņojuma 39. punktā ir izklāstīti līdzīgi kritēriji attiecībā uz aizdevumiem, nosakot, ka gadījumos, kad uzņēmums, kas parastos apstākļos nevarētu iegūt finansējumu (piemēram, tāpēc, ka ir mazas izredzes, ka tas spēs aizdevumu atmaksāt), saņem nenodrošinātu aizdevumu, šāds aizdevums faktiski ir līdzvērtīgs dotāciju maksājumam un Komisija to vērtē kā dotāciju maksājumu. |
| --- | --- |

(283)

Paziņojuma 39. punktā ir izklāstīti līdzīgi kritēriji attiecībā uz aizdevumiem, nosakot, ka gadījumos, kad uzņēmums, kas parastos apstākļos nevarētu iegūt finansējumu (piemēram, tāpēc, ka ir mazas izredzes, ka tas spēs aizdevumu atmaksāt), saņem nenodrošinātu aizdevumu, šāds aizdevums faktiski ir līdzvērtīgs dotāciju maksājumam un Komisija to vērtē kā dotāciju maksājumu.

| (284) | Tādēļ valsts ieguldītāja rīcība būtu jāsalīdzina ar varbūtējo privāta ieguldītāja rīcību, piemēram, ar tādas privātas kontrolakciju sabiedrības vai privātas uzņēmumu grupas rīcību, kas piemēro strukturālu, vispārēju vai nozares politiku un ko piesaista izredzes uz ilgtermiņa ienesīgumu (45). Kapitāla ieguldījums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu izdzīvošanu īslaicīgās grūtībās nonākušam uzņēmumam, kurš attiecīgos gadījumos pēc vajadzīgo pasākumu īstenošanas spētu atgūt ienesīgumu, ne vienmēr jāuzskata par atbalstu, ja privāts ieguldītājs būtu veicis tādu pašu analīzi. |
| --- | --- |

(284)

Tādēļ valsts ieguldītāja rīcība būtu jāsalīdzina ar varbūtējo privāta ieguldītāja rīcību, piemēram, ar tādas privātas kontrolakciju sabiedrības vai privātas uzņēmumu grupas rīcību, kas piemēro strukturālu, vispārēju vai nozares politiku un ko piesaista izredzes uz ilgtermiņa ienesīgumu (45). Kapitāla ieguldījums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu izdzīvošanu īslaicīgās grūtībās nonākušam uzņēmumam, kurš attiecīgos gadījumos pēc vajadzīgo pasākumu īstenošanas spētu atgūt ienesīgumu, ne vienmēr jāuzskata par atbalstu, ja privāts ieguldītājs būtu veicis tādu pašu analīzi.

| (285) | Tādējādi Komisijai ir jānovērtē, vai privāts ieguldītājs un Combus līdzīga uzņēmuma īpašnieks būtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība, piešķirot attiecīgos kapitāla ieguldījumus. Ja Komisija konstatētu, ka Dānijas valdība vienā vai abos gadījumos ir rīkojusies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, pasākums vai attiecīgi abi pasākumi nebūtu uzskatāmi par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(285)

Tādējādi Komisijai ir jānovērtē, vai privāts ieguldītājs un Combus līdzīga uzņēmuma īpašnieks būtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība, piešķirot attiecīgos kapitāla ieguldījumus. Ja Komisija konstatētu, ka Dānijas valdība vienā vai abos gadījumos ir rīkojusies saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, pasākums vai attiecīgi abi pasākumi nebūtu uzskatāmi par valsts atbalstu EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

| (286) | Lēmuma par procedūras sākšanu 82. līdz 89. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai privāts ieguldītājs līdzīgos apstākļos būtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība. |
| --- | --- |

(286)

Lēmuma par procedūras sākšanu 82. līdz 89. apsvērumā Komisija pauda šaubas par to, vai privāts ieguldītājs līdzīgos apstākļos būtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība.

| (287) | Dānijas valdība apgalvo, ka 1999. gada pasākumā ir ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips. Tāpēc arī par pasākumu pirms tā īstenošanas nav paziņots Komisijai. |
| --- | --- |

(287)

Dānijas valdība apgalvo, ka 1999. gada pasākumā ir ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips. Tāpēc arī par pasākumu pirms tā īstenošanas nav paziņots Komisijai.

| (288) | Komisija atzīmē, ka Dānija vispār nav iesniegusi ekonomisku analīzi, kas liecinātu, ka tā pamatoti varēja gaidīt, ka šajā pasākumā tās ieņēmumi no ieguldītā kapitāla būs salīdzināmi ar ieņēmumiem, kādus autobusu nozarē gaidītu privāts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(288)

Komisija atzīmē, ka Dānija vispār nav iesniegusi ekonomisku analīzi, kas liecinātu, ka tā pamatoti varēja gaidīt, ka šajā pasākumā tās ieņēmumi no ieguldītā kapitāla būs salīdzināmi ar ieņēmumiem, kādus autobusu nozarē gaidītu privāts ieguldītājs.

| (289) | Komisija turklāt atzīmē, ka Dānijas valdības finanšu konsultants Alfred Berg 1998. gada novembra un 1999. gada aprīļa paziņojumā ir paudis bažas, ka gadījumā, ja Dānija nolemtu saglabāt Combus īpašumtiesības, lai pēc kapitāla ieguldījuma uzņēmumu pārstrukturētu, “nav garantijas, ka valsts ieguldījumiem būs pozitīva atdeve”. Arī Dānijas parlamenta 1999. gada maijā pieņemtajā lēmumā, kas atļauj palielināt kapitālu, ir apšaubīta iespēja, ka valsts spēs atgūt kapitālu, ko tā gatavojas ieguldīt Combus. |
| --- | --- |

(289)

Komisija turklāt atzīmē, ka Dānijas valdības finanšu konsultants Alfred Berg 1998. gada novembra un 1999. gada aprīļa paziņojumā ir paudis bažas, ka gadījumā, ja Dānija nolemtu saglabāt Combus īpašumtiesības, lai pēc kapitāla ieguldījuma uzņēmumu pārstrukturētu, “nav garantijas, ka valsts ieguldījumiem būs pozitīva atdeve”. Arī Dānijas parlamenta 1999. gada maijā pieņemtajā lēmumā, kas atļauj palielināt kapitālu, ir apšaubīta iespēja, ka valsts spēs atgūt kapitālu, ko tā gatavojas ieguldīt Combus.

| (290) | Komisija secina, ka Dānija nav sniegusi pārliecinošus pierādījumus, kas apliecinātu, ka valsts pamatoti varēja gaidīt, ka tās ieņēmumi no ieguldītā kapitāla būs salīdzināmi ar ieņēmumiem, kādus būtu vēlējies saņemt privāts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(290)

Komisija secina, ka Dānija nav sniegusi pārliecinošus pierādījumus, kas apliecinātu, ka valsts pamatoti varēja gaidīt, ka tās ieņēmumi no ieguldītā kapitāla būs salīdzināmi ar ieņēmumiem, kādus būtu vēlējies saņemt privāts ieguldītājs.

| (291) | Runājot par “grupas novērtējumu” saskaņā ar iepriekš minēto judikatūru (spriedumu Lietā 303/88), Komisija neizslēdz, ka valsts vai valsts uzņēmumi var segt kāda meitasuzņēmuma zaudējumus, lai tas varētu izbeigt darbību saskaņā ar visizdevīgākajiem nosacījumiem, ja tie var pierādīt, ka saistītās izmaksas, ko tie uzņemas, ir mazākas nekā ekonomiskie zaudējumi, kurus tie būtu cietuši, īstenojot citus attīstības modeļus. Piemēram, Komisija ir piemērojusi šo argumentāciju 196. līdz 216. punktā Lietas C 53/2003, ABX
   (46), spriedumā, kur tā ir ņēmusi vērā izmaksas, ko ar savu darbību sedza pārējie grupas uzņēmumi, kuru uzņēmējdarbība bija tieši saistīta ar grūtībās nonākušā meitasuzņēmuma darbību, turklāt bija faktiski pierādīta saistība starp meitasuzņēmuma slēgšanu un ietekmi uz pārējiem grupas uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka šoreiz šī argumentācija nav piemērojama, jo Dānijas iestādes nav pierādījušas, ka Combus saimnieciskā darbība būtu tik cieši saistīta ar pārējām valsts saimnieciskās darbības jomām (jo īpaši citu uzņēmumu īpašnieka statusā, kuru īpaša saistība ar Combus nav pierādīta), lai nonāktu pie šāda secinājuma. Trūkstot citiem argumentiem, Komisija jo īpaši nav pārliecināta, ka Combus liktenis būtu ievērojami ietekmējis citu valsts uzņēmumu novērtējumu, kura pamatā parasti ir katra atsevišķā uzņēmuma rādītāji. |
| --- | --- |

(291)

Runājot par “grupas novērtējumu” saskaņā ar iepriekš minēto judikatūru (spriedumu Lietā 303/88), Komisija neizslēdz, ka valsts vai valsts uzņēmumi var segt kāda meitasuzņēmuma zaudējumus, lai tas varētu izbeigt darbību saskaņā ar visizdevīgākajiem nosacījumiem, ja tie var pierādīt, ka saistītās izmaksas, ko tie uzņemas, ir mazākas nekā ekonomiskie zaudējumi, kurus tie būtu cietuši, īstenojot citus attīstības modeļus. Piemēram, Komisija ir piemērojusi šo argumentāciju 196. līdz 216. punktā Lietas C 53/2003, ABX
   (46), spriedumā, kur tā ir ņēmusi vērā izmaksas, ko ar savu darbību sedza pārējie grupas uzņēmumi, kuru uzņēmējdarbība bija tieši saistīta ar grūtībās nonākušā meitasuzņēmuma darbību, turklāt bija faktiski pierādīta saistība starp meitasuzņēmuma slēgšanu un ietekmi uz pārējiem grupas uzņēmumiem. Komisija uzskata, ka šoreiz šī argumentācija nav piemērojama, jo Dānijas iestādes nav pierādījušas, ka Combus saimnieciskā darbība būtu tik cieši saistīta ar pārējām valsts saimnieciskās darbības jomām (jo īpaši citu uzņēmumu īpašnieka statusā, kuru īpaša saistība ar Combus nav pierādīta), lai nonāktu pie šāda secinājuma. Trūkstot citiem argumentiem, Komisija jo īpaši nav pārliecināta, ka Combus liktenis būtu ievērojami ietekmējis citu valsts uzņēmumu novērtējumu, kura pamatā parasti ir katra atsevišķā uzņēmuma rādītāji.

| (292) | Komisiju nepārliecina arī argumentācija, ka Combus bankrots būtu nācis par sliktu valsts kā ieguldītāja reputācijai un pārmērīgi apdraudējis valsts privatizācijas programmu, izraisot šaubas par bijušo civildienesta ierēdņu drošību darba tirgū. Runājot par pirmo apgalvojumu, mērķtiecīgi ieguldītāji reizēm secina, ka nerentabla darbība jāizbeidz; runājot par otru apgalvojumu, arguments, ka valstij bija jāmaksā civildienesta ierēdņiem par pāreju uz privātiem līgumiem un turklāt jāturpina segt izmaksas, lai nodrošinātu ierēdņiem pastāvīgu darbu, šķiet diezgan pretrunīgs. |
| --- | --- |

(292)

Komisiju nepārliecina arī argumentācija, ka Combus bankrots būtu nācis par sliktu valsts kā ieguldītāja reputācijai un pārmērīgi apdraudējis valsts privatizācijas programmu, izraisot šaubas par bijušo civildienesta ierēdņu drošību darba tirgū. Runājot par pirmo apgalvojumu, mērķtiecīgi ieguldītāji reizēm secina, ka nerentabla darbība jāizbeidz; runājot par otru apgalvojumu, arguments, ka valstij bija jāmaksā civildienesta ierēdņiem par pāreju uz privātiem līgumiem un turklāt jāturpina segt izmaksas, lai nodrošinātu ierēdņiem pastāvīgu darbu, šķiet diezgan pretrunīgs.

| (293) | Attiecībā uz 2001. gada pasākumu Komisija atzīmē, ka pēc Arriva sākotnējā piedāvājuma 2000. gada rudenī Dānijas valdība ir izvērtējusi dažādos Dānijai pieejamos Combus attīstības variantus, proti, pakāpenisku likvidāciju piecos gados, darbības turpināšanu sešus gadus ar izdevīgākiem līgumiem, darbības turpināšanu vienu gadu bez parādu refinansēšanas, tūlītēju bankrotu un Arriva pirkšanas piedāvājumu. Šā pētījuma rezultāti, ar kuriem var iepazīties šā lēmuma 5. tabulā, liecina, ka darbības turpināšana vienu gadu neapšaubāmi bija pievilcīgākais variants (pozitīva vērtība DKK 71 miljons), kam sekoja pakāpeniska likvidācija piecos gados (DKK – 331 miljons) un darbības turpināšana sešus gadus ar jauniem, izdevīgākiem līgumiem (DKK – 315 miljoni). Pārdošanas vērtība saskaņā ar Arriva sākotnējo piedāvājumu bija DKK – 390 miljoni. |
| --- | --- |

(293)

Attiecībā uz 2001. gada pasākumu Komisija atzīmē, ka pēc Arriva sākotnējā piedāvājuma 2000. gada rudenī Dānijas valdība ir izvērtējusi dažādos Dānijai pieejamos Combus attīstības variantus, proti, pakāpenisku likvidāciju piecos gados, darbības turpināšanu sešus gadus ar izdevīgākiem līgumiem, darbības turpināšanu vienu gadu bez parādu refinansēšanas, tūlītēju bankrotu un Arriva pirkšanas piedāvājumu. Šā pētījuma rezultāti, ar kuriem var iepazīties šā lēmuma 5. tabulā, liecina, ka darbības turpināšana vienu gadu neapšaubāmi bija pievilcīgākais variants (pozitīva vērtība DKK 71 miljons), kam sekoja pakāpeniska likvidācija piecos gados (DKK – 331 miljons) un darbības turpināšana sešus gadus ar jauniem, izdevīgākiem līgumiem (DKK – 315 miljoni). Pārdošanas vērtība saskaņā ar Arriva sākotnējo piedāvājumu bija DKK – 390 miljoni.

| (294) | Nav informācijas, ka Dānijas valdība būtu atkārtojusi šo izvērtējumu pēc tam, kad Arriva piedāvāja izdevīgākus nosacījumus. Ņemot vērā, ka 2001. gada pasākumā Dānijas valdības ieguldītā summa, proti, DKK 140 miljoni kopā ar neierobežotām garantijām un ierobežotām garantijām DKK 58,9 miljonu apmērā, ir ievērojami lielāka nekā pētījumā izvērtētajā pirmajā variantā, Komisija uzskata, ka, pieņemot lēmumu par 2001. gada pasākumu, Dānijas iestādes nevarēja pamatoti gaidīt, ka privāts ieguldītājs būtu rīkojies tāpat. |
| --- | --- |

(294)

Nav informācijas, ka Dānijas valdība būtu atkārtojusi šo izvērtējumu pēc tam, kad Arriva piedāvāja izdevīgākus nosacījumus. Ņemot vērā, ka 2001. gada pasākumā Dānijas valdības ieguldītā summa, proti, DKK 140 miljoni kopā ar neierobežotām garantijām un ierobežotām garantijām DKK 58,9 miljonu apmērā, ir ievērojami lielāka nekā pētījumā izvērtētajā pirmajā variantā, Komisija uzskata, ka, pieņemot lēmumu par 2001. gada pasākumu, Dānijas iestādes nevarēja pamatoti gaidīt, ka privāts ieguldītājs būtu rīkojies tāpat.

| (295) | Komisija noraida argumentus attiecībā uz grupas novērtējumu un Dānijas valdības tēla aizsardzību to pašu iemeslu dēļ, kas minēti saistībā ar 1999. gada pasākumiem. |
| --- | --- |

(295)

Komisija noraida argumentus attiecībā uz grupas novērtējumu un Dānijas valdības tēla aizsardzību to pašu iemeslu dēļ, kas minēti saistībā ar 1999. gada pasākumiem.

| (296) | Attiecībā uz 2001. gada pasākumu Komisija secina, ka privāts ieguldītājs nebūtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība. |
| --- | --- |

(296)

Attiecībā uz 2001. gada pasākumu Komisija secina, ka privāts ieguldītājs nebūtu rīkojies tāpat kā Dānijas valdība.

| (297) | Saskaņā ar Altmark spriedumu “šis noteikums neattiecas uz valsts subsīdijām, kuru nolūks ir nodrošināt regulārus pilsētas, piepilsētas vai reģionālus transporta pakalpojumus, ja šīs subsīdijas ir uzskatāmas par atbalstu saņemošajiem uzņēmumiem piešķirtu kompensāciju par pakalpojumiem, ko tie sniedz, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu saistības” (47). Šajā sakarā EKT ir definējusi četrus nosacījumus, kas jāievēro, lai valsts subsīdijas varētu atzīt par “sabiedrisko pakalpojumu saistību kompensāciju”. |
| --- | --- |

(297)

Saskaņā ar Altmark spriedumu “šis noteikums neattiecas uz valsts subsīdijām, kuru nolūks ir nodrošināt regulārus pilsētas, piepilsētas vai reģionālus transporta pakalpojumus, ja šīs subsīdijas ir uzskatāmas par atbalstu saņemošajiem uzņēmumiem piešķirtu kompensāciju par pakalpojumiem, ko tie sniedz, lai izpildītu sabiedrisko pakalpojumu saistības” (47). Šajā sakarā EKT ir definējusi četrus nosacījumus, kas jāievēro, lai valsts subsīdijas varētu atzīt par “sabiedrisko pakalpojumu saistību kompensāciju”.

| (298) | Taču Combus spriedumā PIT ir paziņojusi, ka šajā gadījumā vismaz viens no šiem nosacījumiem nav ievērots, jo faktori, uz kuriem pamatojās pārstrukturēšanas pasākuma summas aprēķins, nebija objektīvi un pārredzami noteikti pirms sabiedrisko pakalpojumu līgumu noslēgšanas (48). |
| --- | --- |

(298)

Taču Combus spriedumā PIT ir paziņojusi, ka šajā gadījumā vismaz viens no šiem nosacījumiem nav ievērots, jo faktori, uz kuriem pamatojās pārstrukturēšanas pasākuma summas aprēķins, nebija objektīvi un pārredzami noteikti pirms sabiedrisko pakalpojumu līgumu noslēgšanas (48).

| (299) | Tādējādi attiecībā uz Dānijas valdības īstenoto Combus pārstrukturēšanas pasākumu Altmark judikatūru nevar piemērot (49). |
| --- | --- |

(299)

Tādējādi attiecībā uz Dānijas valdības īstenoto Combus pārstrukturēšanas pasākumu Altmark judikatūru nevar piemērot (49).

| (300) | Tādējādi gan 1999. gada, gan 2001. gada pasākums deva Combus ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(300)

Tādējādi gan 1999. gada, gan 2001. gada pasākums deva Combus ekonomiskas priekšrocības.

