# Euroopa Liidu L 6/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.006.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 6 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide9. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.006.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 6

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide9. jaanuar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 15/2010, 7. jaanuar 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I lisa (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 16/2010, 8. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/12/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 5. jaanuar 2010, teatavate Itaalia postisektori finantsteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisalast
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 10382 all)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Regioonide Komitee – Kodukord | 14 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 15/2010, 7. jaanuar 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I lisa (
  1
  )

1

1

Komisjoni määrus (EL) nr 16/2010, 8. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

OTSUSED

2010/12/EL

*

Komisjoni otsus, 5. jaanuar 2010, teatavate Itaalia postisektori finantsteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisalast
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 10382 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 10382 all)

1

8

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Regioonide Komitee – Kodukord

14

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/13/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 30. september 2009, riigiabi C 2/09 (ex N 221/08 ja N 413/08) kohta, mida Saksamaa soovib anda kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7387 all)

   (
  1
  ) | 32 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/13/EÜ

*

Komisjoni otsus, 30. september 2009, riigiabi C 2/09 (ex N 221/08 ja N 413/08) kohta, mida Saksamaa soovib anda kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 7387 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7387 all)

1

32

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Keskpanga 14. juuli 2006. aasta suunise EKP/2006/9 (euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) parandus (ELT L 207, 28.7.2006) | 46 |
| | * | Euroopa Keskpanga 19. juuni 2008. aasta suunise EKP/2008/4 (millega muudetakse suunist EKP/2006/9 euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) parandus (ELT L 176, 4.7.2008) | 46 |

Parandused

*

Euroopa Keskpanga 14. juuli 2006. aasta suunise EKP/2006/9 (euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) parandus (ELT L 207, 28.7.2006)

ELT L 207, 28.7.2006

46

*

Euroopa Keskpanga 19. juuni 2008. aasta suunise EKP/2008/4 (millega muudetakse suunist EKP/2006/9 euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) parandus (ELT L 176, 4.7.2008)

Euroopa Keskpanga 19. juuni 2008. aasta suunise EKP/2008/4 (millega muudetakse suunist EKP/2006/9 euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) parandus

ELT L 176, 4.7.2008

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 15/2010,

7. jaanuar 2010,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 689/2008 (ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) I lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrust (EÜ) nr 689/2008 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 689/2008 rakendatakse teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri (PIC-protseduur) käsitlev Rotterdami konventsioon, millele kirjutati alla 11. septembril 1998 ning mille ühendus on heaks kiitnud nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/106/EÜ, mis käsitleb Rotterdami konventsiooni rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri kohta heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel (2). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 689/2008 rakendatakse teatavate rahvusvaheliselt kaubeldavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide suhtes kohaldatavat eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri (PIC-protseduur) käsitlev Rotterdami konventsioon, millele kirjutati alla 11. septembril 1998 ning mille ühendus on heaks kiitnud nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/106/EÜ, mis käsitleb Rotterdami konventsiooni rahvusvahelises teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiidide kaubanduses rakendatava eelnevalt teatatud nõusoleku protseduuri kohta heakskiitmist Euroopa Ühenduse nimel (2).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa tuleks muuta, et võtta arvesse regulatiivmeetmeid, mis on võetud teatavate kemikaalide suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ), (3) nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (5). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa tuleks muuta, et võtta arvesse regulatiivmeetmeid, mis on võetud teatavate kemikaalide suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ), (3) nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (5).

| (3) | 1,3-dikloropropeen, benfurakarb ja trifluraliin on otsustatud jätta toimeainetena kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; seega keelatakse nende toimeainete kasutamine pestitsiidina ja need tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Kuna on esitatud uued taotlused, mis nõuavad uusi otsuseid toimeainete kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, ei tohiks kemikaalide loetelu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas täiendada enne kõnealuste kemikaalide staatust käsitlevate uute otsuste vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(3)

1,3-dikloropropeen, benfurakarb ja trifluraliin on otsustatud jätta toimeainetena kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; seega keelatakse nende toimeainete kasutamine pestitsiidina ja need tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Kuna on esitatud uued taotlused, mis nõuavad uusi otsuseid toimeainete kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, ei tohiks kemikaalide loetelu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas täiendada enne kõnealuste kemikaalide staatust käsitlevate uute otsuste vastuvõtmist.

| (4) | Metomüül on otsustatud jätta toimeainena kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse; seega keelatakse selle toimeaine kasutamine pestitsiidina ja see tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Kuna on esitatud uus taotlus, mis nõuab uut otsust toimeaine kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, ei tohiks kemikaalide loetelu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas täiendada enne kõnealuse kemikaali staatust käsitleva uue otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(4)

Metomüül on otsustatud jätta toimeainena kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse; seega keelatakse selle toimeaine kasutamine pestitsiidina ja see tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. Kuna on esitatud uus taotlus, mis nõuab uut otsust toimeaine kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, ei tohiks kemikaalide loetelu määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas täiendada enne kõnealuse kemikaali staatust käsitleva uue otsuse vastuvõtmist.

| (5) | Diasinoon, diklorofoss ja fenitrotioon on otsustatud jätta toimeainetena kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; seega piiratakse rangelt nende toimeainete kasutamist pestitsiidina ja need tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas, kuna peaaegu kõik nende kasutamisotstarbed on keelatud, olenemata asjaolust, et neid toimeaineid on nimetatud ja need on esitatud hindamiseks direktiivis 98/8/EÜ ja seepärast võivad liikmesriigid jätkata nende kasutuslubade väljaandmist, kuni otsus on kõnealuse direktiivi kohaselt vastu võetud. |
| --- | --- |

(5)

Diasinoon, diklorofoss ja fenitrotioon on otsustatud jätta toimeainetena kandmata direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse; seega piiratakse rangelt nende toimeainete kasutamist pestitsiidina ja need tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas, kuna peaaegu kõik nende kasutamisotstarbed on keelatud, olenemata asjaolust, et neid toimeaineid on nimetatud ja need on esitatud hindamiseks direktiivis 98/8/EÜ ja seepärast võivad liikmesriigid jätkata nende kasutuslubade väljaandmist, kuni otsus on kõnealuse direktiivi kohaselt vastu võetud.

| (6) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud 12 aasta pikkune ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid võivad lubada teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turulelaskmist. Seda ajavahemikku on pikendatud komisjoni 20. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2002 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tähtaja pikendamise kohta ning teatavate toimeainete kõnealuse direktiivi I lisasse kandmata jätmise ja asjaomaseid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (6). Ent kuna enne kõnealuse ajavahemiku lõppemist toimeainete metüülasiinfossi ja vinklosoliini kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ei kinnitatud, olid liikmesriigid kohustatud neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite siseriiklikud load tühistama alates 1. jaanuarist 2007. Seepärast on keelatud metüülasiinfossi ja vinklosoliini kasutamine pestitsiidina ning need ained tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 on sätestatud 12 aasta pikkune ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid võivad lubada teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turulelaskmist. Seda ajavahemikku on pikendatud komisjoni 20. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2002 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tähtaja pikendamise kohta ning teatavate toimeainete kõnealuse direktiivi I lisasse kandmata jätmise ja asjaomaseid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (6). Ent kuna enne kõnealuse ajavahemiku lõppemist toimeainete metüülasiinfossi ja vinklosoliini kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ei kinnitatud, olid liikmesriigid kohustatud neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite siseriiklikud load tühistama alates 1. jaanuarist 2007. Seepärast on keelatud metüülasiinfossi ja vinklosoliini kasutamine pestitsiidina ning need ained tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas.