6.1.4.   IETEKME UZ TIRDZNIECĪBU UN KONKURENCI KOPIENĀ

| (301) | Turklāt, lai pasākumu varētu uzskatīt par atbalstu, tam ir jārada konkurences traucējumi un jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(301)

Turklāt, lai pasākumu varētu uzskatīt par atbalstu, tam ir jārada konkurences traucējumi un jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm.

| (302) | Šajā sakarā, pirmkārt, jāievēro, ka valsts subsīdijas, ko piešķir uzņēmumam, kurš sniedz tikai vietējus vai reģionālus transporta pakalpojumus un nesniedz transporta pakalpojumus ārpus izcelsmes valsts, tomēr var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(302)

Šajā sakarā, pirmkārt, jāievēro, ka valsts subsīdijas, ko piešķir uzņēmumam, kurš sniedz tikai vietējus vai reģionālus transporta pakalpojumus un nesniedz transporta pakalpojumus ārpus izcelsmes valsts, tomēr var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (303) | Altmark spriedumā Tiesa ir atzinusi, ka gadījumā, “[j]a dalībvalsts piešķir valsts subsīdijas kādam uzņēmumam, šā uzņēmuma sniegto transporta pakalpojumu apjoms šā iemesla dēļ var saglabāties vai palielināties tādējādi, ka citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem ir mazākas iespējas sniegt transporta pakalpojumus attiecīgās dalībvalsts tirgū (šajā sakarā sk. 19. punktu spriedumā lietā 102/87, Francija pret Komisiju, 1988, ECR 4067; 26. punktu spriedumā lietā C-305/89, Itālija pret Komisiju, 1991, ECR I-1603, un 40. punktu spriedumā lietā Spānija pret Komisiju)” (50). |
| --- | --- |

(303)

Altmark spriedumā Tiesa ir atzinusi, ka gadījumā, “[j]a dalībvalsts piešķir valsts subsīdijas kādam uzņēmumam, šā uzņēmuma sniegto transporta pakalpojumu apjoms šā iemesla dēļ var saglabāties vai palielināties tādējādi, ka citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem ir mazākas iespējas sniegt transporta pakalpojumus attiecīgās dalībvalsts tirgū (šajā sakarā sk. 19. punktu spriedumā lietā 102/87, Francija pret Komisiju, 1988, ECR 4067; 26. punktu spriedumā lietā C-305/89, Itālija pret Komisiju, 1991, ECR I-1603, un 40. punktu spriedumā lietā Spānija pret Komisiju)” (50).

| (304) | Vairākas dalībvalstis no 1995. gada ir sākušas vienpusēji atvērt dažus transporta tirgus konkurencei, ļaujot tajos ienākt citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, līdz ar to virkne uzņēmumu jau piedāvā pilsētas, piepilsētas vai reģionālus transporta pakalpojumus dalībvalstīs, kas nav to izcelsmes valstis (51). |
| --- | --- |

(304)

Vairākas dalībvalstis no 1995. gada ir sākušas vienpusēji atvērt dažus transporta tirgus konkurencei, ļaujot tajos ienākt citās dalībvalstīs reģistrētiem uzņēmumiem, līdz ar to virkne uzņēmumu jau piedāvā pilsētas, piepilsētas vai reģionālus transporta pakalpojumus dalībvalstīs, kas nav to izcelsmes valstis (51).

| (305) | Dānijā 1990. gadā sāktā autobusu satiksmes tirgus ierobežojumu atcelšana ir mainījusi autobusu satiksmes pakalpojumu tirgu no rezervēta tirgus uz konkurencei atvērtu tirgu. Gan Dānijas, gan citi ES uzņēmumi, kas vēlas sniegt pakalpojumus, var piedalīties reģionālo valsts pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību izsludinātajos konkursos. Līdzīgi noteikumi ir spēkā citās dalībvalstīs – piemēram, Arriva darbojas arī Zviedrijā un Nīderlandē. |
| --- | --- |

(305)

Dānijā 1990. gadā sāktā autobusu satiksmes tirgus ierobežojumu atcelšana ir mainījusi autobusu satiksmes pakalpojumu tirgu no rezervēta tirgus uz konkurencei atvērtu tirgu. Gan Dānijas, gan citi ES uzņēmumi, kas vēlas sniegt pakalpojumus, var piedalīties reģionālo valsts pārvaldes iestāžu un vietējo pašvaldību izsludinātajos konkursos. Līdzīgi noteikumi ir spēkā citās dalībvalstīs – piemēram, Arriva darbojas arī Zviedrijā un Nīderlandē.

| (306) | Vienlaikus ar autobusu satiksmes tirgus liberalizāciju Dānijā un pārējās dalībvalstīs Kopienas līmenī ir stājusies spēkā Direktīva 92/50/EEK, saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir pienākums izsludināt konkursus par autobusu satiksmes sabiedrisko pakalpojumu līgumiem. Ņemot vērā Direktīvu 92/50/EEK, EKT Concordia lietā ir atzinusi, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanas procedūru koordinācija Kopienas līmenī ir vajadzīga, lai likvidētu šķēršļus pakalpojumu un preču brīvai apritei (52). |
| --- | --- |

(306)

Vienlaikus ar autobusu satiksmes tirgus liberalizāciju Dānijā un pārējās dalībvalstīs Kopienas līmenī ir stājusies spēkā Direktīva 92/50/EEK, saskaņā ar kuru dalībvalstīm ir pienākums izsludināt konkursus par autobusu satiksmes sabiedrisko pakalpojumu līgumiem. Ņemot vērā Direktīvu 92/50/EEK, EKT Concordia lietā ir atzinusi, ka sabiedrisko pakalpojumu līgumu piešķiršanas procedūru koordinācija Kopienas līmenī ir vajadzīga, lai likvidētu šķēršļus pakalpojumu un preču brīvai apritei (52).

| (307) | Tā kā autobusu satiksmes tirgus Kopienā ir daļēji liberalizēts, jo vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas vienpusējus lēmumus par autobusu satiksmes tirgus atvēršanu, vienlaikus stājoties spēkā Direktīvai 92/50/EEK, tirgū starp pakalpojumu sniedzējiem valda konkurence. |
| --- | --- |

(307)

Tā kā autobusu satiksmes tirgus Kopienā ir daļēji liberalizēts, jo vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas vienpusējus lēmumus par autobusu satiksmes tirgus atvēršanu, vienlaikus stājoties spēkā Direktīvai 92/50/EEK, tirgū starp pakalpojumu sniedzējiem valda konkurence.

| (308) | Līdz ar to pārstrukturēšanas pasākums var uzlabot Combus un tā pircēja stāvokli tirgū attiecībā pret konkurentiem ES, tādējādi iespaidojot gan konkurenci starp uzņēmumiem, gan tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(308)

Līdz ar to pārstrukturēšanas pasākums var uzlabot Combus un tā pircēja stāvokli tirgū attiecībā pret konkurentiem ES, tādējādi iespaidojot gan konkurenci starp uzņēmumiem, gan tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.1.5.   SECINĀJUMS: VALSTS ATBALSTA PASTĀVĒŠANA

| (309) | Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(309)

Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.   NOVĒRTĒJUMS PAR ATBALSTA SADERĪBU AR KOPĒJO TIRGU

6.2.1.   ATBALSTA SADERĪBA AR KOPĒJO TIRGU

| (310) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu valsts atbalsts principā nav saderīgs ar kopējo tirgu. Šajā gadījumā valsts atbalsts tomēr varētu būt saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 vai EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā noteikts 1999. gada Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Citi saderīguma noteikumi šajā gadījumā nav piemērojami. |
| --- | --- |

(310)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu valsts atbalsts principā nav saderīgs ar kopējo tirgu. Šajā gadījumā valsts atbalsts tomēr varētu būt saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1191/69 vai EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā noteikts 1999. gada Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Citi saderīguma noteikumi šajā gadījumā nav piemērojami.

6.2.2.   NOVĒRTĒJUMS PAR 1999 UN/VAI 2001. GADA PASĀKUMA SADERĪBU SASKAŅĀ AR REGULU (EEK) Nr. 1191/69

| (311) | Lēmumā par procedūras sākšanu (90. līdz 96. apsvērumā) īsumā ir izklāstīts, kāpēc pārstrukturēšanas atbalstu, ko Dānijas valsts ir piešķīrusi Combus, nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 73. pantu un Regulu (EEK) Nr. 1169/91. Komisijas argumentāciju šajā jautājumā nav apstrīdējusi ne Dānijas valdība, ne trešās personas. |
| --- | --- |

(311)

Lēmumā par procedūras sākšanu (90. līdz 96. apsvērumā) īsumā ir izklāstīts, kāpēc pārstrukturēšanas atbalstu, ko Dānijas valsts ir piešķīrusi Combus, nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 73. pantu un Regulu (EEK) Nr. 1169/91. Komisijas argumentāciju šajā jautājumā nav apstrīdējusi ne Dānijas valdība, ne trešās personas.

| (312) | Tāpēc, pamatojoties uz lēmumā par procedūras sākšanu minētajiem iemesliem, Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 73. pantu un Regulu (EEK) Nr. 1191/69. |
| --- | --- |

(312)

Tāpēc, pamatojoties uz lēmumā par procedūras sākšanu minētajiem iemesliem, Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 73. pantu un Regulu (EEK) Nr. 1191/69.

6.2.3.   NOVĒRTĒJUMS PAR 1999. GADA PASĀKUMA SADERĪBU SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 87. PANTA 3. PUNKTA C) APAKŠPUNKTU

| (313) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. |
| --- | --- |

(313)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”.

| (314) | Pamatojoties uz šo pantu, Komisija ir pieņēmusi pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Sākotnējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija pieņēma 1994. gadā (53). Jaunu pamatnostādņu variantu pieņēma 1999. gadā (4), bet pēdējais pamatnostādņu variants pieņemts 2004. gadā (54). |
| --- | --- |

(314)

Pamatojoties uz šo pantu, Komisija ir pieņēmusi pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Sākotnējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija pieņēma 1994. gadā (53). Jaunu pamatnostādņu variantu pieņēma 1999. gadā (4), bet pēdējais pamatnostādņu variants pieņemts 2004. gadā (54).

| (315) | Saistībā ar šo pamatnostādņu piemērošanu ratione temporis 2004. gada pamatnostādņu 103. un 104. punktā ir teikts attiecībā uz nepaziņotu atbalstu:
  “ja atbalsta daļa vai viss atbalsts ir piešķirts pēc pamatnostādņu publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija izskata, vai ir saderīgs ar kopējo tirgu jebkāds glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts bez tās atļaujas un tādēļ ir pretrunā ar Līguma 88. panta 3. punktu”. |
| --- | --- |

(315)

Saistībā ar šo pamatnostādņu piemērošanu ratione temporis 2004. gada pamatnostādņu 103. un 104. punktā ir teikts attiecībā uz nepaziņotu atbalstu:

“ja atbalsta daļa vai viss atbalsts ir piešķirts pēc pamatnostādņu publikācijas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija izskata, vai ir saderīgs ar kopējo tirgu jebkāds glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts, kas piešķirts bez tās atļaujas un tādēļ ir pretrunā ar Līguma 88. panta 3. punktu”.

| (316) | Komisijas 1999. gada pamatnostādņu 100. un 101. punkta saturs neatšķiras no 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(316)

Komisijas 1999. gada pamatnostādņu 100. un 101. punkta saturs neatšķiras no 2004. gada pamatnostādnēm.

| (317) | Combus 1999. gadā piešķirtais atbalsts ir nepaziņots atbalsts. Tas ir piešķirts pirms 1999. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā. Tāpēc 1999. gada pasākumam piemēro 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(317)

Combus 1999. gadā piešķirtais atbalsts ir nepaziņots atbalsts. Tas ir piešķirts pirms 1999. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā. Tāpēc 1999. gada pasākumam piemēro 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes.

| (318) | Komisijas 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2.2. iedaļā ir izklāstīti šādi nosacījumi pārstrukturēšanas atbalsta atļaušanai:






  — | pārstrukturēšanas
  plāns: pārstrukturēšanas atbalsts jāsaista ar dzīvotspējīgu uzņēmuma pārstrukturēšanas/atveseļošanas programmu, kas jāiesniedz Komisijai, norādot visu būtisko informāciju, |
| --- | --- | --- |

(318)

Komisijas 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2.2. iedaļā ir izklāstīti šādi nosacījumi pārstrukturēšanas atbalsta atļaušanai:

—

pārstrukturēšanas
  plāns: pārstrukturēšanas atbalsts jāsaista ar dzīvotspējīgu uzņēmuma pārstrukturēšanas/atveseļošanas programmu, kas jāiesniedz Komisijai, norādot visu būtisko informāciju,

| — | ekonomiskā dzīvotspēja: jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja, |
| --- | --- |

—

ekonomiskā dzīvotspēja: jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja,

| — | pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem: jāveic pasākumi, lai, cik iespējams, mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem, |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem: jāveic pasākumi, lai, cik iespējams, mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem,

| — | samērīgums: atbalstam jābūt samērīgam attiecībā uz pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem, |
| --- | --- |

—

samērīgums: atbalstam jābūt samērīgam attiecībā uz pārstrukturēšanas izmaksām un ieguvumiem,

| — | gada ziņojums un uzraudzība: iesniedzot gada ziņojumus, attiecīgajai dalībvalstij jādod Komisijai iespēja pārliecināties, ka uzņēmums pienācīgi īsteno pārstrukturēšanas plānu, |
| --- | --- |

—

gada ziņojums un uzraudzība: iesniedzot gada ziņojumus, attiecīgajai dalībvalstij jādod Komisijai iespēja pārliecināties, ka uzņēmums pienācīgi īsteno pārstrukturēšanas plānu,

| — | vienreizēja atbalsta nosacījums: pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

—

vienreizēja atbalsta nosacījums: pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai vienu reizi.

| (319) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2.2.A punktā ir minētas šādas prasības:
  “Saskaņā ar nosacījumu sine qua non ikvienam pārstrukturēšanas plānam mērenā termiņā ir jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja un uzņēmums jāatveseļo, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem par turpmākiem darbības apstākļiem. Pārstrukturēšanas atbalsts tādēļ ir jāsaista ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas/atveseļošanas programmu, kas jāiesniedz Komisijai, norādot visu būtisko informāciju. Plānam samērīgā laikposmā ir jāatjauno uzņēmuma konkurētspēja. Dzīvotspējas uzlabošana jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem, kas ietverti pārstrukturēšanas plānā, un uz ārējiem faktoriem, piemēram, cenu un pieprasījuma pieaugumu, kurus uzņēmums nevar jūtami ietekmēt, var pamatoties tikai tad, ja izdarītās tirgus prognozes ir vispāratzītas. Veiksmīgai pārstrukturēšanai ir jāizbeidz darbības, kas turpinātu nest strukturālus zaudējumus.
  Lai izpildītu dzīvotspējas nosacījumu, pārstrukturēšanas plānā jāparedz, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanas spēs segt visas izmaksas, tostarp amortizācijas un finanšu izdevumus, un gūt vismaz tādu kapitāla peļņu, lai pārstrukturētajā uzņēmumā vairs nebūtu jāiegulda valsts kapitāls un tas pats saviem spēkiem varētu konkurēt tirgū.” |
| --- | --- |

(319)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2.2.A punktā ir minētas šādas prasības:

“Saskaņā ar nosacījumu sine qua non ikvienam pārstrukturēšanas plānam mērenā termiņā ir jāatjauno uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja un uzņēmums jāatveseļo, pamatojoties uz reālistiskiem pieņēmumiem par turpmākiem darbības apstākļiem. Pārstrukturēšanas atbalsts tādēļ ir jāsaista ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas/atveseļošanas programmu, kas jāiesniedz Komisijai, norādot visu būtisko informāciju. Plānam samērīgā laikposmā ir jāatjauno uzņēmuma konkurētspēja. Dzīvotspējas uzlabošana jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem, kas ietverti pārstrukturēšanas plānā, un uz ārējiem faktoriem, piemēram, cenu un pieprasījuma pieaugumu, kurus uzņēmums nevar jūtami ietekmēt, var pamatoties tikai tad, ja izdarītās tirgus prognozes ir vispāratzītas. Veiksmīgai pārstrukturēšanai ir jāizbeidz darbības, kas turpinātu nest strukturālus zaudējumus.

Lai izpildītu dzīvotspējas nosacījumu, pārstrukturēšanas plānā jāparedz, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanas spēs segt visas izmaksas, tostarp amortizācijas un finanšu izdevumus, un gūt vismaz tādu kapitāla peļņu, lai pārstrukturētajā uzņēmumā vairs nebūtu jāiegulda valsts kapitāls un tas pats saviem spēkiem varētu konkurēt tirgū.”

| (320) | Pirms kapitāla ieguldījuma 1999. gadā Kromann & Münter bija iesniedzis Dānijas valdībai plānu, kas ļautu panākt Combus finansiālu atveseļošanu, un Combus vadība bija sagatavojusi darbības pārstrukturēšanas plānu, kas bija oficiāli formulēts KPMG paziņojumā. Tā kā Dānija tolaik uzskatīja, ka tās lēmumā bija ievērots privātā ieguldītāja princips, tā neiesniedza šos dokumentus Komisijai. |
| --- | --- |

(320)

Pirms kapitāla ieguldījuma 1999. gadā Kromann & Münter bija iesniedzis Dānijas valdībai plānu, kas ļautu panākt Combus finansiālu atveseļošanu, un Combus vadība bija sagatavojusi darbības pārstrukturēšanas plānu, kas bija oficiāli formulēts KPMG paziņojumā. Tā kā Dānija tolaik uzskatīja, ka tās lēmumā bija ievērots privātā ieguldītāja princips, tā neiesniedza šos dokumentus Komisijai.

| (321) | Saistībā ar Combus pārstrukturēšanas plānu un ekonomisko dzīvotspēju procedūras gaitā ir radušies divi jautājumi:






  — | Danske Busvognmaend uzskata, ka pirmā kapitāla ieguldījuma laikā 1999. gadā pārstrukturēšanas plāns nebija pieejams. Turklāt Danske Busvognmaend apgalvo, ka pārstrukturēšanas plānu nevar sagatavot ar nokavējumu; |
| --- | --- | --- |

(321)

Saistībā ar Combus pārstrukturēšanas plānu un ekonomisko dzīvotspēju procedūras gaitā ir radušies divi jautājumi:

—

Danske Busvognmaend uzskata, ka pirmā kapitāla ieguldījuma laikā 1999. gadā pārstrukturēšanas plāns nebija pieejams. Turklāt Danske Busvognmaend apgalvo, ka pārstrukturēšanas plānu nevar sagatavot ar nokavējumu;

| — | vai ir izpildīti 1994. gada pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi par pārstrukturēšanas plānu? |
| --- | --- |

—

vai ir izpildīti 1994. gada pamatnostādnēs izklāstītie nosacījumi par pārstrukturēšanas plānu?

| (322) | Komisija uzskata, ka, runājot par pārstrukturēšanas plāna pieejamību, ir jānošķir plāna faktiskā pastāvēšana un tā iesniegšana Komisijai. |
| --- | --- |

(322)

Komisija uzskata, ka, runājot par pārstrukturēšanas plāna pieejamību, ir jānošķir plāna faktiskā pastāvēšana un tā iesniegšana Komisijai.

| (323) | Pārstrukturēšanas plāna faktiskā pastāvēšana. EKT spriedumā lietā Francija pret Komisiju ir teikts, ka pārstrukturēšanas atbalsta piešķīrējas dalībvalsts iestāžu rīcībā, “kad tās piešķīra strīdīgo atbalstu, bija jābūt [Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu] prasībām atbilstošam pārstrukturēšanas plānam (55)”. Šajā gadījumā tas nozīmē, ka vēlākais laikā, kad Dānija 1999. gadā veica pirmo kapitāla ieguldījumu, tās rīcībā bija jābūt 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām atbilstošam pārstrukturēšanas plānam. |
| --- | --- |

(323)

Pārstrukturēšanas plāna faktiskā pastāvēšana. EKT spriedumā lietā Francija pret Komisiju ir teikts, ka pārstrukturēšanas atbalsta piešķīrējas dalībvalsts iestāžu rīcībā, “kad tās piešķīra strīdīgo atbalstu, bija jābūt [Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu] prasībām atbilstošam pārstrukturēšanas plānam (55)”. Šajā gadījumā tas nozīmē, ka vēlākais laikā, kad Dānija 1999. gadā veica pirmo kapitāla ieguldījumu, tās rīcībā bija jābūt 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām atbilstošam pārstrukturēšanas plānam.

| (324) | Kā aprakstīts iepriekš, 1999. gada kapitāla ieguldījuma pamatā bija aplēses par Combus vajadzīgo kapitālu un pārstrukturēšanas plāns, ko bija sagatavojusi juridiskā firma Kromann & Münter un Combus vadība. Pārstrukturēšanas plāns paredzēja, ka Combus 2001. gadā atgūs ekonomisko dzīvotspēju, ja uzņēmumā ieguldīs kapitālu DKK 300 miljonu apmērā un ja tā vadība īstenos paredzētos pārstrukturēšanas pasākumus. Pamatojoties uz šo pārstrukturēšanas plānu, Dānijas Transporta ministrija sagatavoja 1999. gada 27. maija konfidenciālo lēmumu, kas atļāva veikt kapitāla ieguldījumu. |
| --- | --- |

(324)

Kā aprakstīts iepriekš, 1999. gada kapitāla ieguldījuma pamatā bija aplēses par Combus vajadzīgo kapitālu un pārstrukturēšanas plāns, ko bija sagatavojusi juridiskā firma Kromann & Münter un Combus vadība. Pārstrukturēšanas plāns paredzēja, ka Combus 2001. gadā atgūs ekonomisko dzīvotspēju, ja uzņēmumā ieguldīs kapitālu DKK 300 miljonu apmērā un ja tā vadība īstenos paredzētos pārstrukturēšanas pasākumus. Pamatojoties uz šo pārstrukturēšanas plānu, Dānijas Transporta ministrija sagatavoja 1999. gada 27. maija konfidenciālo lēmumu, kas atļāva veikt kapitāla ieguldījumu.

| (325) | Komisija secina, ka Dānija piešķīra pārstrukturēšanas atbalstu Combus tikai pēc tam, kad Dānijas valdībai bija pieejams pārstrukturēšanas plāns. Atliek atbildēt uz jautājumu, vai šis pārstrukturēšanas plāns atbilst 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām. |
| --- | --- |

(325)

Komisija secina, ka Dānija piešķīra pārstrukturēšanas atbalstu Combus tikai pēc tam, kad Dānijas valdībai bija pieejams pārstrukturēšanas plāns. Atliek atbildēt uz jautājumu, vai šis pārstrukturēšanas plāns atbilst 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām.

| (326) | Pārstrukturēšanas plāna iesniegšana Komisijai. Dānijas valdība ir pareizi norādījusi, ka EKT iesniegtajos argumentos lietā Francija pret Komisiju Komisija apgalvoja, ka “Francijas valdība neiesniedza Komisijai ticamu pārstrukturēšanas plānu” un ka “kopš procedūras sākuma šādu plānu Komisijai nav iesniegušas arī Francijas iestādes” (56). No šā argumenta, ko Tiesa nav apstrīdējusi, izriet, ka pārstrukturēšanas plānam jābūt pieejamam Komisijai vēlākais dienā, kad Komisija pieņem lēmumu. |
| --- | --- |

(326)

Pārstrukturēšanas plāna iesniegšana Komisijai. Dānijas valdība ir pareizi norādījusi, ka EKT iesniegtajos argumentos lietā Francija pret Komisiju Komisija apgalvoja, ka “Francijas valdība neiesniedza Komisijai ticamu pārstrukturēšanas plānu” un ka “kopš procedūras sākuma šādu plānu Komisijai nav iesniegušas arī Francijas iestādes” (56). No šā argumenta, ko Tiesa nav apstrīdējusi, izriet, ka pārstrukturēšanas plānam jābūt pieejamam Komisijai vēlākais dienā, kad Komisija pieņem lēmumu.

| (327) | Šajā gadījumā Dānijas iestādes 2007. gada aprīlī ir iesniegušas Komisijai pavisam četrus paziņojumus – 1999. gada 26. aprīļa, 1999. gada 15. maija un divus 1999. gada 18. maija paziņojumus. Trīs no šiem paziņojumiem bija sagatavojis Kromann & Münter, bet vienu KPMG. Dānijas iestādes uzskata trīs Kromann & Münter paziņojumus par finanšu pārstrukturēšanas plānu, bet KPMG paziņojumu par darbības pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(327)

Šajā gadījumā Dānijas iestādes 2007. gada aprīlī ir iesniegušas Komisijai pavisam četrus paziņojumus – 1999. gada 26. aprīļa, 1999. gada 15. maija un divus 1999. gada 18. maija paziņojumus. Trīs no šiem paziņojumiem bija sagatavojis Kromann & Münter, bet vienu KPMG. Dānijas iestādes uzskata trīs Kromann & Münter paziņojumus par finanšu pārstrukturēšanas plānu, bet KPMG paziņojumu par darbības pārstrukturēšanas plānu.

| (328) | Dānijas valdība ir paziņojusi Komisijai, ka četri iesniegtie Kromann & Münter un KPMG paziņojumi ir pārstrukturēšanas plāns, kas atbilst 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām. |
| --- | --- |

(328)

Dānijas valdība ir paziņojusi Komisijai, ka četri iesniegtie Kromann & Münter un KPMG paziņojumi ir pārstrukturēšanas plāns, kas atbilst 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām.

| (329) | Komisija atzīmē, ka KPMG paziņojumā ir vienkārši atkārtoti Combus valdes un vadības nodomi saskaņā ar 1998. gada novembra un 1999. gada aprīļa lēmumu. KPMG norāda, ka nav veicis budžeta analīzi, bet pamatojies uz Combus apsvērumiem. Citiem vārdiem sakot, KPMG nebija pārbaudījis, vai apsvērumi, uz kuriem tas pamatojās, bija reāli. Tāpēc Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns neatbilst nosacījumam, kas paredz, ka plāns jāsagatavo, “pamatojoties uz reāliem apsvērumiem”, jo Dānijas valdība nebija pārbaudījusi, vai apsvērumi ir reāli. |
| --- | --- |

(329)

Komisija atzīmē, ka KPMG paziņojumā ir vienkārši atkārtoti Combus valdes un vadības nodomi saskaņā ar 1998. gada novembra un 1999. gada aprīļa lēmumu. KPMG norāda, ka nav veicis budžeta analīzi, bet pamatojies uz Combus apsvērumiem. Citiem vārdiem sakot, KPMG nebija pārbaudījis, vai apsvērumi, uz kuriem tas pamatojās, bija reāli. Tāpēc Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns neatbilst nosacījumam, kas paredz, ka plāns jāsagatavo, “pamatojoties uz reāliem apsvērumiem”, jo Dānijas valdība nebija pārbaudījusi, vai apsvērumi ir reāli.

| (330) | Turklāt Komisija atzīmē, ka KPMG paziņojumā ir analizētas tikai dažas Combus darbības jomas un analīzes pamatā nav atsevišķi autobusu satiksmes līgumi, bet rezumējoši pieņēmumi par autobusu satiksmes pakalpojumu apgabaliem. Līdz ar to pārstrukturēšanas plāns nav visaptverošs, jo aptver tikai daļu no Combus darbības jomām, un nav pietiekami sīki izstrādāts, jo tā pamatā nav atsevišķi autobusu satiksmes līgumi, kas veido Combus uzņēmējdarbības pamatu. |
| --- | --- |

(330)

Turklāt Komisija atzīmē, ka KPMG paziņojumā ir analizētas tikai dažas Combus darbības jomas un analīzes pamatā nav atsevišķi autobusu satiksmes līgumi, bet rezumējoši pieņēmumi par autobusu satiksmes pakalpojumu apgabaliem. Līdz ar to pārstrukturēšanas plāns nav visaptverošs, jo aptver tikai daļu no Combus darbības jomām, un nav pietiekami sīki izstrādāts, jo tā pamatā nav atsevišķi autobusu satiksmes līgumi, kas veido Combus uzņēmējdarbības pamatu.

| (331) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka piedāvātie pārstrukturēšanas pasākumi nav sadalīti pa autobusu satiksmes pakalpojumu apgabaliem un ka atsevišķiem pārstrukturēšanas pasākumiem nav noteikti atsevišķi taupības mērķi. Turklāt revidenti nebija pārbaudījuši, vai uzņēmuma vadības plānotie izmaksu ietaupījumi ir reālistiski. |
| --- | --- |

(331)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka piedāvātie pārstrukturēšanas pasākumi nav sadalīti pa autobusu satiksmes pakalpojumu apgabaliem un ka atsevišķiem pārstrukturēšanas pasākumiem nav noteikti atsevišķi taupības mērķi. Turklāt revidenti nebija pārbaudījuši, vai uzņēmuma vadības plānotie izmaksu ietaupījumi ir reālistiski.

| (332) | Trijos finanšu pārstrukturēšanas dokumentos vispār nav aplūkota uzņēmuma darbības pārstrukturēšana. Līdz ar to tie nevar kompensēt KPMG paziņojuma trūkstošās daļas. |
| --- | --- |

(332)

Trijos finanšu pārstrukturēšanas dokumentos vispār nav aplūkota uzņēmuma darbības pārstrukturēšana. Līdz ar to tie nevar kompensēt KPMG paziņojuma trūkstošās daļas.

| (333) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka minētie četri dokumenti, ko Dānija iesniedza kā pārstrukturēšanas plānu, neatbilst 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem par pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(333)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija secina, ka minētie četri dokumenti, ko Dānija iesniedza kā pārstrukturēšanas plānu, neatbilst 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nosacījumiem par pārstrukturēšanas plānu.

| (334) | Pamatnostādņu prasībām atbilstošs pārstrukturēšanas plāns ir pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanas nosacījums
  sine qua non. Tāpēc, neaplūkojot pārējos kritērijus, Komisija secina, ka 1999. gada pasākumu nevar apstiprināt, pamatojoties uz 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(334)

Pamatnostādņu prasībām atbilstošs pārstrukturēšanas plāns ir pārstrukturēšanas atbalsta apstiprināšanas nosacījums
  sine qua non. Tāpēc, neaplūkojot pārējos kritērijus, Komisija secina, ka 1999. gada pasākumu nevar apstiprināt, pamatojoties uz 1994. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.