| (7) | Fenarimooli, metamidofossi ja protsümidooni kasutamist on otsustatud rangelt piirata mitmete meetmetega, sealhulgas olid kõnealused toimeained kantud direktiivi 91/4141/EMÜ I lisasse vaid väga lühikeseks ajaks. Pärast kõnealuse ajavahemiku möödumist ei anta nende toimeainete edasiseks kasutamiseks luba, seega keelatakse nende kasutamine pestitsiidide kategoorias ning need tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. |
| --- | --- |

(7)

Fenarimooli, metamidofossi ja protsümidooni kasutamist on otsustatud rangelt piirata mitmete meetmetega, sealhulgas olid kõnealused toimeained kantud direktiivi 91/4141/EMÜ I lisasse vaid väga lühikeseks ajaks. Pärast kõnealuse ajavahemiku möödumist ei anta nende toimeainete edasiseks kasutamiseks luba, seega keelatakse nende kasutamine pestitsiidide kategoorias ning need tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas.

| (8) | Komisjoni 1. detsembri 2003. aasta direktiiviga 2003/112/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeaine parakvaat lisamisega, (7) on otsustatud kanda parakvaat toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kuid komisjoni direktiiv 2003/112/EÜ tühistati Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 11. juuli 2007. aasta otsusega kohtuasjas T-229/04, (8) seega on kõnealuse toimeaine kasutamine pestitsiidina keelatud ning see tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 1. detsembri 2003. aasta direktiiviga 2003/112/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeaine parakvaat lisamisega, (7) on otsustatud kanda parakvaat toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kuid komisjoni direktiiv 2003/112/EÜ tühistati Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 11. juuli 2007. aasta otsusega kohtuasjas T-229/04, (8) seega on kõnealuse toimeaine kasutamine pestitsiidina keelatud ning see tuleks lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. ja 2. osas.

| (9) | Komisjoni 4. mai 2007. aasta otsusega 2007/322/EÜ, millega kehtestatakse kaitsemeetmed tolüülfluaniidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise suhtes seoses joogivee saastumisega, (9) on otsustatud tolüülfluaniidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamist teatavatel tingimustel piirata. Lisaks on tootjad otsustanud inimeste tervise kaitse eesmärgil kõrvaldada turult toimeainena tolüülfluaniidi sisaldavad taimekaitsevahendid, seega keelatakse kõnealuse toimeaine kasutamine taimekaitsevahendite pestitsiidide alakategoorias. Kõnealust keeldu käsitatakse pestitsiidide kategoorias range piiranguna, seega tuleks kõnealused toimeained lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 4. mai 2007. aasta otsusega 2007/322/EÜ, millega kehtestatakse kaitsemeetmed tolüülfluaniidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise suhtes seoses joogivee saastumisega, (9) on otsustatud tolüülfluaniidi sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamist teatavatel tingimustel piirata. Lisaks on tootjad otsustanud inimeste tervise kaitse eesmärgil kõrvaldada turult toimeainena tolüülfluaniidi sisaldavad taimekaitsevahendid, seega keelatakse kõnealuse toimeaine kasutamine taimekaitsevahendite pestitsiidide alakategoorias. Kõnealust keeldu käsitatakse pestitsiidide kategoorias range piiranguna, seega tuleks kõnealused toimeained lisada kemikaalide loetelusse määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas.

| (10) | Diuroon on otsustatud kanda toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, seega ei ole kõnealuse toimeaine kasutamine taimekaitsevahendite pestitsiidide alakategoorias enam keelatud. Seepärast tuleks toimeaine määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. osast välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Diuroon on otsustatud kanda toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, seega ei ole kõnealuse toimeaine kasutamine taimekaitsevahendite pestitsiidide alakategoorias enam keelatud. Seepärast tuleks toimeaine määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 1. osast välja jätta.

| (11) | Toimeainete kadusafoss, karbofuraan, karbosulfaan ja haloksüfop-R osas on esitatud uus taotlus, mis nõuab uut otsust kõnealuste toimeainete kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ning seega tuleks kõnealused kemikaalid kemikaalide loetelust määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas välja jätta. Otsust toimeainete lisamise kohta kemikaalide loetelusse I lisa 2. osas ei tohiks vastu võtta enne, kui direktiivi 91/414/EMÜ kohane uus otsus toimeainete staatuse kohta on kättesaadav. |
| --- | --- |

(11)

Toimeainete kadusafoss, karbofuraan, karbosulfaan ja haloksüfop-R osas on esitatud uus taotlus, mis nõuab uut otsust kõnealuste toimeainete kandmise kohta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ning seega tuleks kõnealused kemikaalid kemikaalide loetelust määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa 2. osas välja jätta. Otsust toimeainete lisamise kohta kemikaalide loetelusse I lisa 2. osas ei tohiks vastu võtta enne, kui direktiivi 91/414/EMÜ kohane uus otsus toimeainete staatuse kohta on kättesaadav.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa tuleks vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 204, 31.7.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 63, 6.3.2003, lk 27.

2

(3)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

4

(5)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

5

(6)  EÜT L 319, 23.11.2002, lk 3.

6

(7)  ELT L 321, 6.12.2003, lk 32.

7

(8)  ELT C 199, 25.8.2007, lk 32.

8

(9)  ELT L 119, 9.5.2007, lk 49.

9

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 689/2008 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised kanded:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1,3-dikloropropeen (1) | 542-75-6 | 208-826-5 | 2903 29 00 | p(1) | b | |
| benfurakarb | 82560-54-1 | | 2932 99 00 | p(1) | b | |
| fenarimool + | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p(1) | b | |
| metamidofoss (2) + | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p(1) | b | |
| metomüül | 16752-77-5 | 240-815-0 | 2930 90 85 | p(1)-p(2) | b–b | |
| parakvaat + | 4685-14-7 | 225-141-7 | 2933 39 99 | p(1) | b | |
| protsümidoon + | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p(1) | b | |
| tolüülfluaniid + | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p(1) | b | |
| trifluraliin | 1582-09-8 | 216-428-8 | 2921 43 00 | p(1) | b | |

1)

1. osa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„1,3-dikloropropeen (1)

542-75-6

208-826-5

2903 29 00

p(1)

b

benfurakarb

82560-54-1

2932 99 00

p(1)

b

fenarimool +

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p(1)

b

metamidofoss (2) +

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p(1)

b

metomüül

16752-77-5

240-815-0

2930 90 85

p(1)-p(2)

b–b

parakvaat +

4685-14-7

225-141-7

2933 39 99

p(1)

b

protsümidoon +

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p(1)

b

tolüülfluaniid +

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p(1)

b

trifluraliin

1582-09-8

216-428-8

2921 43 00

p(1)

b

| b) | jäetakse välja järgmine kanne:











  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Alakategooria (*) | Kasutuspiirang (**) | Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „diuroon | 330-54-1 | 006-015-00 | 2924 21 90 | p(1) | b” | |

b)

jäetakse välja järgmine kanne:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Alakategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

Riigid, mille puhul teatamist ei nõuta

„diuroon

330-54-1

006-015-00

2924 21 90

p(1)

b”

| 2) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmised kanded:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „metüülasiinfoss | 86-50-0 | 201-676-1 | 2933 99 80 | p | b |
| diasinoon | 333-41-5 | 206-373-8 | 2933 59 10 | p | sr |
| diklorofoss | 62-73-7 | 200-547-7 | 2919 90 00 | p | sr |
| fenarimool | 60168-88-9 | 262-095-7 | 2933 59 95 | p | b |
| fenitrotioon | 122-14-5 | 204-524-2 | 2920 19 00 | p | sr |
| metamidofoss (3) | 10265-92-6 | 233-606-0 | 2930 50 00 | p | b |
| parakvaat | 1910-42-5 | 217-615-7 | 2933 39 99 | p | b |
| protsümidoon | 32809-16-8 | 251-233-1 | 2925 19 95 | p | b |
| tolüülfluaniid | 731-27-1 | 211-986-9 | 2930 90 85 | p | b |
| vinklosoliin | 50471-44-8 | 256-599-6 | 2934 99 90 | p | b |

2)

2. osa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„metüülasiinfoss

86-50-0

201-676-1

2933 99 80

p

b

diasinoon

333-41-5

206-373-8

2933 59 10

p

sr

diklorofoss

62-73-7

200-547-7

2919 90 00

p

sr

fenarimool

60168-88-9

262-095-7

2933 59 95

p

b

fenitrotioon

122-14-5

204-524-2

2920 19 00

p

sr

metamidofoss (3)

10265-92-6

233-606-0

2930 50 00

p

b

parakvaat

1910-42-5

217-615-7

2933 39 99

p

b

protsümidoon

32809-16-8

251-233-1

2925 19 95

p

b

tolüülfluaniid

731-27-1

211-986-9

2930 90 85

p

b

vinklosoliin

50471-44-8

256-599-6

2934 99 90

p

b

| b) | jäetakse välja järgmised kanded:










  Kemikaal | CASi nr | EINECSi nr | CN-kood | Kategooria (*) | Kasutuspiirang (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „kadusafoss | 95465-99-9 | puudub | 2930 90 85 | p | b |
| karbofuraan | 1563-66-2 | 216-353-0 | 2932 99 85 | p | b |
| karbosulfaan | 55285-14-8 | 259-565-9 | 2932 99 85 | p | b |
| haloksüfop-R
  (haloksüfop-P-metüülester) | 95977-29-0
  (72619-32-0) | puudub
  (406-250-0) | 2933 39 99
  (2933 39 99) | p | b” |

b)

jäetakse välja järgmised kanded:

Kemikaal

CASi nr

EINECSi nr

CN-kood

Kategooria (*)

Kasutuspiirang (**)

„kadusafoss

95465-99-9

puudub

2930 90 85

p

b

karbofuraan

1563-66-2

216-353-0

2932 99 85

p

b

karbosulfaan

55285-14-8

259-565-9

2932 99 85

p

b

haloksüfop-R

(haloksüfop-P-metüülester)

95977-29-0

(72619-32-0)

puudub

(406-250-0)

2933 39 99

(2933 39 99)

p

b”

---

(1)  Kanne ei mõjuta olemasolevat kannet, milles käsitletakse cis-1,3-dikloropropeeni (CASi nr 10061-01-5).

(2)  Kanne ei mõjuta olemasolevat kannet, milles käsitletakse metamidofossi sisaldavaid lahustuvaid vedelvorme toimeaine sisaldusega üle 600 g/l.”

(3)  Kanne ei mõjuta I lisa 3. osa kannet, milles käsitletakse metamidofossi sisaldavaid lahustuvaid vedelvorme toimeaine sisaldusega üle 600 g/l.”

---

| 9.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 16/2010,

8. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 51,7 |
| TN | 104,3 |
| TR | 85,9 |
| ZZ | 80,6 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 115,2 |
| MA | 79,4 |
| TR | 129,4 |
| ZZ | 124,7 |
| 0709 90 70 | MA | 99,2 |
| TR | 109,6 |
| ZZ | 104,4 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 56,2 |
| MA | 42,4 |
| TR | 54,3 |
| ZZ | 49,8 |
| 0805 20 10 | MA | 73,9 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,7 |
| IL | 71,3 |
| JM | 118,7 |
| MA | 88,8 |
| TR | 76,7 |
| US | 75,0 |
| ZZ | 80,4 |
| 0805 50 10 | EG | 74,9 |
| MA | 65,5 |
| TR | 63,3 |
| ZZ | 67,9 |
| 0808 10 80 | CA | 84,4 |
| CN | 86,0 |
| MK | 25,2 |
| US | 110,5 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 54,9 |
| US | 110,2 |
| ZZ | 82,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

51,7

TN

104,3

TR

85,9

ZZ

80,6

0707 00 05

EG

174,9

JO

115,2

MA

79,4

TR

129,4

ZZ

124,7

0709 90 70

MA

99,2

TR

109,6

ZZ

104,4

0805 10 20

EG

46,1

IL

56,2

MA

42,4

TR

54,3

ZZ

49,8

0805 20 10

MA

73,9

TR

64,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,7

IL

71,3

JM

118,7

MA

88,8

TR

76,7

US

75,0

ZZ

80,4

0805 50 10

EG

74,9

MA

65,5

TR

63,3

ZZ

67,9

0808 10 80

CA

84,4

CN

86,0

MK

25,2

US

110,5

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

54,9

US

110,2

ZZ

82,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 9.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/8

---

KOMISJONI OTSUS,

5. jaanuar 2010,

teatavate Itaalia postisektori finantsteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisalast

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 10382 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/12/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, (1) eriti selle artikli 30 lõikeid 4 ja 6,

võttes arvesse Itaalia Vabariigi 8. juulil 2009. aastal e-postiga esitatud nelja taotlust,

olles konsulteerinud riigihankelepingute nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

| (1) | Komisjon sai 8. juulil 2009 Itaalia Vabariigilt e-postiga neli direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 4 kohast taotlust. Komisjon palus 24. septembril 2009. aastal e-postiga täiendavat teavet, mille Itaalia ametiasutused pärast esialgse tähtaja pikendamist saatsid e-postiga 16. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 8. juulil 2009 Itaalia Vabariigilt e-postiga neli direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 4 kohast taotlust. Komisjon palus 24. septembril 2009. aastal e-postiga täiendavat teavet, mille Itaalia ametiasutused pärast esialgse tähtaja pikendamist saatsid e-postiga 16. oktoobril 2009.