6.2.4.   NOVĒRTĒJUMS PAR 2001. GADA PASĀKUMA SADERĪBU SASKAŅĀ AR EK LĪGUMA 87. PANTA 3. PUNKTA C) APAKŠPUNKTU

| (335) | Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. |
| --- | --- |

(335)

Saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar kopējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”.

| (336) | Pamatojoties uz šo pantu, Komisija ir pieņēmusi pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Sākotnējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija pieņēma 1994. gadā (57). Jaunu pamatnostādņu variantu pieņēma 1999. gadā (58), bet pēdējais pamatnostādņu variants pieņemts 2004. gadā (59). |
| --- | --- |

(336)

Pamatojoties uz šo pantu, Komisija ir pieņēmusi pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Sākotnējās pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija pieņēma 1994. gadā (57). Jaunu pamatnostādņu variantu pieņēma 1999. gadā (58), bet pēdējais pamatnostādņu variants pieņemts 2004. gadā (59).

| (337) | Saistībā ar šo pamatnostādņu piemērošanu ratione temporis 2004. gada pamatnostādņu 103. un 104. punktā ir teikts attiecībā uz paziņotu atbalstu:
  “[p]aziņojumus, ko Komisija reģistrējusi pirms 2004. gada 10. oktobra, izskata saskaņā ar tiem kritērijiem, kas ir spēkā paziņošanas brīdī”. |
| --- | --- |

(337)

Saistībā ar šo pamatnostādņu piemērošanu ratione temporis 2004. gada pamatnostādņu 103. un 104. punktā ir teikts attiecībā uz paziņotu atbalstu:

“[p]aziņojumus, ko Komisija reģistrējusi pirms 2004. gada 10. oktobra, izskata saskaņā ar tiem kritērijiem, kas ir spēkā paziņošanas brīdī”.

| (338) | Komisijas 1999. gada pamatnostādņu 100. un 101. punkta saturs neatšķiras no 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(338)

Komisijas 1999. gada pamatnostādņu 100. un 101. punkta saturs neatšķiras no 2004. gada pamatnostādnēm.

| (339) | Combus 2001. gadā piešķirtais atbalsts ir paziņots atbalsts. Tas piešķirts pirms 2004. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā un pēc 1999. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā. Tāpēc 2001. gada pasākumam piemēro 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(339)

Combus 2001. gadā piešķirtais atbalsts ir paziņots atbalsts. Tas piešķirts pirms 2004. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā un pēc 1999. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā. Tāpēc 2001. gada pasākumam piemēro 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnes.

| (340) | Komisijas 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļā ir izklāstīti šādi nosacījumi pārstrukturēšanas atbalsta atļaušanai:






  — | uzņēmumam jābūt uzskatāmam par grūtībās nonākušu uzņēmumu šo pamatnostādņu nozīmē, |
| --- | --- | --- |

(340)

Komisijas 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 3.2. iedaļā ir izklāstīti šādi nosacījumi pārstrukturēšanas atbalsta atļaušanai:

—

uzņēmumam jābūt uzskatāmam par grūtībās nonākušu uzņēmumu šo pamatnostādņu nozīmē,

| — | jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja. Tādēļ atbalsta piešķiršanas nosacījums ir īstenot pārstrukturēšanas plānu, kas jāapstiprina Komisijai. Pārstrukturēšanas plāns uzņēmumam jāīsteno pilnīgi, |
| --- | --- |

—

jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja. Tādēļ atbalsta piešķiršanas nosacījums ir īstenot pārstrukturēšanas plānu, kas jāapstiprina Komisijai. Pārstrukturēšanas plāns uzņēmumam jāīsteno pilnīgi,

| — | jāveic pasākumi, lai, cik iespējams, mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem, |
| --- | --- |

—

jāveic pasākumi, lai, cik iespējams, mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem,

| — | atbalsts maksimāli jāierobežo, un atbalsta saņēmējam jāizdara nozīmīgs ieguldījums, |
| --- | --- |

—

atbalsts maksimāli jāierobežo, un atbalsta saņēmējam jāizdara nozīmīgs ieguldījums,

| — | iesniedzot gada ziņojumus, attiecīgajai dalībvalstij jādod Komisijai iespēja pārliecināties, ka uzņēmums pienācīgi īsteno pārstrukturēšanas plānu, |
| --- | --- |

—

iesniedzot gada ziņojumus, attiecīgajai dalībvalstij jādod Komisijai iespēja pārliecināties, ka uzņēmums pienācīgi īsteno pārstrukturēšanas plānu,

| — | pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas atbalstu piešķir tikai vienu reizi.

| (341) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ir atzinusi, ka Combus bija grūtībās nonācis uzņēmums 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē. Ne Dānijas valdība, ne Danske Busvognmaend šo atzinumu nav apstrīdējuši. Tādējādi Komisija secina, ka Combus bija grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(341)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija ir atzinusi, ka Combus bija grūtībās nonācis uzņēmums 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu nozīmē. Ne Dānijas valdība, ne Danske Busvognmaend šo atzinumu nav apstrīdējuši. Tādējādi Komisija secina, ka Combus bija grūtībās nonācis uzņēmums.

| (342) | Pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas nosacījums ir īstenot pārstrukturēšanas plānu, kas attiecībā uz visiem atsevišķajiem atbalsta pasākumiem jāapstiprina Komisijai. Pārstrukturēšanas atbalsts tādēļ ir jāsaista ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, ko uzņemas īstenot attiecīgā dalībvalsts (60). |
| --- | --- |

(342)

Pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas nosacījums ir īstenot pārstrukturēšanas plānu, kas attiecībā uz visiem atsevišķajiem atbalsta pasākumiem jāapstiprina Komisijai. Pārstrukturēšanas atbalsts tādēļ ir jāsaista ar dzīvotspējīgu pārstrukturēšanas plānu, ko uzņemas īstenot attiecīgā dalībvalsts (60).

| (343) | Pārstrukturēšanas plānā jo īpaši:






  — | jāietver tirgus pētījums, |
| --- | --- | --- |

(343)

Pārstrukturēšanas plānā jo īpaši:

—

jāietver tirgus pētījums,

| — | jāizklāsta apstākļi, kas radījuši uzņēmuma grūtības, tā nodrošinot iespēju novērtēt, vai piedāvātie pasākumi ir piemēroti. Tam jāļauj uzņēmumam pāriet uz jaunu struktūru, kas tam dod ilgtermiņa dzīvotspējas perspektīvu un ļauj darboties saviem spēkiem, |
| --- | --- |

—

jāizklāsta apstākļi, kas radījuši uzņēmuma grūtības, tā nodrošinot iespēju novērtēt, vai piedāvātie pasākumi ir piemēroti. Tam jāļauj uzņēmumam pāriet uz jaunu struktūru, kas tam dod ilgtermiņa dzīvotspējas perspektīvu un ļauj darboties saviem spēkiem,

| — | jāraksturo apgrozījums, kas uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas ļautu segt visas izmaksas, tostarp amortizācijas un finanšu izdevumus. Paredzētajai kapitāla peļņai jābūt pietiekamai, lai pārstrukturētais uzņēmums pats saviem spēkiem varētu konkurēt tirgū. |
| --- | --- |

—

jāraksturo apgrozījums, kas uzņēmumam pēc pārstrukturēšanas ļautu segt visas izmaksas, tostarp amortizācijas un finanšu izdevumus. Paredzētajai kapitāla peļņai jābūt pietiekamai, lai pārstrukturētais uzņēmums pats saviem spēkiem varētu konkurēt tirgū.

| (344) | Dānijas valdība 2001. gada 8. un 23. janvārī ir nosūtījusi Komisijai Combus pārstrukturēšanas plānu (sīkāku aprakstu sk. II daļā). |
| --- | --- |

(344)

Dānijas valdība 2001. gada 8. un 23. janvārī ir nosūtījusi Komisijai Combus pārstrukturēšanas plānu (sīkāku aprakstu sk. II daļā).

| (345) | Pievēršoties 2001. gada pārstrukturēšanas plānam un Combus ekonomiskajai dzīvotspējai, lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par Combus ekonomisko dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(345)

Pievēršoties 2001. gada pārstrukturēšanas plānam un Combus ekonomiskajai dzīvotspējai, lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par Combus ekonomisko dzīvotspēju.

| (346) | Šajā sakarībā 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 31. līdz 34. punktā ir teikts, ka pārstrukturēšanas plānam “mērenā termiņā ir jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja uz ilgu laiku, pamatojoties uz reāliem apsvērumiem par turpmākiem darbības apstākļiem,” un ka “[d]zīvotspējas uzlabošana jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem, kas ir pārstrukturēšanas plānā, un uz ārējiem faktoriem, piemēram, cenu un pieprasījuma svārstībām, kurus uzņēmējsabiedrība nevar jūtami ietekmēt, var pamatoties tikai tad, ja izdarītās tirgus prognozes ir vispāratzītas”. Pārstrukturēšanai ir “jāizbeidz darbības, kas turpinātu nest strukturālus zaudējumus pat pēc pārstrukturēšanas”. |
| --- | --- |

(346)

Šajā sakarībā 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 31. līdz 34. punktā ir teikts, ka pārstrukturēšanas plānam “mērenā termiņā ir jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja uz ilgu laiku, pamatojoties uz reāliem apsvērumiem par turpmākiem darbības apstākļiem,” un ka “[d]zīvotspējas uzlabošana jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem, kas ir pārstrukturēšanas plānā, un uz ārējiem faktoriem, piemēram, cenu un pieprasījuma svārstībām, kurus uzņēmējsabiedrība nevar jūtami ietekmēt, var pamatoties tikai tad, ja izdarītās tirgus prognozes ir vispāratzītas”. Pārstrukturēšanai ir “jāizbeidz darbības, kas turpinātu nest strukturālus zaudējumus pat pēc pārstrukturēšanas”.

| (347) | Danske Busvognmaend uzskata, ka Combus kā valsts uzņēmums nebija ekonomiski dzīvotspējīgs un varēja par tādu kļūt tikai pēc tā pārdošanas Arriva. |
| --- | --- |

(347)

Danske Busvognmaend uzskata, ka Combus kā valsts uzņēmums nebija ekonomiski dzīvotspējīgs un varēja par tādu kļūt tikai pēc tā pārdošanas Arriva.

| (348) | Combus spriedumā PIT ir atzinusi: “jāuzskata, ka Combus dzīvotspēja saskaņā ar minēto pantu [t.i., EK līguma 87. pantu] un Pamatnostādnēm Komisijas argumentācijā ir nopietni apšaubīta, tomēr Komisija nav uzskatījusi, ka tai būtu jākliedē šīs šaubas, jo EK līguma 73. pants tai šķita pietiekams juridisks pamats, lai atļautu attiecīgo atbalstu. Tā kā uz šo pantu tādā veidā tomēr nevar pamatoties [..], apstrīdētajā lēmumā atļautais maksājums DKK 300 miljonu apmērā vairs nav uzskatāms par likumīgi atļautu. [..] Tādējādi Combus dzīvotspēju nevar uzskatīt par atzītu” (61). |
| --- | --- |

(348)

Combus spriedumā PIT ir atzinusi: “jāuzskata, ka Combus dzīvotspēja saskaņā ar minēto pantu [t.i., EK līguma 87. pantu] un Pamatnostādnēm Komisijas argumentācijā ir nopietni apšaubīta, tomēr Komisija nav uzskatījusi, ka tai būtu jākliedē šīs šaubas, jo EK līguma 73. pants tai šķita pietiekams juridisks pamats, lai atļautu attiecīgo atbalstu. Tā kā uz šo pantu tādā veidā tomēr nevar pamatoties [..], apstrīdētajā lēmumā atļautais maksājums DKK 300 miljonu apmērā vairs nav uzskatāms par likumīgi atļautu. [..] Tādējādi Combus dzīvotspēju nevar uzskatīt par atzītu” (61).

| (349) | Šīs šaubas, ko Komisija ir izklāstījusi arī lēmumā par procedūras sākšanu (106. līdz 109. punktā), bija saistītas ar to, ka Komisija nebija atzinusi Combus ekonomisko dzīvotspēju bez tās valsts atbalsta daļas, ko tā sākotnējā lēmumā bija atļāvusi kā sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju. Ievērojot PIT lēmumu, ka šo atbalstu nevarēja atļaut kā sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, tā secināja, ka Combus ekonomiskā dzīvotspēja sākotnējā lēmumā vairs nav atzīta. |
| --- | --- |

(349)

Šīs šaubas, ko Komisija ir izklāstījusi arī lēmumā par procedūras sākšanu (106. līdz 109. punktā), bija saistītas ar to, ka Komisija nebija atzinusi Combus ekonomisko dzīvotspēju bez tās valsts atbalsta daļas, ko tā sākotnējā lēmumā bija atļāvusi kā sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju. Ievērojot PIT lēmumu, ka šo atbalstu nevarēja atļaut kā sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju, tā secināja, ka Combus ekonomiskā dzīvotspēja sākotnējā lēmumā vairs nav atzīta.

| (350) | Kā Dānijas valdība pareizi norāda, PIT nav veikusi pārstrukturēšanas plāna ekonomisko analīzi, lai atceltu Komisijas sākotnējo lēmumu. Gluži pretēji – argumentācija ir formāla un loģiska: tā kā Komisija sākotnējā lēmumā bija nonākusi pie secinājuma par ekonomisko dzīvotspēju, pamatojoties uz to atbalsta daļu, ko tā bija atļāvusi saskaņā ar EK līguma 73. pantu (DKK 328 miljoni) kā sabiedrisko pakalpojumu līgumu kompensāciju, un tā kā PIT bija atzinusi, ka šo atbalsta daļu saskaņā ar šo juridisko pamatu nevarēja atļaut, tā secināja, ka šī atbalsta daļa vairs nav uzskatāma par likumīgi atļautu un ka līdz ar to argumentācijai, kas bija ļāvusi nonākt pie secinājuma par ekonomisko dzīvotspēju, vairs nav loģiska pamata. |
| --- | --- |

(350)

Kā Dānijas valdība pareizi norāda, PIT nav veikusi pārstrukturēšanas plāna ekonomisko analīzi, lai atceltu Komisijas sākotnējo lēmumu. Gluži pretēji – argumentācija ir formāla un loģiska: tā kā Komisija sākotnējā lēmumā bija nonākusi pie secinājuma par ekonomisko dzīvotspēju, pamatojoties uz to atbalsta daļu, ko tā bija atļāvusi saskaņā ar EK līguma 73. pantu (DKK 328 miljoni) kā sabiedrisko pakalpojumu līgumu kompensāciju, un tā kā PIT bija atzinusi, ka šo atbalsta daļu saskaņā ar šo juridisko pamatu nevarēja atļaut, tā secināja, ka šī atbalsta daļa vairs nav uzskatāma par likumīgi atļautu un ka līdz ar to argumentācijai, kas bija ļāvusi nonākt pie secinājuma par ekonomisko dzīvotspēju, vairs nav loģiska pamata.

| (351) | Sākotnējā lēmumā Komisija DKK 328 miljonus no DKK 490 miljoniem bija uzskatījusi par sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju un tikai DKK 162 miljonus par pārstrukturēšanas atbalstu (62). Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija bija nonākusi pie sekojoša secinājuma.
  “Ņemot vērā jau apspriestos pārstrukturēšanas pasākumus un valsts atbalstu saskaņā ar Regulu 1191/69, varētu uzskatīt, ka Combus atgūs dzīvotspēju. Tomēr formāli šī dzīvotspēja neatbilst pamatnostādnēm, jo ir atkarīga no cita valsts atbalsta”. |
| --- | --- |

(351)

Sākotnējā lēmumā Komisija DKK 328 miljonus no DKK 490 miljoniem bija uzskatījusi par sabiedrisko pakalpojumu kompensāciju un tikai DKK 162 miljonus par pārstrukturēšanas atbalstu (62). Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija bija nonākusi pie sekojoša secinājuma.

“Ņemot vērā jau apspriestos pārstrukturēšanas pasākumus un valsts atbalstu saskaņā ar Regulu 1191/69, varētu uzskatīt, ka Combus atgūs dzīvotspēju. Tomēr formāli šī dzīvotspēja neatbilst pamatnostādnēm, jo ir atkarīga no cita valsts atbalsta”.

| (352) | Šajā lēmumā Komisija 1999. un 2001. gada pasākumus uzskata par diviem atsevišķiem pasākumiem. Iepriekšējā iedaļā ir atzīts, ka 1999. gada pasākums, proti, kapitāla palielinājums DKK 200 miljonu apmērā un subordinētais aizdevums DKK 100 miljonu apmērā, ir no Combus atgūstams nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts. Līdz ar to Combus nevarēja atsaukties uz šo summu, lai pierādītu, ka spēs atjaunot ekonomisko dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(352)

Šajā lēmumā Komisija 1999. un 2001. gada pasākumus uzskata par diviem atsevišķiem pasākumiem. Iepriekšējā iedaļā ir atzīts, ka 1999. gada pasākums, proti, kapitāla palielinājums DKK 200 miljonu apmērā un subordinētais aizdevums DKK 100 miljonu apmērā, ir no Combus atgūstams nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts. Līdz ar to Combus nevarēja atsaukties uz šo summu, lai pierādītu, ka spēs atjaunot ekonomisko dzīvotspēju.

| (353) | Arī tad, ja 1999. un 2001. gada pasākumos paredzētā atbalsta kopsumma (62) varbūt būtu ļāvusi Combus no 2006. gada atgūt ekonomisko dzīvotspēju (sk. iepriekš 7. tabulā attēlotās apgrozījuma un peļņas prognozes), ekonomiskās dzīvotspējas atjaunošanas izredzes kļūst nereālas, ja Combus ir jāatmaksā Dānijas valdībai DKK 300 miljonus kā nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(353)

Arī tad, ja 1999. un 2001. gada pasākumos paredzētā atbalsta kopsumma (62) varbūt būtu ļāvusi Combus no 2006. gada atgūt ekonomisko dzīvotspēju (sk. iepriekš 7. tabulā attēlotās apgrozījuma un peļņas prognozes), ekonomiskās dzīvotspējas atjaunošanas izredzes kļūst nereālas, ja Combus ir jāatmaksā Dānijas valdībai DKK 300 miljonus kā nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts.

| (354) | Komisija secina, ka arī tad, ja saskaņā ar 2001. gadā iesniegto pārstrukturēšanas plānu Combus būtu spējis no 2006. gada atgūt ekonomisko dzīvotspēju, šīs izredzes bija kļuvušas nereālas pēc tam, kad 1999. gada pasākumi bija atzīti par nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(354)

Komisija secina, ka arī tad, ja saskaņā ar 2001. gadā iesniegto pārstrukturēšanas plānu Combus būtu spējis no 2006. gada atgūt ekonomisko dzīvotspēju, šīs izredzes bija kļuvušas nereālas pēc tam, kad 1999. gada pasākumi bija atzīti par nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu.

| (355) | Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns nenodrošina Combus ekonomisko dzīvotspēju, jo tā pamatā ir kļūdainais pieņēmums, ka Combus nav jāatmaksā Dānijas valdībai 1999. gadā saņemtais nelikumīgais un nesaderīgais valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(355)

Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plāns nenodrošina Combus ekonomisko dzīvotspēju, jo tā pamatā ir kļūdainais pieņēmums, ka Combus nav jāatmaksā Dānijas valdībai 1999. gadā saņemtais nelikumīgais un nesaderīgais valsts atbalsts.

| (356) | Komisijas 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35. līdz 39. punktā ir izklāstīti šādi nosacījumi:
  “c)   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences traucējumiem






  (35) | Ir jāveic pasākumi, lai cik iespējams mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem. Ja to nevar panākt, tad jāuzskata, ka atbalsts ir “pretrunā vispārējām interesēm” un tādēļ nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- | --- |

(356)

Komisijas 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35. līdz 39. punktā ir izklāstīti šādi nosacījumi:

“c)   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences traucējumiem

(35)

Ir jāveic pasākumi, lai cik iespējams mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem. Ja to nevar panākt, tad jāuzskata, ka atbalsts ir “pretrunā vispārējām interesēm” un tādēļ nav saderīgs ar kopējo tirgu.

| (36) | Šis nosacījums parasti ierobežo uzņēmuma klātbūtni attiecīgā tirgū vai tirgos pēc tam, kad pārstrukturēšana ir beigusies.
  [..] |
| --- | --- |

(36)

Šis nosacījums parasti ierobežo uzņēmuma klātbūtni attiecīgā tirgū vai tirgos pēc tam, kad pārstrukturēšana ir beigusies.