| (2) | Itaalia Vabariigi poolt Poste Italiane S.p.A (edaspidi „Poste”) nimel saadetud taotlused käsitlevad Poste osutatavaid eri finantsteenuseid. Kõik neli artikli 30 lõike 4 kohast taotlust käsitlevad eri finantsteenuseid, mis on jagatud nelja eri rühma. Taotlustes kirjeldatakse järgmisi teenuseid.






  a) | Hoiuste kogumine üldsuselt arvelduskonto kaudu (edaspidi „hoiused”). |
| --- | --- | --- |

(2)

Itaalia Vabariigi poolt Poste Italiane S.p.A (edaspidi „Poste”) nimel saadetud taotlused käsitlevad Poste osutatavaid eri finantsteenuseid. Kõik neli artikli 30 lõike 4 kohast taotlust käsitlevad eri finantsteenuseid, mis on jagatud nelja eri rühma. Taotlustes kirjeldatakse järgmisi teenuseid.

a)

Hoiuste kogumine üldsuselt arvelduskonto kaudu (edaspidi „hoiused”).

| b) | Laenu andmine pankade ja akrediteeritud finantsvahendajate nimel (edaspidi „rahastamine”). Nagu kirjeldatud, hõlmab kõnealune teenuste rühm eelkõige Poste tegevust kolmanda isiku turustajana:






  — | laenu andmine (eelkõige hüpoteegid ja laenud); |
| --- | --- | --- |

b)

Laenu andmine pankade ja akrediteeritud finantsvahendajate nimel (edaspidi „rahastamine”). Nagu kirjeldatud, hõlmab kõnealune teenuste rühm eelkõige Poste tegevust kolmanda isiku turustajana:

—

laenu andmine (eelkõige hüpoteegid ja laenud);

| — | tarbijakrediit ning |
| --- | --- |

—

tarbijakrediit ning

| — | kapitalirent. |
| --- | --- |

—

kapitalirent.

| c) | Investeerimisteenused ja -tegevus (edaspidi „investeeringud”). Lisaks finantsinstrumentide hoiule võtmisele ja haldamisele hõlmab see teenuste rühm järgmiste finantstoodete turustamist:






  — | finantsinstrumentide (eelkõige võlakirjad) pakkumine ning |
| --- | --- | --- |

c)

Investeerimisteenused ja -tegevus (edaspidi „investeeringud”). Lisaks finantsinstrumentide hoiule võtmisele ja haldamisele hõlmab see teenuste rühm järgmiste finantstoodete turustamist:

—

finantsinstrumentide (eelkõige võlakirjad) pakkumine ning

| — | täiendavate pensioni- ja finants-/kindlustustoodete (eelkõige erapensionikindlustuslepingute) pakkumine. |
| --- | --- |

—

täiendavate pensioni- ja finants-/kindlustustoodete (eelkõige erapensionikindlustuslepingute) pakkumine.

| d) | Makse- ja arveldusteenused (edaspidi „maksed”). Nagu kirjeldatud, hõlmab kõnealune teenuste rühm kahte erinevat kategooriat:






  — | makseteenused, mis hõlmavad krediitkaardi- ja deebetkaarditeenuseid, ning |
| --- | --- | --- |

d)

Makse- ja arveldusteenused (edaspidi „maksed”). Nagu kirjeldatud, hõlmab kõnealune teenuste rühm kahte erinevat kategooriat:

—

makseteenused, mis hõlmavad krediitkaardi- ja deebetkaarditeenuseid, ning

| — | arveldusteenused, sealhulgas rahaliste vahendite rahvusvaheline ülekandmine Eurogiro süsteemi kaudu või rahvusvahelise rahakaardiga ning rahaliste vahendite ülekandmine Itaalias postirahakaardiga. |
| --- | --- |

—

arveldusteenused, sealhulgas rahaliste vahendite rahvusvaheline ülekandmine Eurogiro süsteemi kaudu või rahvusvahelise rahakaardiga ning rahaliste vahendite ülekandmine Itaalias postirahakaardiga.

| (3) | Taotlusele on lisatud sõltumatu riikliku ametiasutuse (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, Itaalia riigihankelepingute järelevalveasutus) kaks resolutsiooni. Oma 12. novembri 2008. aasta lõppresolutsioonis rõhutas järelevalveasutus, et juhul, kui taotlustes käsitletud kõigi või teatavate teenuste suhtes peetakse asjakohaseks kohaldada artikli 30 lõiget 1, tuleks võtta teatavaid järelevalvemeetmeid tagamaks, et riigihankealaseid ühenduse õigusakte kohaldataks jätkuvalt nõuetekohaselt kõigi riigihangete suhtes, mida Poste korraldab tegevuse puhul, mis ei ole tegevus, mille suhtes peetakse asjakohaseks kohaldada artikli 30 lõiget 1. Seega järeldatakse resolutsioonis, et Poste peaks võtma asjakohaseid meetmeid, et eraldada riigihanked vastavalt kavandatud tegevusele. |
| --- | --- |

(3)

Taotlusele on lisatud sõltumatu riikliku ametiasutuse (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture, Itaalia riigihankelepingute järelevalveasutus) kaks resolutsiooni. Oma 12. novembri 2008. aasta lõppresolutsioonis rõhutas järelevalveasutus, et juhul, kui taotlustes käsitletud kõigi või teatavate teenuste suhtes peetakse asjakohaseks kohaldada artikli 30 lõiget 1, tuleks võtta teatavaid järelevalvemeetmeid tagamaks, et riigihankealaseid ühenduse õigusakte kohaldataks jätkuvalt nõuetekohaselt kõigi riigihangete suhtes, mida Poste korraldab tegevuse puhul, mis ei ole tegevus, mille suhtes peetakse asjakohaseks kohaldada artikli 30 lõiget 1. Seega järeldatakse resolutsioonis, et Poste peaks võtma asjakohaseid meetmeid, et eraldada riigihanked vastavalt kavandatud tegevusele.

| (4) | Taotlusele on lisatud ka sõltumatu riikliku ametiasutuse Autorità garante della concorrenza e del mercato (Itaalia konkurentsiasutus) arvamus. Selles rõhutatakse Itaalia finantssektori üldist avatust, pidades silmas, et Itaalias tegutseb üle 800 panga ja üle 80 pangakontserni ning kindlustussektoris tegutseb üle 170 ettevõtja, kellest 68 on ainult elukindlustuse, 77 ainult kahjukindlustuse ja 17 nii elu- kui ka kahjukindlustuse aktiivsed pakkujad. Sektorit iseloomustab ka suhteliselt madal kontsentratsiooni määr, pidades silmas, et viie suurima kontserni turuosa moodustas 2007. aastal kokku ligikaudu 51,5 % pangandussektoris ja ligikaudu 53 % elukindlustussektoris. Üldmärkustes osutab asutus asjaolule, et Poste osutab finantsteenuseid „postiteenustel põhineva turustusvõrgu kaudu, mis on väga laiaulatuslik ega ole võrreldav ühegi teise ettevõtja turustusvõrguga. Turustusvõrk koosneb ligikaudu 14 000 postkontorist, (2) samas kui Itaalias tegutseval suurimal pangakontsernil on pisut rohkem kui 6 000 filiaalist koosnev võrgustik.” |
| --- | --- |