[..]

| (37) | Uzņēmuma klātbūtnes obligāta ierobežošana vai mazināšana attiecīgā(-os) tirgū(-os) ir kompensācijas faktors par labu konkurentiem. Tam būtu jābūt samērīgam ar atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un jo īpaši – uzņēmuma relatīvo nozīmīgumu tā tirgū vai tirgos. Komisija noteiks ierobežojumu vai samazinājuma apjomu, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānam pievienoto tirgus pētījumu un, ja process ir sākts, pamatojoties uz ieinteresēto pušu sniegto informāciju. Uzņēmuma klātbūtne ir jāsamazina, izmantojot pārstrukturēšanas plānu un tam pievienotos nosacījumus.
  [..] |
| --- | --- |

(37)

Uzņēmuma klātbūtnes obligāta ierobežošana vai mazināšana attiecīgā(-os) tirgū(-os) ir kompensācijas faktors par labu konkurentiem. Tam būtu jābūt samērīgam ar atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurenci un jo īpaši – uzņēmuma relatīvo nozīmīgumu tā tirgū vai tirgos. Komisija noteiks ierobežojumu vai samazinājuma apjomu, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plānam pievienoto tirgus pētījumu un, ja process ir sākts, pamatojoties uz ieinteresēto pušu sniegto informāciju. Uzņēmuma klātbūtne ir jāsamazina, izmantojot pārstrukturēšanas plānu un tam pievienotos nosacījumus.

[..]

| (39) | Kompensācijas pasākumiem var būt dažāda forma atkarībā no tā, vai uzņēmums darbojas vai nedarbojas tirgū, kurā ir jaudas pārpalikumi. [..] Ja [..] tirgū, ko apkalpo atbalsta saņēmējs, nav ražošanas jaudu strukturāla pārpalikuma visā Kopienā vai visā EEZ, Komisija tomēr apsver, vai nav vajadzīgi kompensācijas pasākumi. Ja šādi kompensācijas pasākumi ietver attiecīgā uzņēmuma jaudas samazināšanu, vajadzīgo samazinājumu var sasniegt, atdalot aktīvus vai filiāles. Komisijai būs jāizskata dalībvalstu piedāvātie kompensācijas pasākumi neatkarīgi no to formas un jānosaka, vai tie ir pietiekami, lai mīkstinātu atbalsta iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci. Apsverot vajadzīgos kompensācijas pasākumus, Komisija ņem vērā tirgus stāvokli un jo īpaši tā izaugsmes pakāpi un pieprasījuma apmierināšanas pakāpi.” |
| --- | --- |

(39)

Kompensācijas pasākumiem var būt dažāda forma atkarībā no tā, vai uzņēmums darbojas vai nedarbojas tirgū, kurā ir jaudas pārpalikumi. [..] Ja [..] tirgū, ko apkalpo atbalsta saņēmējs, nav ražošanas jaudu strukturāla pārpalikuma visā Kopienā vai visā EEZ, Komisija tomēr apsver, vai nav vajadzīgi kompensācijas pasākumi. Ja šādi kompensācijas pasākumi ietver attiecīgā uzņēmuma jaudas samazināšanu, vajadzīgo samazinājumu var sasniegt, atdalot aktīvus vai filiāles. Komisijai būs jāizskata dalībvalstu piedāvātie kompensācijas pasākumi neatkarīgi no to formas un jānosaka, vai tie ir pietiekami, lai mīkstinātu atbalsta iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci. Apsverot vajadzīgos kompensācijas pasākumus, Komisija ņem vērā tirgus stāvokli un jo īpaši tā izaugsmes pakāpi un pieprasījuma apmierināšanas pakāpi.”

| (357) | Lēmumā par procedūras sākšanu (110. līdz 115. apsvērumā) Komisija šaubījās, vai šajā gadījumā īpaši apstākļi ļauj neveikt pasākumus, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem. |
| --- | --- |

(357)

Lēmumā par procedūras sākšanu (110. līdz 115. apsvērumā) Komisija šaubījās, vai šajā gadījumā īpaši apstākļi ļauj neveikt pasākumus, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz konkurentiem.

| (358) | Komisija jo īpaši pieļāva iespēju, ka Combus varētu pārdot dažus sabiedrisko pakalpojumu līgumus. Combus sabiedrisko pakalpojumu līgumu termiņi pakāpeniski beidzās. Līdz 2003. gada beigām bija jābeidzas aptuveni 50 % (līgumu vērtības ziņā) līgumu termiņam. Pēdējā līguma termiņš beidzās 2006. gadā. |
| --- | --- |

(358)

Komisija jo īpaši pieļāva iespēju, ka Combus varētu pārdot dažus sabiedrisko pakalpojumu līgumus. Combus sabiedrisko pakalpojumu līgumu termiņi pakāpeniski beidzās. Līdz 2003. gada beigām bija jābeidzas aptuveni 50 % (līgumu vērtības ziņā) līgumu termiņam. Pēdējā līguma termiņš beidzās 2006. gadā.

| (359) | Lēmumā par procedūras sākšanu (113. apsvērumā) Komisija uzsvēra, ka ir svarīgi novērtēt iespējamo pārmērīgo ietekmi uz konkurenci ex tunc, t. i., pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas laikā. |
| --- | --- |

(359)

Lēmumā par procedūras sākšanu (113. apsvērumā) Komisija uzsvēra, ka ir svarīgi novērtēt iespējamo pārmērīgo ietekmi uz konkurenci ex tunc, t. i., pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas laikā.

| (360) | Šajā sakarībā Komisija ir apgalvojusi, ka Combus būtu varējis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu līgumus saskaņā ar 14. panta 4. punktu Regulā (EEK) Nr. 1191/69 un ka tas varētu būt piemērots kompensācijas pasākums. |
| --- | --- |

(360)

Šajā sakarībā Komisija ir apgalvojusi, ka Combus būtu varējis izbeigt sabiedrisko pakalpojumu līgumus saskaņā ar 14. panta 4. punktu Regulā (EEK) Nr. 1191/69 un ka tas varētu būt piemērots kompensācijas pasākums.

| (361) | Atbildē uz sākotnējo vēstuli Dānija noliedz šādu iespēju. Minētajā 14. panta 4. punktā ir teikts:
  “Katrs uzņēmums, kas plāno pārtraukt sabiedrībai nepārtraukti un regulāri sniegtus transporta pakalpojumus, kuri nav paredzēti līgumā vai sabiedrisko pakalpojumu saistībā, vai ieviest būtiskas pārmaiņas šajos pakalpojumos, par to paziņo attiecīgās dalībvalsts kompetentām iestādēm, vēlākais, trīs mēnešus iepriekš. Kompetentās iestādes var izlemt atteikties no šāda paziņojuma pieprasīšanas. Šis noteikums neskar citas attiecīgajā valstī pieņemtas procedūras attiecībā uz transporta pakalpojumu pārtraukšanas vai pārmaiņu tiesību piešķiršanu” (63). |
| --- | --- |

(361)

Atbildē uz sākotnējo vēstuli Dānija noliedz šādu iespēju. Minētajā 14. panta 4. punktā ir teikts:

“Katrs uzņēmums, kas plāno pārtraukt sabiedrībai nepārtraukti un regulāri sniegtus transporta pakalpojumus, kuri nav paredzēti līgumā vai sabiedrisko pakalpojumu saistībā, vai ieviest būtiskas pārmaiņas šajos pakalpojumos, par to paziņo attiecīgās dalībvalsts kompetentām iestādēm, vēlākais, trīs mēnešus iepriekš. Kompetentās iestādes var izlemt atteikties no šāda paziņojuma pieprasīšanas. Šis noteikums neskar citas attiecīgajā valstī pieņemtas procedūras attiecībā uz transporta pakalpojumu pārtraukšanas vai pārmaiņu tiesību piešķiršanu” (63).

| (362) | Tādējādi saskaņā ar 14. panta 4. punktu var pārtraukt sniegt tikai tos transporta pakalpojumus, kas nav paredzēti līgumu sistēmā vai noteiktajā sabiedrisko pakalpojumu saistību sistēmā. Šīs lietas fakti skaidri liecina, ka Combus līgumi bija paredzēti līgumu sistēmā (64). Ja Combus būtu vienpusēji izbeidzis ar pašvaldībām un reģionālajām iestādēm noslēgtos sabiedrisko pakalpojumu līgumus, šīs iestādes būtu vērsušās tiesā ar civilprasībām. |
| --- | --- |

(362)

Tādējādi saskaņā ar 14. panta 4. punktu var pārtraukt sniegt tikai tos transporta pakalpojumus, kas nav paredzēti līgumu sistēmā vai noteiktajā sabiedrisko pakalpojumu saistību sistēmā. Šīs lietas fakti skaidri liecina, ka Combus līgumi bija paredzēti līgumu sistēmā (64). Ja Combus būtu vienpusēji izbeidzis ar pašvaldībām un reģionālajām iestādēm noslēgtos sabiedrisko pakalpojumu līgumus, šīs iestādes būtu vērsušās tiesā ar civilprasībām.

| (363) | Komisija secina, ka Dānijas valdības arguments par to, ka Combus nevarēja izbeigt noslēgtos līgumus saskaņā ar 14. panta 4. punktu, ir pamatots. |
| --- | --- |

(363)

Komisija secina, ka Dānijas valdības arguments par to, ka Combus nevarēja izbeigt noslēgtos līgumus saskaņā ar 14. panta 4. punktu, ir pamatots.

| (364) | Tomēr Komisija piebilst, ka Combus acīmredzami būtu varējis pārdot sabiedrisko pakalpojumu līgumus, jo Arriva pārdeva aptuveni 50 % līgumu Connex tikai dažus mēnešus pēc Combus iegādes. |
| --- | --- |

(364)

Tomēr Komisija piebilst, ka Combus acīmredzami būtu varējis pārdot sabiedrisko pakalpojumu līgumus, jo Arriva pārdeva aptuveni 50 % līgumu Connex tikai dažus mēnešus pēc Combus iegādes.

| (365) | Pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas laikā Dānijas valdība nelika Combus cedēt nevienu sabiedrisko pakalpojumu līgumu – uzņēmums varēja paturēt visus noslēgtos līgumus. No Dānijas valdības finanšu konsultanta Alfred Berg sagatavotajiem paziņojumiem izriet, ka valdība tā rīkojās ar nolūku, jo cerēja uz augstāku en bloc pārdošanas cenu. |
| --- | --- |

(365)

Pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas laikā Dānijas valdība nelika Combus cedēt nevienu sabiedrisko pakalpojumu līgumu – uzņēmums varēja paturēt visus noslēgtos līgumus. No Dānijas valdības finanšu konsultanta Alfred Berg sagatavotajiem paziņojumiem izriet, ka valdība tā rīkojās ar nolūku, jo cerēja uz augstāku en bloc pārdošanas cenu.

| (366) | Lietas izvērtējumu neietekmē tas, ka pēc 50 % Combus aktīvu pārdošanas Connex 2001. gada maijā Combus faktiski tika sadalīts divās daļās. Lēmumā par izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija jau ir skaidrojusi, ka šo sašķelšanu nevar uzskatīt par pietiekamu kompensācijas pasākumu (65), jo saskaņā ar pārdošanas līguma noteikumiem Arriva nebija juridiska pienākuma pārdot daļu aktīvu. Turklāt Komisija atzīmē, ka aktīvu pārdošana notika nevis saskaņā ar atklātu, pārredzamu un godīgu procedūru, bet Arriva un Connex ekskluzīvu sarunu rezultātā. |
| --- | --- |

(366)

Lietas izvērtējumu neietekmē tas, ka pēc 50 % Combus aktīvu pārdošanas Connex 2001. gada maijā Combus faktiski tika sadalīts divās daļās. Lēmumā par izmeklēšanas procedūras sākšanu Komisija jau ir skaidrojusi, ka šo sašķelšanu nevar uzskatīt par pietiekamu kompensācijas pasākumu (65), jo saskaņā ar pārdošanas līguma noteikumiem Arriva nebija juridiska pienākuma pārdot daļu aktīvu. Turklāt Komisija atzīmē, ka aktīvu pārdošana notika nevis saskaņā ar atklātu, pārredzamu un godīgu procedūru, bet Arriva un Connex ekskluzīvu sarunu rezultātā.

| (367) | Komisija secina, ka Dānija nav veikusi nekādus kompensācijas pasākumus, lai izvairītos no pārmērīgiem konkurences traucējumiem, lai gan šajā ziņā tai bija vismaz viena iespēja, proti, tā varēja pārdot vismaz daļu Combus sabiedrisko pakalpojumu līgumu konkurentiem saskaņā ar atklātu, pārredzamu un godīgu procedūru. |
| --- | --- |

(367)

Komisija secina, ka Dānija nav veikusi nekādus kompensācijas pasākumus, lai izvairītos no pārmērīgiem konkurences traucējumiem, lai gan šajā ziņā tai bija vismaz viena iespēja, proti, tā varēja pārdot vismaz daļu Combus sabiedrisko pakalpojumu līgumu konkurentiem saskaņā ar atklātu, pārredzamu un godīgu procedūru.

| (368) | Ņemot vērā, ka Combus pārdošanas laikā Combus un Arriva piederēja ievērojama tirgus daļa Dānijas autobusu satiksmes pakalpojumu tirgū, Komisija uzskata, ka pilnīgais kompensācijas pasākumu trūkums Dānijas autobusu satiksmes pakalpojumu tirgū ir radījis pārmērīgus konkurences traucējumus. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2001. gada pasākums neatbilst 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35. līdz 39. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(368)

Ņemot vērā, ka Combus pārdošanas laikā Combus un Arriva piederēja ievērojama tirgus daļa Dānijas autobusu satiksmes pakalpojumu tirgū, Komisija uzskata, ka pilnīgais kompensācijas pasākumu trūkums Dānijas autobusu satiksmes pakalpojumu tirgū ir radījis pārmērīgus konkurences traucējumus. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2001. gada pasākums neatbilst 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35. līdz 39. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

| (369) | Komisija secina, ka 2001. gada pasākumi neatbilst vismaz diviem no 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem, proti, nosacījumam par “ekonomisko dzīvotspēju” un nosacījumam par “izvairīšanos no pārmērīgiem konkurences traucējumiem”. |
| --- | --- |

(369)

Komisija secina, ka 2001. gada pasākumi neatbilst vismaz diviem no 1999. gada Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs izklāstītajiem nosacījumiem, proti, nosacījumam par “ekonomisko dzīvotspēju” un nosacījumam par “izvairīšanos no pārmērīgiem konkurences traucējumiem”.

| (370) | Tāpēc nav vajadzības analizēt pārējos nosacījumus, lai secinātu, ka 2001. gada pasākumi nav saderīgi ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(370)

Tāpēc nav vajadzības analizēt pārējos nosacījumus, lai secinātu, ka 2001. gada pasākumi nav saderīgi ar kopējo tirgu.

6.3.   SECINĀJUMS: 1999. GADA UN 2001. GADA PASĀKUMI IR NESADERĪGS VALSTS ATBALSTS

| (371) | Komisija uzskata, ka 1999. gada pasākums un 2001. gada pasākums, ko Dānija ir īstenojusi Combus labā, saskaņā ar Līguma noteikumiem nav saderīgi ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(371)

Komisija uzskata, ka 1999. gada pasākums un 2001. gada pasākums, ko Dānija ir īstenojusi Combus labā, saskaņā ar Līguma noteikumiem nav saderīgi ar kopējo tirgu.