(4)

Taotlusele on lisatud ka sõltumatu riikliku ametiasutuse Autorità garante della concorrenza e del mercato (Itaalia konkurentsiasutus) arvamus. Selles rõhutatakse Itaalia finantssektori üldist avatust, pidades silmas, et Itaalias tegutseb üle 800 panga ja üle 80 pangakontserni ning kindlustussektoris tegutseb üle 170 ettevõtja, kellest 68 on ainult elukindlustuse, 77 ainult kahjukindlustuse ja 17 nii elu- kui ka kahjukindlustuse aktiivsed pakkujad. Sektorit iseloomustab ka suhteliselt madal kontsentratsiooni määr, pidades silmas, et viie suurima kontserni turuosa moodustas 2007. aastal kokku ligikaudu 51,5 % pangandussektoris ja ligikaudu 53 % elukindlustussektoris. Üldmärkustes osutab asutus asjaolule, et Poste osutab finantsteenuseid „postiteenustel põhineva turustusvõrgu kaudu, mis on väga laiaulatuslik ega ole võrreldav ühegi teise ettevõtja turustusvõrguga. Turustusvõrk koosneb ligikaudu 14 000 postkontorist, (2) samas kui Itaalias tegutseval suurimal pangakontsernil on pisut rohkem kui 6 000 filiaalist koosnev võrgustik.”

| (5) | Tuginedes pankade ühinemise valdkonnas saadud kogemustele, koostas asutus üksikasjalikud märkused taotluses käsitletud eri teenuste kohta ja järeldas järgmist: „Poste Italiane algatatud menetlus käsitleb erinevaid pangandus-, kindlustus- ja hoiuste haldamise sektori tegevusi. Kõnealustes sektorites on piiramatu juurdepääs turule ja konkurentsiasutuse arvates avatud turule tüüpilised omadused. Seda kinnitavad ka konkurentsiasutuse eelmised otsused, mille kohaselt ei ole Poste Italiane kunagi täielikult samastunud kõnealustel turgudel tegutsevate pankade või muude finantsvahendajatega. BancoPosta teenuseid on üldiselt käsitatud täiendavatena ja pangateenustega sarnanevatena, mitte pangateenuseid asendavatena [...] hoolimata Poste Italiane eripärast võib väita, et pangandus-, finants- ja kindlustusteenuseid osutatakse Itaalias turgudel, kuhu juurdepääs ei ole piiratud ja kus tegutsevad eri ettevõtjad, kusjuures turu kontsentratsioon on võrreldav Euroopa keskmisega.” |
| --- | --- |

(5)

Tuginedes pankade ühinemise valdkonnas saadud kogemustele, koostas asutus üksikasjalikud märkused taotluses käsitletud eri teenuste kohta ja järeldas järgmist: „Poste Italiane algatatud menetlus käsitleb erinevaid pangandus-, kindlustus- ja hoiuste haldamise sektori tegevusi. Kõnealustes sektorites on piiramatu juurdepääs turule ja konkurentsiasutuse arvates avatud turule tüüpilised omadused. Seda kinnitavad ka konkurentsiasutuse eelmised otsused, mille kohaselt ei ole Poste Italiane kunagi täielikult samastunud kõnealustel turgudel tegutsevate pankade või muude finantsvahendajatega. BancoPosta teenuseid on üldiselt käsitatud täiendavatena ja pangateenustega sarnanevatena, mitte pangateenuseid asendavatena [...] hoolimata Poste Italiane eripärast võib väita, et pangandus-, finants- ja kindlustusteenuseid osutatakse Itaalias turgudel, kuhu juurdepääs ei ole piiratud ja kus tegutsevad eri ettevõtjad, kusjuures turu kontsentratsioon on võrreldav Euroopa keskmisega.”

| (6) | Sellest hoolimata on Itaalia konkurentsiasutus algatanud Poste Italiane S.p.A. menetluse domineeriva seisundi kuritarvitamise kohta maksete valdkonnas, täpsemalt postiteenistuse arvelduskontode kaudu tehtavate ülekannete osas. Kõnealuse küsimuse lahendamiseks Poste Italiane võetavad meetmed on praegu konkurentsiasutuses arutusel (3). |
| --- | --- |

(6)

Sellest hoolimata on Itaalia konkurentsiasutus algatanud Poste Italiane S.p.A. menetluse domineeriva seisundi kuritarvitamise kohta maksete valdkonnas, täpsemalt postiteenistuse arvelduskontode kaudu tehtavate ülekannete osas. Kõnealuse küsimuse lahendamiseks Poste Italiane võetavad meetmed on praegu konkurentsiasutuses arutusel (3).

II.   ÕIGUSRAAMISTIK

| (7) | Tuleks meenutada, et vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 6 lõike 2 punktile c on punkti c neljandas taandes määratletud finantsteenuste osutamine hõlmatud kõnealuse direktiiviga ainult sel määral, kuivõrd selliseid teenuseid osutavad üksused, mis osutavad ka postiteenuseid kõnealuse lõike punkti b tähenduses. Poste on Itaalias ainus ostja, kes osutab kõnealuseid teenuseid. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks meenutada, et vastavalt direktiivi 2004/17/EÜ artikli 6 lõike 2 punktile c on punkti c neljandas taandes määratletud finantsteenuste osutamine hõlmatud kõnealuse direktiiviga ainult sel määral, kuivõrd selliseid teenuseid osutavad üksused, mis osutavad ka postiteenuseid kõnealuse lõike punkti b tähenduses. Poste on Itaalias ainus ostja, kes osutab kõnealuseid teenuseid.

| (8) | Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletud tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ühenduse õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Kui direktiivi XI lisas ei ole loetletud ühtegi asjakohast ühenduse õigusakti (kõnealuseid teenuseid käsitlevaid õigusakte ei ole), on artikli 30 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud, et „on vaja tõendada, et juurdepääs kõnealusele turule on vaba nii de facto kui ka de jure”. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 30 on sätestatud, et direktiivis käsitletud tegevuse võimaldamiseks sõlmitud lepingute suhtes ei kohaldata kõnealust direktiivi, kui liikmesriigis, kus tegevus toimub, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. Otsest avatust konkurentsile hinnatakse objektiivsete kriteeriumide põhjal, võttes arvesse asjaomase sektori erijooni. Juurdepääsu ei peeta piiratuks, kui liikmesriik on rakendanud asjakohased ühenduse õigusaktid, mis avavad asjaomase sektori või osa sellest konkurentsile, ning kohaldab neid. Kui direktiivi XI lisas ei ole loetletud ühtegi asjakohast ühenduse õigusakti (kõnealuseid teenuseid käsitlevaid õigusakte ei ole), on artikli 30 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud, et „on vaja tõendada, et juurdepääs kõnealusele turule on vaba nii de facto kui ka de jure”.

| (9) | Seoses finantsteenustega tuleks meenutada, et ühenduse tasandil on vastu võetud mahukas õigusaktide kogum, et liberaliseerida asutamist ja teenuste osutamist kõnealuses sektoris. Lisaks on komisjon Postega seotud riigiabi juhtude käsitlemisel juba leidnud, et „pangandussektor on juba mitmeid aastaid konkurentsile avatud. Konkurents, millele pandi algus juba EÜ asutamislepingus sätestatud kapitali vaba liikumisega, on turu järkjärgulise liberaliseerimise käigus tugevnenud” (4). Seepärast võib artikli 30 lõike 3 kohast turule vaba juurdepääsu tingimust pidada täidetuks. |
| --- | --- |

(9)

Seoses finantsteenustega tuleks meenutada, et ühenduse tasandil on vastu võetud mahukas õigusaktide kogum, et liberaliseerida asutamist ja teenuste osutamist kõnealuses sektoris. Lisaks on komisjon Postega seotud riigiabi juhtude käsitlemisel juba leidnud, et „pangandussektor on juba mitmeid aastaid konkurentsile avatud. Konkurents, millele pandi algus juba EÜ asutamislepingus sätestatud kapitali vaba liikumisega, on turu järkjärgulise liberaliseerimise käigus tugevnenud” (4). Seepärast võib artikli 30 lõike 3 kohast turule vaba juurdepääsu tingimust pidada täidetuks.

| (10) | Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata eri kriteeriumide alusel, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. Käesolevas otsuses käsitletavate turgude puhul tuleb ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa. Teine kriteerium on kõnealuste turgude kontsentreeritus. Kuna käesolevas otsuses käsitletavate tegevuste suhtes kehtivad tingimused on erinevad, tuleks konkurentsiolukorra käsitlemisel arvesse võtta eri turgude erinevaid olukordi. |
| --- | --- |

(10)

Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata eri kriteeriumide alusel, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. Käesolevas otsuses käsitletavate turgude puhul tuleb ühe kriteeriumina arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa. Teine kriteerium on kõnealuste turgude kontsentreeritus. Kuna käesolevas otsuses käsitletavate tegevuste suhtes kehtivad tingimused on erinevad, tuleks konkurentsiolukorra käsitlemisel arvesse võtta eri turgude erinevaid olukordi.

| (11) | Ehkki teatavatel juhtudel võidakse ette näha turu kitsamaid määratlusi, võib asjaomase turu täpse määratluse jätta käesoleva otsuse puhul lahtiseks, sest mitmeid Poste taotluses loetletud teenuseid käsitletakse sellises ulatuses, et analüüsi tulemus jääb samaks olenemata sellest, kas lähtutakse kitsast või laiemast määratlusest. |
| --- | --- |

(11)

Ehkki teatavatel juhtudel võidakse ette näha turu kitsamaid määratlusi, võib asjaomase turu täpse määratluse jätta käesoleva otsuse puhul lahtiseks, sest mitmeid Poste taotluses loetletud teenuseid käsitletakse sellises ulatuses, et analüüsi tulemus jääb samaks olenemata sellest, kas lähtutakse kitsast või laiemast määratlusest.

| (12) | Käesolev otsus ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus ei piira konkurentsieeskirjade kohaldamist.

III.   HINDAMINE

| (13) | Nagu märgitud eespool põhjenduses 5, on Itaalia konkurentsiasutus käsitlenud mitmeid pankade või muude finantseerimisasutuste ühinemisi (5) Itaalias ja jõudnud seisukohale, et postiteenistuse arvelduskontode kaudu osutatavad Poste finantsteenused pigem „täiendavad” kui „asendavad” teenuseid, mida pangad osutavad eri pangakontode kaudu. Seda tegevust tuleb käsitleda siiski selles kontekstis, kas ja kuivõrd suudab Poste suurendada konkurentsisurvet pankadele (6). Itaalia konkurentsiameti poolt või tema tellimusel läbi viidud üksikasjalik analüüs osutas, et enamik pangakontot omavaid kliente (7) ei soovi kõnealust kontot sulgeda ega postiteenistuse arvelduskontot avada. 2005. aastal oli rohkem kui 28 miljonil (juriidilisel või füüsilisel) isikul ainult pangakonto, rohkem kui 3 miljonil isikul oli nii pangakonto kui ka postiteenistuse arvelduskonto ja vähem kui 2,3 miljonil isikul oli ainult postiteenistuse arvelduskonto. Samuti tuleb märkida, et ainult postiteenistuse arvelduskontot omavate isikute arv suurenes vähem kui nende isikute arv, kellel on nii postiteenistuse arvelduskonto kui ka pangakonto. Seda võib peamiselt põhjendada Poste suhtes kehtestatud õiguslike piirangutega ja asjaoluga, et postiteenistuse arvelduskonto kaudu osutatakse piiratud teenustevalikut. Laiemat teenuste valikut vajavad kliendid seega ei ole eriti huvitatud üleminekust postiteenistuse arvelduskontole, mis ei võimalda laiemat teenustevalikut (8). Kõige sagedamini nimetatud põhjendus kahte liiki kontode kasutamise kohta oli seotud „võimalusega aeg-ajalt valida kõige praktilisem/lihtsam ja majanduslikult kõige soodsam lahendus”. |
| --- | --- |

(13)

Nagu märgitud eespool põhjenduses 5, on Itaalia konkurentsiasutus käsitlenud mitmeid pankade või muude finantseerimisasutuste ühinemisi (5) Itaalias ja jõudnud seisukohale, et postiteenistuse arvelduskontode kaudu osutatavad Poste finantsteenused pigem „täiendavad” kui „asendavad” teenuseid, mida pangad osutavad eri pangakontode kaudu. Seda tegevust tuleb käsitleda siiski selles kontekstis, kas ja kuivõrd suudab Poste suurendada konkurentsisurvet pankadele (6). Itaalia konkurentsiameti poolt või tema tellimusel läbi viidud üksikasjalik analüüs osutas, et enamik pangakontot omavaid kliente (7) ei soovi kõnealust kontot sulgeda ega postiteenistuse arvelduskontot avada. 2005. aastal oli rohkem kui 28 miljonil (juriidilisel või füüsilisel) isikul ainult pangakonto, rohkem kui 3 miljonil isikul oli nii pangakonto kui ka postiteenistuse arvelduskonto ja vähem kui 2,3 miljonil isikul oli ainult postiteenistuse arvelduskonto. Samuti tuleb märkida, et ainult postiteenistuse arvelduskontot omavate isikute arv suurenes vähem kui nende isikute arv, kellel on nii postiteenistuse arvelduskonto kui ka pangakonto. Seda võib peamiselt põhjendada Poste suhtes kehtestatud õiguslike piirangutega ja asjaoluga, et postiteenistuse arvelduskonto kaudu osutatakse piiratud teenustevalikut. Laiemat teenuste valikut vajavad kliendid seega ei ole eriti huvitatud üleminekust postiteenistuse arvelduskontole, mis ei võimalda laiemat teenustevalikut (8). Kõige sagedamini nimetatud põhjendus kahte liiki kontode kasutamise kohta oli seotud „võimalusega aeg-ajalt valida kõige praktilisem/lihtsam ja majanduslikult kõige soodsam lahendus”.