7.   ATBALSTA ATGŪŠANA

| (372) | Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pants paredz:
  “Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (turpmāk – “atgūšanas lēmums”). Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu.” |
| --- | --- |

(372)

Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pants paredz:

“Kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (turpmāk – “atgūšanas lēmums”). Komisija neprasa atbalsta atgūšanu, ja tas būtu pretrunā ar kādu Kopienas tiesību vispārēju principu.”

| (373) | Tāpēc jāpārbauda, vai šajā gadījumā atbalsta atgūšana nebūtu pretrunā kādam Kopienas tiesību vispārējam principam. Šajā gadījumā rodas jautājums, vai Komisijas sākotnējais lēmums, ar kuru tā apstiprināja 1999. gada un 2001. gada pasākumus, nevarēja radīt Combus tiesības uz tiesisko paļāvību. |
| --- | --- |

(373)

Tāpēc jāpārbauda, vai šajā gadījumā atbalsta atgūšana nebūtu pretrunā kādam Kopienas tiesību vispārējam principam. Šajā gadījumā rodas jautājums, vai Komisijas sākotnējais lēmums, ar kuru tā apstiprināja 1999. gada un 2001. gada pasākumus, nevarēja radīt Combus tiesības uz tiesisko paļāvību.

| (374) | Komisija 2005. gada 2. marta Lēmumā 2005/786/EK par Vācijas uzņēmumam Chemische Werke Piesteritz piešķirto valsts atbalstu (66) ir noteikusi, ka gadījumos, kad pozitīvs Komisijas lēmums noteiktajā termiņā ir apstrīdēts un PIT to ir atcēlusi, Kopienas tiesību vispārējie principi un jo īpaši tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības princips neizslēdz atbalsta atgūšanu. |
| --- | --- |

(374)

Komisija 2005. gada 2. marta Lēmumā 2005/786/EK par Vācijas uzņēmumam Chemische Werke Piesteritz piešķirto valsts atbalstu (66) ir noteikusi, ka gadījumos, kad pozitīvs Komisijas lēmums noteiktajā termiņā ir apstrīdēts un PIT to ir atcēlusi, Kopienas tiesību vispārējie principi un jo īpaši tiesiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības princips neizslēdz atbalsta atgūšanu.

| (375) | Pretējā gadījumā Kopienas tiesu veiktā Kopienas iestāžu pieņemto tiesību aktu tiesiskuma kontrole saskaņā ar EK līguma 220. pantu, 230. panta pirmo daļu un 233. pantu kļūtu neefektīva. |
| --- | --- |

(375)

Pretējā gadījumā Kopienas tiesu veiktā Kopienas iestāžu pieņemto tiesību aktu tiesiskuma kontrole saskaņā ar EK līguma 220. pantu, 230. panta pirmo daļu un 233. pantu kļūtu neefektīva.

| (376) | Nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no uzņēmumiem, kas no tā guvuši faktisku labumu (67). Šajā gadījumā ir skaidrs, ka viens no atbalsta saņēmējiem bija Combus, kas turpina pastāvēt. |
| --- | --- |

(376)

Nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no uzņēmumiem, kas no tā guvuši faktisku labumu (67). Šajā gadījumā ir skaidrs, ka viens no atbalsta saņēmējiem bija Combus, kas turpina pastāvēt.

| (377) | Rodas jautājums, vai pienākums atmaksāt atbalstu būtu jāpaplašina, attiecinot to uz citiem uzņēmumiem. Šajā gadījumā Combus akcijas pārdeva uzņēmumam Arriva Denmark a/s, un Combus kļuva par 100 % Arriva
  Denmark a/s meitasuzņēmumu. |
| --- | --- |

(377)

Rodas jautājums, vai pienākums atmaksāt atbalstu būtu jāpaplašina, attiecinot to uz citiem uzņēmumiem. Šajā gadījumā Combus akcijas pārdeva uzņēmumam Arriva Denmark a/s, un Combus kļuva par 100 % Arriva
  Denmark a/s meitasuzņēmumu.

| (378) | Pēc šā darījuma Combus ir pārdevis visus tā uzskaitē esošos aktīvus un saistības citam Arriva Denmark a/s 100 % meitasuzņēmumam Arriva Scandinavia a/s apmaiņā pret vienu Arriva Scandinavia akciju ar nominālo vērtību DKK 1 000. Pēc šā darījuma Arriva
  Scandinavia
  a/s ir pārdevis apmēram 50 % Combus aktīvu Connex. |
| --- | --- |

(378)

Pēc šā darījuma Combus ir pārdevis visus tā uzskaitē esošos aktīvus un saistības citam Arriva Denmark a/s 100 % meitasuzņēmumam Arriva Scandinavia a/s apmaiņā pret vienu Arriva Scandinavia akciju ar nominālo vērtību DKK 1 000. Pēc šā darījuma Arriva
  Scandinavia
  a/s ir pārdevis apmēram 50 % Combus aktīvu Connex.

| (379) | Tātad pēc nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta piešķiršanas ir noslēgts viens akciju darījums un vēl divi aktīvu darījumi. Turpmākajos punktos ir izklāstīts, kā šie darījumi ietekmē atbalsta atgūšanu. |
| --- | --- |

(379)

Tātad pēc nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta piešķiršanas ir noslēgts viens akciju darījums un vēl divi aktīvu darījumi. Turpmākajos punktos ir izklāstīts, kā šie darījumi ietekmē atbalsta atgūšanu.

7.1.   ARRIVA DENMARK A/S UN DĀNIJAS VALSTS AKCIJU DARĪJUMS

| (380) | Eiropas tiesas ir sniegušas dažus norādījumus par nosacījumiem, kādos pienākums atmaksāt atbalstu jāpaplašina, attiecinot uz citiem uzņēmumiem, kas nav nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta sākotnējie saņēmēji. Runājot par tāda uzņēmuma akciju nodošanu, kam jāatmaksā nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts (akciju darījumiem), EKT ir noteikusi, ka šāda uzņēmuma akciju pārdošana trešai personai neietekmē atbalsta saņēmēja pienākumu atmaksāt šādu atbalstu (68). Ja ir iespējams konstatēt, ka akciju pircējs par šā uzņēmuma akcijām ir samaksājis tirgū valdošo cenu, nevar uzskatīt, ka tas būtu guvis labumu no priekšrocībām, kas varētu būt valsts atbalsts (69). |
| --- | --- |

(380)

Eiropas tiesas ir sniegušas dažus norādījumus par nosacījumiem, kādos pienākums atmaksāt atbalstu jāpaplašina, attiecinot uz citiem uzņēmumiem, kas nav nelikumīgā un nesaderīgā atbalsta sākotnējie saņēmēji. Runājot par tāda uzņēmuma akciju nodošanu, kam jāatmaksā nelikumīgs un nesaderīgs atbalsts (akciju darījumiem), EKT ir noteikusi, ka šāda uzņēmuma akciju pārdošana trešai personai neietekmē atbalsta saņēmēja pienākumu atmaksāt šādu atbalstu (68). Ja ir iespējams konstatēt, ka akciju pircējs par šā uzņēmuma akcijām ir samaksājis tirgū valdošo cenu, nevar uzskatīt, ka tas būtu guvis labumu no priekšrocībām, kas varētu būt valsts atbalsts (69).

| (381) | Šajā gadījumā Combus pārdošana Arriva Denmark a/s bija šāds akciju darījums. Tāpēc rodas jautājums, vai Arriva Denmark a/s par Combus samaksāja tirgus cenu. |
| --- | --- |

(381)

Šajā gadījumā Combus pārdošana Arriva Denmark a/s bija šāds akciju darījums. Tāpēc rodas jautājums, vai Arriva Denmark a/s par Combus samaksāja tirgus cenu.

| (382) | Šajā kontekstā Komisija pirmām kārtām atzīmē, ka pirms pārdošanas bija izsludināts pārredzams, atklāts un nediskriminējošs publisks konkurss un Arriva Denmark a/s bija iesniedzis izdevīgāko piedāvājumu. Tā ir pirmā pārliecinošā pazīme, kas liecina, ka Arriva Denmark a/s par Combus ir samaksājis tirgus cenu. |
| --- | --- |

(382)

Šajā kontekstā Komisija pirmām kārtām atzīmē, ka pirms pārdošanas bija izsludināts pārredzams, atklāts un nediskriminējošs publisks konkurss un Arriva Denmark a/s bija iesniedzis izdevīgāko piedāvājumu. Tā ir pirmā pārliecinošā pazīme, kas liecina, ka Arriva Denmark a/s par Combus ir samaksājis tirgus cenu.

| (383) | Turklāt Komisija ir lūgusi neatkarīgu finanšu ekspertu Ecorys Netherlands BV (turpmāk tekstā – “Ecorys”) noteikt Combus finansiālo vērtību laikā, kad to iegādājās Arriva
  Denmark a/s. Šajā uzdevumā Ecorys Netherlands BV ir sadarbojies ar neatkarīgu Dānijas transporta konsultantu firmu Cowi a/s. |
| --- | --- |

(383)

Turklāt Komisija ir lūgusi neatkarīgu finanšu ekspertu Ecorys Netherlands BV (turpmāk tekstā – “Ecorys”) noteikt Combus finansiālo vērtību laikā, kad to iegādājās Arriva
  Denmark a/s. Šajā uzdevumā Ecorys Netherlands BV ir sadarbojies ar neatkarīgu Dānijas transporta konsultantu firmu Cowi a/s.

| (384) | Ecorys sagatavotā novērtējuma ziņojuma pamatā ir uzņēmumu vērtēšanas praksē ierastā diskontētās naudas plūsmas metode. Ecorys ir noteicis Combus2001. gada 1. janvāra vērtību, pamatojoties uz informāciju, kas tolaik bija pieejama pircējam, t. i., Arriva Denmark a/s. Šajā informācijā jo īpaši ietilpst pēc Arriva Denmark a/s pieprasījuma sagatavotie padziļinātās izpētes ziņojumi un informācija, kas padziļinātās izpētes laikā bija pieejama datu telpā. |
| --- | --- |

(384)

Ecorys sagatavotā novērtējuma ziņojuma pamatā ir uzņēmumu vērtēšanas praksē ierastā diskontētās naudas plūsmas metode. Ecorys ir noteicis Combus2001. gada 1. janvāra vērtību, pamatojoties uz informāciju, kas tolaik bija pieejama pircējam, t. i., Arriva Denmark a/s. Šajā informācijā jo īpaši ietilpst pēc Arriva Denmark a/s pieprasījuma sagatavotie padziļinātās izpētes ziņojumi un informācija, kas padziļinātās izpētes laikā bija pieejama datu telpā.

| (385) | Ecorys ir analizējis trīs attīstības variantus: pesimistisko, bāzes un optimistisko variantu. Šie varianti īsumā ir šādi.
  “Bāzes variantā pieņemts, ka Combus apgrozījuma līmenis ir stabils, darbības efektivitāte nedaudz – par vienu procentu gadā – uzlabojas un uzņēmums iegulda līdzekļus, lai aizstātu novecojušos autobusus (8 gadus vecus pilsētas autobusus, 12 gadus vecus pārējos autobusus). Bankas piekrīt nodrošināt 50 procentus vajadzīgā finansējuma.
  Pesimistiskajā variantā stabili saglabājas uzņēmuma tirgus daļa, bet Combus nespēj iegūt jaunus līgumus un apgrozījums samazinās. Rezultātā jauni ieguldījumi nav vajadzīgi, jo novecojušos autobusus aizstāj liekie autobusi. Turklāt šajā variantā ir pieņemts, ka bankas piekrīt nodrošināt tikai 25 procentus vajadzīgā finansējuma.
  Optimistiskajā variantā pieņemts, ka aizdevēji darījuma dienā piekrīt norakstīt uzņēmuma parādus DKK 340 miljonu apmērā. Tirgus daļa īslaicīgi palielinās, pateicoties konkursa kārtībā iegūtiem līgumiem Ārhusas un Odenses reģionā, un, tā kā stabili saglabājas uzņēmuma tirgus daļa, apgrozījums nedaudz – par vienu procentu gadā – pieaug. Combus spēj uzlabot darbības rādītājus līdz nozares standartiem, tāpēc pieaug darbības efektivitāte un samazinās izmaksas. Jāiegulda līdzekļi, lai aizstātu novecojušos autobusus un paplašinātu autobusu parku. Bankas piekrīt nodrošināt 50 procentus vajadzīgā finansējuma.” |
| --- | --- |

(385)

Ecorys ir analizējis trīs attīstības variantus: pesimistisko, bāzes un optimistisko variantu. Šie varianti īsumā ir šādi.

“Bāzes variantā pieņemts, ka Combus apgrozījuma līmenis ir stabils, darbības efektivitāte nedaudz – par vienu procentu gadā – uzlabojas un uzņēmums iegulda līdzekļus, lai aizstātu novecojušos autobusus (8 gadus vecus pilsētas autobusus, 12 gadus vecus pārējos autobusus). Bankas piekrīt nodrošināt 50 procentus vajadzīgā finansējuma.

Pesimistiskajā variantā stabili saglabājas uzņēmuma tirgus daļa, bet Combus nespēj iegūt jaunus līgumus un apgrozījums samazinās. Rezultātā jauni ieguldījumi nav vajadzīgi, jo novecojušos autobusus aizstāj liekie autobusi. Turklāt šajā variantā ir pieņemts, ka bankas piekrīt nodrošināt tikai 25 procentus vajadzīgā finansējuma.

Optimistiskajā variantā pieņemts, ka aizdevēji darījuma dienā piekrīt norakstīt uzņēmuma parādus DKK 340 miljonu apmērā. Tirgus daļa īslaicīgi palielinās, pateicoties konkursa kārtībā iegūtiem līgumiem Ārhusas un Odenses reģionā, un, tā kā stabili saglabājas uzņēmuma tirgus daļa, apgrozījums nedaudz – par vienu procentu gadā – pieaug. Combus spēj uzlabot darbības rādītājus līdz nozares standartiem, tāpēc pieaug darbības efektivitāte un samazinās izmaksas. Jāiegulda līdzekļi, lai aizstātu novecojušos autobusus un paplašinātu autobusu parku. Bankas piekrīt nodrošināt 50 procentus vajadzīgā finansējuma.”

| (386) | Ecorys novērtējuma ziņojumā atsevišķi aplūkota Combus uzņēmuma vērtība un pamatkapitāla vērtība. Uzņēmuma vērtība ir Combus kā uzņēmuma vērtība, pieņemot, ka tā finansēšana ir efektīva (analogu uzņēmumu līmenī). Pamatkapitāla vērtība atbilst Combus akciju vērtībai saskaņā ar faktisko finansējumu. Attiecībā uz uzņēmuma vērtību Ecorys secina:
  “Analīze rāda, ka Combus kā uzņēmuma vērtība 2001. gada janvārī bija no mīnus DKK567 miljoniem [pesimistiskajā variantā] līdz plus DKK1 297 miljoniem [optimistiskajā variantā], bet visticamāk DKK426 miljoni [bāzes variantā].
  Tas liecina, ka Combus kā uzņēmums ir dzīvotspējīgs, ja pieņem, ka tā finansēšana ir efektīva (analogu uzņēmumu līmenī), lai gan jāievēro daži nosacījumi, lai uzņēmums sasniegtu plānotos ienākumus. Nosacījumi ir šādi.






  1. | Combus jāsaglabā vismaz salīdzināms apgrozījuma līmenis – tas nav neiespējami, ja ņem vērā, ka Combus tolaik bija tirgus līderis. Vēlams, lai uzņēmuma atsevišķie līgumi būtu rentabli, bet tas nav obligāts priekšnoteikums, jo peļņas optimizācijas galvenais princips ir robežieņēmumu pārsvars pār robežizmaksām. Līguma rentabilitāte jāvērtē saskaņā ar šo ekonomikas principu. Šā novērtējuma pamatā esošais pētījums neietver šādu analīzi. |
| --- | --- | --- |

(386)

Ecorys novērtējuma ziņojumā atsevišķi aplūkota Combus uzņēmuma vērtība un pamatkapitāla vērtība. Uzņēmuma vērtība ir Combus kā uzņēmuma vērtība, pieņemot, ka tā finansēšana ir efektīva (analogu uzņēmumu līmenī). Pamatkapitāla vērtība atbilst Combus akciju vērtībai saskaņā ar faktisko finansējumu. Attiecībā uz uzņēmuma vērtību Ecorys secina:

“Analīze rāda, ka Combus kā uzņēmuma vērtība 2001. gada janvārī bija no mīnus DKK567 miljoniem [pesimistiskajā variantā] līdz plus DKK1 297 miljoniem [optimistiskajā variantā], bet visticamāk DKK426 miljoni [bāzes variantā].

Tas liecina, ka Combus kā uzņēmums ir dzīvotspējīgs, ja pieņem, ka tā finansēšana ir efektīva (analogu uzņēmumu līmenī), lai gan jāievēro daži nosacījumi, lai uzņēmums sasniegtu plānotos ienākumus. Nosacījumi ir šādi.

1.