| (14) | Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas Poste osutatavad teenused on avatud konkurentsile (vaba juurdepääsuga turgudel) sel määral, et ka direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud üksikasjalikke hankelepinguid käsitlevate eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et käesolevas otsuses käsitletud tegevuste puhul vajalikud Poste riigihanked korraldatakse läbipaistval, mittediskrimineerival viisil, mis tugineb kriteeriumidel, mis võimaldavad teha kindlaks majanduslikult kõige soodsama pakkumise. Seepärast tuleb uurida, kas pangad suudavad pakkuda Postele konkurentsisurvet. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas Poste osutatavad teenused on avatud konkurentsile (vaba juurdepääsuga turgudel) sel määral, et ka direktiivis 2004/17/EÜ sätestatud üksikasjalikke hankelepinguid käsitlevate eeskirjadega seotud korra kohaldamiseta on tagatud, et käesolevas otsuses käsitletud tegevuste puhul vajalikud Poste riigihanked korraldatakse läbipaistval, mittediskrimineerival viisil, mis tugineb kriteeriumidel, mis võimaldavad teha kindlaks majanduslikult kõige soodsama pakkumise. Seepärast tuleb uurida, kas pangad suudavad pakkuda Postele konkurentsisurvet.

| (15) | Eespool põhjenduses 13 esitatud asjaolud, eelkõige asjaolu, et Poste kliendile võib pangakonto avamine muuta kättesaadavaks uued teenused või vähemalt anda rohkem valikuvõimalusi, kui teenuseid pakutakse mõlemat liiki kontode kaudu, näivad osutavat, et pangad pakuvad Postele tõepoolest konkurentsisurvet. Sellele osutatakse ka komisjoni 26. septembri 2006. aasta otsuses K(2006) 4207 (lõplik), (9) milles komisjon, käsitledes Poste konkurentsiolukorda finantsteenuste turul, märkis selgesõnaliselt, et „postiteenistuse arveldusarved konkureerivad panga arveldusarvetega kohtades, kus nii pankadel kui PI-l on väljundid” (10). Tuleb siiski märkida, et riigiabi valdkonnas analüüsitakse turgu väga üldiselt, st turgusid ei määratleta ja konkreetseid turu-uuringuid ei tehta. Seepärast ei viida läbi sellist turu-uuringut, nagu teeb komisjon monopolivastaste otsuste puhul. |
| --- | --- |

(15)

Eespool põhjenduses 13 esitatud asjaolud, eelkõige asjaolu, et Poste kliendile võib pangakonto avamine muuta kättesaadavaks uued teenused või vähemalt anda rohkem valikuvõimalusi, kui teenuseid pakutakse mõlemat liiki kontode kaudu, näivad osutavat, et pangad pakuvad Postele tõepoolest konkurentsisurvet. Sellele osutatakse ka komisjoni 26. septembri 2006. aasta otsuses K(2006) 4207 (lõplik), (9) milles komisjon, käsitledes Poste konkurentsiolukorda finantsteenuste turul, märkis selgesõnaliselt, et „postiteenistuse arveldusarved konkureerivad panga arveldusarvetega kohtades, kus nii pankadel kui PI-l on väljundid” (10). Tuleb siiski märkida, et riigiabi valdkonnas analüüsitakse turgu väga üldiselt, st turgusid ei määratleta ja konkreetseid turu-uuringuid ei tehta. Seepärast ei viida läbi sellist turu-uuringut, nagu teeb komisjon monopolivastaste otsuste puhul.

| (16) | Seepärast tuleb artikli 30 kohaldamisel ja ilma, et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist, võtta arvesse pankade ja muude finantseerimisasutuste osutatavaid teenuseid, et teha kindlaks, kas Poste on otseselt avatud konkurentsile hoiustamisteenuste osutamisel. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleb artikli 30 kohaldamisel ja ilma, et see piiraks konkurentsieeskirjade kohaldamist, võtta arvesse pankade ja muude finantseerimisasutuste osutatavaid teenuseid, et teha kindlaks, kas Poste on otseselt avatud konkurentsile hoiustamisteenuste osutamisel.

| (17) | Geograafiliselt on hoiuste turud jaotunud piirkonniti ja Poste turuosa on eri piirkondades erinev. Vastavalt viimastele kättesaadavatele andmetele, mille Itaalia ametiasutused esitasid 16. oktoobril 2009, ulatub Poste turuosa 1,4 protsendist Trentino Alto Adige piirkonnas kuni 11,8 protsendini Molise piirkonnas. Kättesaadavate andmete kohaselt oli Poste turuosa kogu riigis 2006. aastal 5,6 % ja järgnevatel aastatel on see jäänud samaks või isegi pisut vähenenud. Võttes arvesse kõnealuse turu kontsentreeritust, kus kahe suurima konkurendi turuosa kokku riigi tasandil oli 2008. aastal ligikaudu 44,7 %, tuleks neid tegureid pidada konkurentsile otsese avatuse märgiks. |
| --- | --- |

(17)

Geograafiliselt on hoiuste turud jaotunud piirkonniti ja Poste turuosa on eri piirkondades erinev. Vastavalt viimastele kättesaadavatele andmetele, mille Itaalia ametiasutused esitasid 16. oktoobril 2009, ulatub Poste turuosa 1,4 protsendist Trentino Alto Adige piirkonnas kuni 11,8 protsendini Molise piirkonnas. Kättesaadavate andmete kohaselt oli Poste turuosa kogu riigis 2006. aastal 5,6 % ja järgnevatel aastatel on see jäänud samaks või isegi pisut vähenenud. Võttes arvesse kõnealuse turu kontsentreeritust, kus kahe suurima konkurendi turuosa kokku riigi tasandil oli 2008. aastal ligikaudu 44,7 %, tuleks neid tegureid pidada konkurentsile otsese avatuse märgiks.

| (18) | Kõnealusesse rühma kuuluvad teenused hõlmavad laenu andmist, st (kolmanda isiku) hüpoteegid ja laenud, tarbijakrediit ja kapitalirent. Võttes arvesse Poste suhtes kehtestatud õiguslikke piiranguid (ei tohi anda laene üldsusele), tegutseb Poste peamiselt vahendajana, kes pakub kõnealuseid teenuseid pankade ja akrediteeritud finantsvahendajate nimel. Poste tegutseb oma allüksuse BancoPosta kaudu „peamiselt jaepanganduse ja finantsteenuste jaeturul ning ainult väga osaliselt äriteenuste ja avaliku halduse turul”. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealusesse rühma kuuluvad teenused hõlmavad laenu andmist, st (kolmanda isiku) hüpoteegid ja laenud, tarbijakrediit ja kapitalirent. Võttes arvesse Poste suhtes kehtestatud õiguslikke piiranguid (ei tohi anda laene üldsusele), tegutseb Poste peamiselt vahendajana, kes pakub kõnealuseid teenuseid pankade ja akrediteeritud finantsvahendajate nimel. Poste tegutseb oma allüksuse BancoPosta kaudu „peamiselt jaepanganduse ja finantsteenuste jaeturul ning ainult väga osaliselt äriteenuste ja avaliku halduse turul”.