Combus jāsaglabā vismaz salīdzināms apgrozījuma līmenis – tas nav neiespējami, ja ņem vērā, ka Combus tolaik bija tirgus līderis. Vēlams, lai uzņēmuma atsevišķie līgumi būtu rentabli, bet tas nav obligāts priekšnoteikums, jo peļņas optimizācijas galvenais princips ir robežieņēmumu pārsvars pār robežizmaksām. Līguma rentabilitāte jāvērtē saskaņā ar šo ekonomikas principu. Šā novērtējuma pamatā esošais pētījums neietver šādu analīzi.

| 2. | Otrs nosacījums – Combus jāuzlabo darbības efektivitāte, lai tā vairāk tuvotos nozares standartiem. Arī tas nav neiespējami, ja ņem vērā neseno uzņēmuma darbinieku statusa maiņu, kas palielina uzņēmuma darbības elastīgumu un ļauj samazināt izmaksas.” |
| --- | --- |

2.

Otrs nosacījums – Combus jāuzlabo darbības efektivitāte, lai tā vairāk tuvotos nozares standartiem. Arī tas nav neiespējami, ja ņem vērā neseno uzņēmuma darbinieku statusa maiņu, kas palielina uzņēmuma darbības elastīgumu un ļauj samazināt izmaksas.”

| (387) | Attiecībā uz pamatkapitāla vērtību Ecorys secina:
  “Combus akciju vērtība tolaik [t.i., 2001. gada 1. janvārī] bija no mīnus DKK 845 miljoniem [pesimistiskajā variantā] līdz plus DKK 140 miljoniem [optimistiskajā variantā], bet visticamāk mīnus DKK 543 miljoni [bāzes variantā].
  Pamatkapitāla vērtība bija ievērojami zemāka par uzņēmuma vērtību galvenokārt tāpēc, ka attiecībā uz uzņēmuma vērtību ir pieņemts, ka finansēšana ir efektīva. Taču Combus uzņēmējdarbības straujās izaugsmes finansēšana bija ļoti neefektīva, proti, tās pamatā lielā mērā bija aizdevumi, novedot pie tādas aizņēmumu un pašu līdzekļu attiecības, kas bija ļoti tālu no nozares standartiem.” |
| --- | --- |

(387)

Attiecībā uz pamatkapitāla vērtību Ecorys secina:

“Combus akciju vērtība tolaik [t.i., 2001. gada 1. janvārī] bija no mīnus DKK 845 miljoniem [pesimistiskajā variantā] līdz plus DKK 140 miljoniem [optimistiskajā variantā], bet visticamāk mīnus DKK 543 miljoni [bāzes variantā].

Pamatkapitāla vērtība bija ievērojami zemāka par uzņēmuma vērtību galvenokārt tāpēc, ka attiecībā uz uzņēmuma vērtību ir pieņemts, ka finansēšana ir efektīva. Taču Combus uzņēmējdarbības straujās izaugsmes finansēšana bija ļoti neefektīva, proti, tās pamatā lielā mērā bija aizdevumi, novedot pie tādas aizņēmumu un pašu līdzekļu attiecības, kas bija ļoti tālu no nozares standartiem.”

| (388) | Arriva Denmark a/s iegādājās Combus par negatīvu pirkuma cenu DKK 340 miljonu apmērā. Tātad Arriva piekrita maksāt cenu, kas par DKK 203 miljoniem pārsniedza visticamāko uzņēmuma vērtību. Ecorys izsaka pieņēmumus par Arriva motivāciju un secina sekojošo.
  “Acīmredzot Arriva bija pārliecināts, ka spēs panākt uzņēmuma darbības uzlabojumus un saglabāt apgrozījuma līmeni, pārsniedzot visticamāko uzņēmuma vērtību, kas saskaņā ar šo pētījumu ir mīnus DKK534 miljoni. Jādomā, ka Arriva cerēja uz sinerģiju peļņu, kas šajā pētījumā nav aplūkota.” |
| --- | --- |

(388)

Arriva Denmark a/s iegādājās Combus par negatīvu pirkuma cenu DKK 340 miljonu apmērā. Tātad Arriva piekrita maksāt cenu, kas par DKK 203 miljoniem pārsniedza visticamāko uzņēmuma vērtību. Ecorys izsaka pieņēmumus par Arriva motivāciju un secina sekojošo.

“Acīmredzot Arriva bija pārliecināts, ka spēs panākt uzņēmuma darbības uzlabojumus un saglabāt apgrozījuma līmeni, pārsniedzot visticamāko uzņēmuma vērtību, kas saskaņā ar šo pētījumu ir mīnus DKK534 miljoni. Jādomā, ka Arriva cerēja uz sinerģiju peļņu, kas šajā pētījumā nav aplūkota.”

| (389) | Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka Combus akciju pircējs Arriva Denmark a/s par akcijām samaksāja vismaz valdošo tirgus cenu. Līdz ar to nevar uzskatīt, ka tas būtu guvis labumu no priekšrocībām, ko varētu uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(389)

Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija secina, ka Combus akciju pircējs Arriva Denmark a/s par akcijām samaksāja vismaz valdošo tirgus cenu. Līdz ar to nevar uzskatīt, ka tas būtu guvis labumu no priekšrocībām, ko varētu uzskatīt par valsts atbalstu.

7.2.   COMBUS UN ARRIVA SCANDINAVIA A/S AKTĪVU DARĪJUMS

| (390) | EKT uzskata, ka atbalsta atgūšanas rīkojumu var paplašināt, attiecinot uz trešo uzņēmumu, ja šis uzņēmums ir izveidots, lai apietu atgūšanas rīkojumu (70). Raksturīgi apiešanas gadījumi ir tādi, kuros pārņemšana neatspoguļo saimniecisko loģiku, vienīgi nolūku padarīt atgūšanas rīkojumu nederīgu (71). Kā norāda EKT, “par šādu gadījumu var runāt, ja pēc Komisijas izmeklēšanas vai lēmuma par kādu uzņēmumu, uz kuru attiecas darbības nepārtrauktības princips, to pašu personu kontrolē esošs cits uzņēmums pārņem šā uzņēmuma aktīvus un saistības par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, vai izmantojot nepārredzamas procedūras. Šādu darījumu var noslēgt, lai aktīviem nevarētu piemērot Komisijas lēmumu un attiecīgā saimnieciskā darbība varētu turpināties nenoteiktu laiku” (72). |
| --- | --- |

(390)

EKT uzskata, ka atbalsta atgūšanas rīkojumu var paplašināt, attiecinot uz trešo uzņēmumu, ja šis uzņēmums ir izveidots, lai apietu atgūšanas rīkojumu (70). Raksturīgi apiešanas gadījumi ir tādi, kuros pārņemšana neatspoguļo saimniecisko loģiku, vienīgi nolūku padarīt atgūšanas rīkojumu nederīgu (71). Kā norāda EKT, “par šādu gadījumu var runāt, ja pēc Komisijas izmeklēšanas vai lēmuma par kādu uzņēmumu, uz kuru attiecas darbības nepārtrauktības princips, to pašu personu kontrolē esošs cits uzņēmums pārņem šā uzņēmuma aktīvus un saistības par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu, vai izmantojot nepārredzamas procedūras. Šādu darījumu var noslēgt, lai aktīviem nevarētu piemērot Komisijas lēmumu un attiecīgā saimnieciskā darbība varētu turpināties nenoteiktu laiku” (72).

| (391) | Ja Komisija konstatē, ka aktīvu darījuma nolūks ir apiet valsts atbalsta atgūšanu, tai jāpieprasa, lai atgūšana neaprobežotos ar sākotnējo uzņēmumu, bet tiktu paplašināta, attiecinot uz uzņēmumu, kas turpina sākotnējā uzņēmuma darbību, izmantojot pārņemtos ražošanas līdzekļus, ja noteikti pārņemšanas elementi norāda uz saimnieciskās darbības nepārtrauktību abu uzņēmumu starpā. Lai noskaidrotu, vai ir notikusi atgūšanas rīkojuma apiešana, izmanto objektīvu kritēriju kopumu, kas ietver pārņemšanas nolūku (aktīvi un saistības, darbaspēka nepārtrauktība, apkopoti aktīvi utt.), nodošanas cenu, pārņemošā uzņēmuma un sākotnējā uzņēmuma akcionāru vai īpašnieku identitāti, nodošanas laiku (pēc izmeklēšanas sākuma, pēc procedūras sākuma vai pēc galīgā lēmuma pieņemšanas) un, visbeidzot, darījuma saimniecisko loģiku (73). |
| --- | --- |

(391)

Ja Komisija konstatē, ka aktīvu darījuma nolūks ir apiet valsts atbalsta atgūšanu, tai jāpieprasa, lai atgūšana neaprobežotos ar sākotnējo uzņēmumu, bet tiktu paplašināta, attiecinot uz uzņēmumu, kas turpina sākotnējā uzņēmuma darbību, izmantojot pārņemtos ražošanas līdzekļus, ja noteikti pārņemšanas elementi norāda uz saimnieciskās darbības nepārtrauktību abu uzņēmumu starpā. Lai noskaidrotu, vai ir notikusi atgūšanas rīkojuma apiešana, izmanto objektīvu kritēriju kopumu, kas ietver pārņemšanas nolūku (aktīvi un saistības, darbaspēka nepārtrauktība, apkopoti aktīvi utt.), nodošanas cenu, pārņemošā uzņēmuma un sākotnējā uzņēmuma akcionāru vai īpašnieku identitāti, nodošanas laiku (pēc izmeklēšanas sākuma, pēc procedūras sākuma vai pēc galīgā lēmuma pieņemšanas) un, visbeidzot, darījuma saimniecisko loģiku (73).

| (392) | PIT to ir apstiprinājusi 2009. gada 1. jūlijā pieņemtajā spriedumā Lietā T-291/06 Operator ARP pret Komisiju (74), kurā ir teikts, ka to saimniecisko vienību loka, kas ir solidāri atbildīgas par atbalsta atmaksu, paplašināšana ir pamatojama tikai tad, ja aktīvu nodošana rada atbalsta atgūšanas rīkojuma neizpildes risku, un jo īpaši tad, ja pēc aktīvu nodošanas atbalsta sākotnējais saņēmējs paliek par “tukšu čaulu”, no kuras nav iespējams atgūt nelikumīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(392)

PIT to ir apstiprinājusi 2009. gada 1. jūlijā pieņemtajā spriedumā Lietā T-291/06 Operator ARP pret Komisiju (74), kurā ir teikts, ka to saimniecisko vienību loka, kas ir solidāri atbildīgas par atbalsta atmaksu, paplašināšana ir pamatojama tikai tad, ja aktīvu nodošana rada atbalsta atgūšanas rīkojuma neizpildes risku, un jo īpaši tad, ja pēc aktīvu nodošanas atbalsta sākotnējais saņēmējs paliek par “tukšu čaulu”, no kuras nav iespējams atgūt nelikumīgo atbalstu.

| (393) | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (75), ciktāl atbalsts nav atgūts pilnā apmērā, attiecīgā dalībvalsts nedrīkst pieļaut nekādu aktīvu nodošanu, ko neveic pēc tirgus nosacījumiem un/vai ko organizē tā, lai apietu atgūšanas lēmumu. |
| --- | --- |

(393)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (75), ciktāl atbalsts nav atgūts pilnā apmērā, attiecīgā dalībvalsts nedrīkst pieļaut nekādu aktīvu nodošanu, ko neveic pēc tirgus nosacījumiem un/vai ko organizē tā, lai apietu atgūšanas lēmumu.

| (394) | Tādēļ, piemērojot šos kritērijus, ir jāpārbauda, vai Combus un Arriva Scandinavia a/s aktīvu darījuma nolūks nebija apiet atgūšanas lēmumu. |
| --- | --- |

(394)

Tādēļ, piemērojot šos kritērijus, ir jāpārbauda, vai Combus un Arriva Scandinavia a/s aktīvu darījuma nolūks nebija apiet atgūšanas lēmumu.

| (395) | Komisija atzīmē, ka visu aktīvu un saistību nodošana notika saskaņā ar uzņēmuma darbības nepārtrauktības principu un starp diviem uzņēmumiem, ko kontrolē viens un tas pats mātesuzņēmums Arriva Denmark. Turklāt nodošana notika deviņas dienas pēc Dānijas valsts un Arriva Denmark a/s akciju darījuma. |
| --- | --- |

(395)

Komisija atzīmē, ka visu aktīvu un saistību nodošana notika saskaņā ar uzņēmuma darbības nepārtrauktības principu un starp diviem uzņēmumiem, ko kontrolē viens un tas pats mātesuzņēmums Arriva Denmark. Turklāt nodošana notika deviņas dienas pēc Dānijas valsts un Arriva Denmark a/s akciju darījuma.

| (396) | Lai gan šīs pazīmes ir būtiskas šajā kontekstā, Komisija atzīmē, ka darījuma noslēgšanas laikā Komisija bija pieņēmusi lēmumu neiebilst pret paziņotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(396)

Lai gan šīs pazīmes ir būtiskas šajā kontekstā, Komisija atzīmē, ka darījuma noslēgšanas laikā Komisija bija pieņēmusi lēmumu neiebilst pret paziņotajiem pasākumiem.

| (397) | Tāpēc tolaik varbūtība, ka Komisija varētu pieņemt atgūšanas lēmumu, bija tīri hipotētiska. |
| --- | --- |

(397)

Tāpēc tolaik varbūtība, ka Komisija varētu pieņemt atgūšanas lēmumu, bija tīri hipotētiska.

| (398) | Turklāt Arriva budžetā nebija uzkrājumu iespējamu valsts atbalsta atgūšanas prasību apmierināšanai un iespējamas valsts atbalsta atgūšanas prasības nav minētas ne Dānijas valdības un Arriva Denmark akciju nolīgumā, ne ar Combus un Arriva Scandinavia aktīvu darījumu saistītajā pārdošanas līgumā, lai gan tajos ir sniegts izsmeļošs visu pārējo ar tiesvedību saistīto risku uzskaitījums. |
| --- | --- |

(398)

Turklāt Arriva budžetā nebija uzkrājumu iespējamu valsts atbalsta atgūšanas prasību apmierināšanai un iespējamas valsts atbalsta atgūšanas prasības nav minētas ne Dānijas valdības un Arriva Denmark akciju nolīgumā, ne ar Combus un Arriva Scandinavia aktīvu darījumu saistītajā pārdošanas līgumā, lai gan tajos ir sniegts izsmeļošs visu pārējo ar tiesvedību saistīto risku uzskaitījums.

| (399) | Visbeidzot, jāatzīmē, ka laikā, kad valsts piešķīra Combus kapitāla ieguldījumus, jau bija atzīts, ka Combus iekļaušana citā tirgus uzņēmumā ir labākais veids, lai samazinātu izmaksas un veiktu efektivitātes uzlabošanas pasākumus, ko Combus pastāvīgi nespēja īstenot. Tā pārstrukturēšanas plāna pilnīga īstenošana, kuru Dānija iesniedza Komisijai laikā, kad tā paziņoja par kapitāla ieguldījuma otro piešķīrumu, un kura pamatā bija, inter alia, efektivitātes uzlabošana un izmaksu samazinājums, bija iespējama, galvenokārt pateicoties Combus darbības iekļaušanai Arriva uzņēmējdarbībā, turklāt tas bija loģiski, raugoties no Arriva viedokļa, ja ņem vērā attiecīgo uzņēmējdarbības veidu (tīklu nozares) un iespējamos apjomradītos ietaupījumus. Tādēļ aktīvu darījums notika gandrīz uzreiz pēc akciju darījuma. |
| --- | --- |

(399)

Visbeidzot, jāatzīmē, ka laikā, kad valsts piešķīra Combus kapitāla ieguldījumus, jau bija atzīts, ka Combus iekļaušana citā tirgus uzņēmumā ir labākais veids, lai samazinātu izmaksas un veiktu efektivitātes uzlabošanas pasākumus, ko Combus pastāvīgi nespēja īstenot. Tā pārstrukturēšanas plāna pilnīga īstenošana, kuru Dānija iesniedza Komisijai laikā, kad tā paziņoja par kapitāla ieguldījuma otro piešķīrumu, un kura pamatā bija, inter alia, efektivitātes uzlabošana un izmaksu samazinājums, bija iespējama, galvenokārt pateicoties Combus darbības iekļaušanai Arriva uzņēmējdarbībā, turklāt tas bija loģiski, raugoties no Arriva viedokļa, ja ņem vērā attiecīgo uzņēmējdarbības veidu (tīklu nozares) un iespējamos apjomradītos ietaupījumus. Tādēļ aktīvu darījums notika gandrīz uzreiz pēc akciju darījuma.

| (400) | Ievērojot iepriekš teikto un ņemot vērā šīs lietas ļoti īpašos apstākļus, Komisija uzskata, ka nav pietiekamu pazīmju, lai varētu apgalvot, ka aktīvu darījuma nolūks bija apiet atgūšanas rīkojumu. |
| --- | --- |

(400)

Ievērojot iepriekš teikto un ņemot vērā šīs lietas ļoti īpašos apstākļus, Komisija uzskata, ka nav pietiekamu pazīmju, lai varētu apgalvot, ka aktīvu darījuma nolūks bija apiet atgūšanas rīkojumu.

| (401) | Šo secinājumu nostiprina tas, ka pārdošanas nolīgumu noslēgšanas laikā Dānijas iestādes konsultējās ar Komisiju par saistību klauzulu, kuru tās gatavojās ieviest un saskaņā ar kuru Dānijas valdībai būtu jāsniedz Arriva garantijas attiecībā uz iespējamām ar Combus saistītām valsts iestāžu (piemēram, konkurences iestāžu un ES Komisijas) prasībām. Tomēr Komisija ieteica Dānijas iestādēm pagaidīt līdz galīgā lēmuma pieņemšanai un tikai tad turpināt pārdošanas procesu (76). |
| --- | --- |

(401)

Šo secinājumu nostiprina tas, ka pārdošanas nolīgumu noslēgšanas laikā Dānijas iestādes konsultējās ar Komisiju par saistību klauzulu, kuru tās gatavojās ieviest un saskaņā ar kuru Dānijas valdībai būtu jāsniedz Arriva garantijas attiecībā uz iespējamām ar Combus saistītām valsts iestāžu (piemēram, konkurences iestāžu un ES Komisijas) prasībām. Tomēr Komisija ieteica Dānijas iestādēm pagaidīt līdz galīgā lēmuma pieņemšanai un tikai tad turpināt pārdošanas procesu (76).

| (402) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka nav pamata paplašināt atgūšanas rīkojumu, attiecinot to uz Arriva Scandinavia. |
| --- | --- |

(402)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka nav pamata paplašināt atgūšanas rīkojumu, attiecinot to uz Arriva Scandinavia.

7.3.   ARRIVA SCANDINAVIA A/S UN CONNEX AKTĪVU DARĪJUMS

| (403) | Komisijas rīcībā nav arī informācijas, ka cena, ko Connex samaksāja Arriva
  Scandinavia par aktīviem, bija zemāka par tirgus cenu. Var pieņemt, ka šī cena, par kuru bija vienojušies divi privāti tirgus uzņēmumi, atbilda tirgus cenai. Līdz ar to nav pamata paplašināt atgūšanas rīkojumu, attiecinot to uz Connex. |
| --- | --- |

(403)

Komisijas rīcībā nav arī informācijas, ka cena, ko Connex samaksāja Arriva
  Scandinavia par aktīviem, bija zemāka par tirgus cenu. Var pieņemt, ka šī cena, par kuru bija vienojušies divi privāti tirgus uzņēmumi, atbilda tirgus cenai. Līdz ar to nav pamata paplašināt atgūšanas rīkojumu, attiecinot to uz Connex.

| (404) | Nobeigumā Komisija secina, ka nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no Combus, |
| --- | --- |

(404)

Nobeigumā Komisija secina, ka nelikumīgais un nesaderīgais atbalsts jāatgūst no Combus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Dānijas Karaliste ir īstenojusi 1999. un 2001. gadā kapitāla palielinājuma, subordinēta aizdevuma un garantiju veidā, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

1.   Dānijas Karaliste veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu no Combus 1. pantā minēto tā rīcībā nelikumīgi nodoto atbalstu.

2.   Par atgūstamajām summām aprēķina procentus, sākot no dienas, kad tās nodotas saņēmēja rīcībā, līdz to faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar V nodaļu Regulā (EK) Nr. 794/2004 (77) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 271/2008 (78), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

3. pants

1.   Šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva.

2.   Dānijas Karaliste nodrošina šā lēmuma īstenošanu četros mēnešos no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divos mēnešos no šā lēmuma paziņošanas Dānijas Karaliste iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | no saņēmēja atgūstamā kopējā summa (sākotnējā summa ar atgūšanas procentiem); |
| --- | --- |

a)

no saņēmēja atgūstamā kopējā summa (sākotnējā summa ar atgūšanas procentiem);

| b) | šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts;

| c) | dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Dānijas Karaliste informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanai pieņemto valsts pasākumu norisi, līdz 1. pantā minētais atbalsts ir atgūts. Pēc Komisijas pieprasījuma Dānijas Karaliste nekavējoties sniedz informāciju par šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Turklāt tā sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, kas jau atgūti no saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV C 233, 22.9.2005., 28. lpp.

1

(2)  Šī apvienība pārstāv vairāk nekā 90 % (uzņēmumu skaita ziņā) no Dānijas reģionālo sabiedriskās autobusu satiksmes transporta uzņēmumiem.

2

(3)  Sk. sākotnējā lēmuma 7. tabulu, kur šī summa izteikta kā 2001. gada tīrā pašreizējā vērtība.

3

(4)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

4

(5)  Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  OV L 156, 28.6.1969., 1. lpp.

6

(7)  OV C 133, 5.5.2001., 21. lpp.

7

(8)  Sk. spriedumu lietā T-157/01, Danske Busvognmaend pret Komisiju, 2004, ECR II-917 (turpmāk “Combus spriedums”).

8

Danske Busvognmaend

ECR

Combus

(9)  Combus spriedums, 83. un 99. punkts.

9

Combus

(10)  Spriedums lietā C-280/00, Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, 2003, ECR I-7747, 107. un 108. punkts (turpmāk “Altmark spriedums”)” ().

10

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

ECR

Altmark

(11)  Combus spriedums, 100. un 101. punkts.

Combus

(12)  Combus spriedums, 114. un turpmākie punkti.

12

Combus

(13)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

14

(15)  OV L 209, 24.7.1992., 1. lpp.

15

(16)  Sk. Dānijas Transporta ministrijas publicēto Trafikredegorelse 2004, 121. lpp., kā arī Tiesas judikatūru par iekšējo iepirkumu.

16

Trafikredegorelse 2004

(17)  Sk. 16. punktu un 1. tabulu lēmumā par procedūras sākšanu.

17

(18)  Arriva iegādājās Unibus Rutetrafik a/s un Bus Danmark a/s, Connex iegādājās Liniebus a/s.

18

Arriva

Unibus Rutetrafik a/s

Bus Danmark a/s

Connex

Liniebus a/s

(19)  Lēmums Nr. 1046, 1998. gada 23. decembris.

19

(20)  Lēmums par kapitāla ieguldīšanu uzņēmumā DKK 300 miljonu apmērā (1999. gada 21. maijs). Apstiprināts Finanšu komitejā 1999. gada 27. maijā.

20

(21)  Ziņojums 10/01 par Combus A/S, 1995.–2001. g. Ziņojuma 49.–60. lpp. ir sniegts pārdošanas procesa, Arriva piedāvājuma un saistībā ar to sniegto garantiju sīks apraksts.

21

Combus A/S

Arriva

(22)  Ir paredzēts nodrošināt papildu uzkrājumu 2002. gadam EUR 5 miljonu apmērā.

22

Avots: Paziņojums par transporta pakalpojumu līgumu izlases veida rentabilitātes analīzi laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam.

Avots:

(23)  Saskaņā ar šīm prasībām uzņēmuma pamatkapitālam līdz 1998. gadam bija jābūt vismaz 10 % no tā bilances vērtības, bet no 1999. gada – vismaz 20 % no bilances vērtības. Uzņēmuma bilances vērtība 1998. gada beigās bija DKK 1,24 miljardi, un bija gaidāms, ka nākamajā gadā (t. i., 1999. gadā) tā pieaugs. Ievērojot 1999. gadā gaidāmo deficītu aptuveni DKK 25 miljonu apmērā, pamatkapitāls 1999. gada beigās saruktu līdz DKK 20 miljoniem. Ja uzņēmuma bilances vērtība 1999. gada beigās būtu, piemēram, DKK 1,3 miljardi,20 % stabilitātes prasība nozīmētu, ka pamatkapitālam jābūt vismaz DKK 260 miljoniem. Ieguldot kapitālu DKK 300 miljonu apmērā, rezervē paliktu DKK 60 miljoni, bet, ņemot vērā iekšējo nenoteiktību, šo summu, pēc konsultanta domām, diez vai varētu uzskatīt par pārmērīgu.

23

(24)  Combus 28 %, Arriva 25 %, City-Trafik 7 %, Linjebus 10 %.

24

Combus

Arriva

City-Trafik

Linjebus

(25)  Sk. arī Combus Sprieduma 87. punktu.

25

Combus

(26)  Šo izmaksu sadalījums ir šāds: atlaišanas izmaksas administrācijā – DKK 5,2 miljoni, atlaišanas izmaksas citos galvenajos birojos – DKK 6,7 miljoni, citas atlaišanas izmaksas – DKK 2,0 miljoni.

26

(27)  Sk. 5. rindas 3. sleju un 6. rindas 3. sleju lēmuma par procedūras sākšanu 8. tabulā.

27

(28)  Sk. 83. apsvērumu.

28

(29)  Spriedums lietā C-278/92, Spānija pret Komisiju, 1994, ECR I-4103, 13. un 14. punkts, un spriedums apvienotajās lietās T-126/96 un T-127/96, Breda Fucine Meridionali, 1998, ECR II-3437, 79. punkts.

29

ECR

Breda Fucine Meridionali

ECR

(30)  Spriedums lietā C-305/89, Itālija pret Komisiju, 1991, ECR I-1603, 20. punkts.

30

ECR

(31)  Post Danmark ir viens no lielākajiem Dānijas darba devējiem, kura apgrozījums 2004. gadā bija DKK 11 227 miljoni (EUR 1 509 miljoni), peļņa pirms nodokļiem – DKK 836 miljoni (EUR 112 miljoni), bet peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem un amortizācijas (EBITDA) – DKK 1 115 miljoni (EUR 244 miljoni).

31

Post Danmark

EBITDA

(32)  Līdz 2004. gada 1. martamBanedanmark nosaukums bija Banestyrelsen. Banedanmark pārvalda valsts dzelzceļa infrastruktūru un veic infrastruktūras pārvaldnieka pienākumus arī dažās citās dzelzceļa tīkla daļās.

32

Banedanmark

Banestyrelsen

Banedanmark

(33)  Lēmums Nr. 273, 2001. gada 27. jūnijs.

33

(34)  Šī struktūrvienība, ko sauc par Uzņēmumu, pašlaik ir neatkarīga Banedanmark organizācijas struktūrvienība. Tā pārdod dzelzceļa inženiertehniskos pakalpojumus, izmantojot līgumus par gataviem objektiem, galvenos līgumus, īpašus līgumus un apakšlīgumus.

34

Banedanmark

(35)  Combus Spriedums, 109. punkts.

35

Combus

(36)  Spriedums lietā T-11/95, BP Chemicals pret Komisiju, 1998, ERC II-3235, 171. punkts.

36

BP Chemicals

ERC

(37)  Beretning om Granskning af Combus A/S, 2001. gada aprīlis; Advokatundersogelse om Statens Varetagelse
  af
  Ejerskabet til Combus A/S, 2001. gada augusts; Beretning fra Rigsrevisionen, 2002. gada aprīlis.

37

Beretning om Granskning af Combus A/S

Advokatundersogelse om Statens Varetagelse

af

Ejerskabet til Combus A/S

Beretning fra Rigsrevisionen

(38)  Sk. 43. punktu spriedumā lietā C-17/99, Francija pret Komisiju, 2001, ECR I-2481.

38

Francija pret Komisiju

ECR

(39)  60. lpp.

39

(40)  Sk. iepriekš minēto spriedumu lietā C-17/99.

40

(41)  Iepriekš minētais spriedums lietā T-11/95, 171. punkts.

41

(42)  OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp. Sk. arī 1984. gada septembra biļetenā publicēto agrāko 1984. gada 17. septembra Komisijas paziņojumu dalībvalstīm par valsts iestāžu īpašumā esošu uzņēmumu kapitālu.

42

(43)  Spriedums lietā C-482/99, Francija pret Komisiju (Stardust), 2002, ECR I-4397, 56. punkts. Sk. arī ģenerāladvokāta Geelhoed atzinumu apvienotajās lietās C-328/99 un C-399/00, Itālija un Sim 2 Multimedia pret Komisiju, 2003, ECR I-4035.

43

Stardust

ECR

Geelhoed

Itālija un Sim 2 Multimedia pret Komisiju

ECR

(44)  Spriedums apvienotajās lietās 296/82 un 318/82, Nīderlande un Leeuwarder Papierwarenfabriek pret Komisiju, 1985, ECR 809, 17. punkts.

44

Nīderlande un Leeuwarder Papierwarenfabriek pret Komisiju

ECR

(45)  Spriedums lietā C-305/89, Itālija pret Komisiju (Alfa Romeo), 1991, ECR I-1603, 20. punkts.

45

Itālija pret Komisiju

Alfa Romeo

ECR

(46)  Komisijas 2005. gada 7. decembra Lēmums 2006/947/EK par valsts atbalstu, ko piešķir Beļģija, atbalstot ABX Logistics (OV L 383, 28.12.2006., 21. lpp.).

46

ABX Logistics

(47)  Altmark spriedums, 95. punkts.

47

Altmark

(48)  Combus spriedums, 98. punkts.

48

Combus

(49)  Combus spriedums, 99. punkts.

49

Combus

(50)  Altmark spriedums, 78. punkts.

50

Altmark

(51)  Altmark spriedums, 79. punkts.

51

Altmark

(52)  Sk., inter alia, 56. punktu spriedumā lietā C-513/99, Concordia Bus Finland pret Helsingin kaupunki un HKL-Bussiliikenne.

52

inter alia

Concordia Bus Finland

Helsingin kaupunki

HKL-Bussiliikenne

(53)  OV C 368, 23.12.1994., 12. lpp.

53

(54)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

54

(55)  Spriedums lietā C-17/99, Francija pret Komisiju, 2001, ECR, I-02481, 46. punkts.

55

Francija

Komisiju

ECR

(56)  Spriedums lietā C-17/99, Francija pret Komisiju, 2001, ECR, I-2481, 41. punkts.

56

Francija

Komisiju

ECR

(57)  Sk 51. piezīmi.

57

(58)  Sk 52. piezīmi.

58

(59)  Sk 53. piezīmi.

59

(60)  Pamatnostādņu 31. un 32. punkts.

60

(61)  Combus Spriedums, 114. un 115. punkts.

61

Combus

(62)  Sk. sākotnējā lēmuma 7. tabulu, kur, kā skaidrots iepriekš, šie skaitļi izteikti nevis kā reālā vērtība, bet kā 2001. gada tīrā pašreizējā vērtība.

62

(63)  Komisijas pasvītrojums.

63

(64)  Combus spriedums, 78. un turpmākie punkti, jo īpaši 88. punkts.

64

Combus

(65)  Sk. lēmuma par procedūras sākšanu 110. apsvērumu.

65

(66)  OV L 296, 12.11.2005., 19. lpp.

66

(67)  Spriedums lietā C-303/88, Itālija pret Komisiju, 1991, ECR I-1433, 57. punkts, un spriedums lietā C-277/00, Vācija pret Komisiju, 2004, ECR I-3925, 75. punkts.

67

Itālija pret Komisiju

ECR

Vācija pret Komisiju

ECR

(68)  Iepriekš minētais spriedums lietās C-328/99 un C-399/00, 83. punkts.

68

(69)  Iepriekš minētais spriedums lietā C-277/00, 80. punkts.

69

(70)  Iepriekš minētais spriedums lietā C-277/00, 86. punkts.

70

(71)  Spriedums lietā C-415/03, Komisija pret Grieķiju (Olympic Airways), 2005, ECR I-3875, un iepriekš minētais spriedums apvienotajās Lietās C-328/99 un C-399/00, 69. punkts

71

Olympic Airways

ECR

(72)  Iepriekš minētais spriedums apvienotajās Lietās C-328/99 un C-399/00, 69. punkts.

72

(73)  Komisijas 1999. gada 2. jūnija Lēmums 2000/536/EK par uzņēmumam Seleco SpA piešķirto valsts atbalstu (OV L 227, 7.9.2000., 24. lpp.), 116. un 117. apsvērums. Šajā sakarā attiecībā uz PIT kontroli pār to, kā Komisija piemēro šos kritērijus, sk. spriedumu lietā T-318/00, Freistaat Thüringen pret Komisiju, 2005, ECR II-4179.

73

Seleco SpA

Freistaat Thüringen

ECR

(74)  Vēl nav izziņota.

74

(75)  OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.

75

(76)  Kopš ir stājies spēkā Komisijas 2007. gada paziņojums par atgūšanu (sk. iepriekš), šādi gadījumi vairs nav iespējami. Paziņojumā ir teikts: “Tādas komercsabiedrības privatizēšanas gadījumā, kura saņēma valsts atbalstu, ko Komisija atzinusi par saderīgu, dalībvalsts var paredzēt saistību klauzulu privatizācijas līgumā, lai aizsargātu komercsabiedrības pircēju pret risku, ka sākotnējo Komisijas lēmumu, ar kuru apstiprināts atbalsts, Kopienu tiesas apstrīd un tas tiek aizstāts ar Komisijas lēmumu, kurā pieprasīts atgūt minēto atbalstu no saņēmēja. Šādā klauzulā var paredzēt tās cenas koriģēšanu, ko pircējs samaksā par privatizēto komercsabiedrību, lai pienācīgi ievērotu jaunās atgūšanas saistības.”.

76

(77)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

77

(78)  OV L 82, 25.3.2008., 1. lpp.

78

---