| (19) | Kõnealuseid teenuseid võib omakorda eri viisil jaotada alakategooriatesse vastavalt teguritele nagu laenu võtmise eesmärk (11) või tüüpiline klient (tarbijad, VKEd, suuremad ettevõtted, ametiasutused) jne. Nagu märgitud eespool põhjenduses 11, võib käesoleva otsuse puhul jätta täpse määratluse lahtiseks. |
| --- | --- |

(19)

Kõnealuseid teenuseid võib omakorda eri viisil jaotada alakategooriatesse vastavalt teguritele nagu laenu võtmise eesmärk (11) või tüüpiline klient (tarbijad, VKEd, suuremad ettevõtted, ametiasutused) jne. Nagu märgitud eespool põhjenduses 11, võib käesoleva otsuse puhul jätta täpse määratluse lahtiseks.

| (20) | Olenevalt arvutamise meetodist, ulatus Poste turuosa eralaenude turustamisel 2008. aastal ligikaudu 4,8 (12)–5 protsendini, samas kui kolme suurima konkurendi turuosa eralaenude turul kokku ulatus samal aastal 43,6 protsendini. Kapitalirendi osas oli Poste turuosa 2008. aastal väga väike, ulatudes vaid 0,03 protsendini. Kuigi Poste turuosa hüpoteekide osas on suurem, on see siiski üsna väike, ulatudes 2008. aastal vaid 1,6 protsendini. Käesoleva otsuse puhul tuleb neid tegureid pidada konkurentsile otsese avatuse märgiks. |
| --- | --- |

(20)

Olenevalt arvutamise meetodist, ulatus Poste turuosa eralaenude turustamisel 2008. aastal ligikaudu 4,8 (12)–5 protsendini, samas kui kolme suurima konkurendi turuosa eralaenude turul kokku ulatus samal aastal 43,6 protsendini. Kapitalirendi osas oli Poste turuosa 2008. aastal väga väike, ulatudes vaid 0,03 protsendini. Kuigi Poste turuosa hüpoteekide osas on suurem, on see siiski üsna väike, ulatudes 2008. aastal vaid 1,6 protsendini. Käesoleva otsuse puhul tuleb neid tegureid pidada konkurentsile otsese avatuse märgiks.

| (21) | Investeerimise valdkonnas tegutseb Poste peamiselt turustajana finantsinstrumentide (eelkõige võlakirjad) pakkumisel ning täiendavate pensioni- ja finants-/kindlustustoodete (eelkõige erapensionikindlustuslepingute) pakkumisel. Kõnealuseid teenuseid saab liigitada mitmel viisil (vastavalt finantsinstrumendi liigile, valitsemisahela astmele (eelnev/järgnev), kliendi tüübile jne). Ka selles osas võib käesoleva otsuse puhul jätta täpse määratluse lahtiseks (vt eespool põhjendus 11). |
| --- | --- |

(21)

Investeerimise valdkonnas tegutseb Poste peamiselt turustajana finantsinstrumentide (eelkõige võlakirjad) pakkumisel ning täiendavate pensioni- ja finants-/kindlustustoodete (eelkõige erapensionikindlustuslepingute) pakkumisel. Kõnealuseid teenuseid saab liigitada mitmel viisil (vastavalt finantsinstrumendi liigile, valitsemisahela astmele (eelnev/järgnev), kliendi tüübile jne). Ka selles osas võib käesoleva otsuse puhul jätta täpse määratluse lahtiseks (vt eespool põhjendus 11).

| (22) | Kättesaadava teabe kohaselt on Poste turuosa kõnealustes eri valdkondades erinev, ulatudes suhteliselt piiratud suurusest (19,8 % kogu kaudsest pakkumisest, sealhulgas BancoPosta võlakirjad) ebaoluliseni (investeerimisfondide valdkonnas, kus turuosa 2008. aastal ulatus 0,7 protsendini). Investeerimisfondide valdkonnas on kahe peamise konkurendi turuosa kokku 43,4 %. Investeerimisfondide turustuskanalite osas on konkurentsisurve veelgi tuntavam, pidades silmas, et turustamisel on pankade (13) ja vahendajate (14) turuosa kokku 78,3 %, postkontoritel 0,7 %. Elukindlustuse valdkonnas pakkus Poste 2008. aastal eri laadi kindlustuslepinguid I ja III kindlustusharus ning ei tegutsenud IV, V ja VI harus. Kindlustuslepingute arvu osas ulatus Poste turuosa I haru elukindlustuse puhul 17,03 protsendini, samas kui III harus oli vastav näitaja 19,4 %. Kõikide harude lõikes kokku oli Poste turuosa elukindlustuslepingute arvu osas 2008. aastal 17,5 %. Elukindlustusmaksete kogumise osas (st väärtus) oli Poste turuosa 2008. aastal 10,1 %, pankadel samal aastal aga 43,6 % ja kindlustusagentidel 23,8 %. Käesoleva otsuse puhul tuleb neid tegureid pidada konkurentsile otsese avatuse märgiks. |
| --- | --- |

(22)

Kättesaadava teabe kohaselt on Poste turuosa kõnealustes eri valdkondades erinev, ulatudes suhteliselt piiratud suurusest (19,8 % kogu kaudsest pakkumisest, sealhulgas BancoPosta võlakirjad) ebaoluliseni (investeerimisfondide valdkonnas, kus turuosa 2008. aastal ulatus 0,7 protsendini). Investeerimisfondide valdkonnas on kahe peamise konkurendi turuosa kokku 43,4 %. Investeerimisfondide turustuskanalite osas on konkurentsisurve veelgi tuntavam, pidades silmas, et turustamisel on pankade (13) ja vahendajate (14) turuosa kokku 78,3 %, postkontoritel 0,7 %. Elukindlustuse valdkonnas pakkus Poste 2008. aastal eri laadi kindlustuslepinguid I ja III kindlustusharus ning ei tegutsenud IV, V ja VI harus. Kindlustuslepingute arvu osas ulatus Poste turuosa I haru elukindlustuse puhul 17,03 protsendini, samas kui III harus oli vastav näitaja 19,4 %. Kõikide harude lõikes kokku oli Poste turuosa elukindlustuslepingute arvu osas 2008. aastal 17,5 %. Elukindlustusmaksete kogumise osas (st väärtus) oli Poste turuosa 2008. aastal 10,1 %, pankadel samal aastal aga 43,6 % ja kindlustusagentidel 23,8 %. Käesoleva otsuse puhul tuleb neid tegureid pidada konkurentsile otsese avatuse märgiks.

| (23) | Kõnealused makseteenused hõlmavad krediitkaardi- (sealhulgas tagasimaksega krediitkaardid), deebetkaardi- ja ettemaksekaarditeenuseid. Õiguslike piirangute tõttu tegutseb Poste krediitkaartide turul vahendajana, kes pakub teiste turuosaliste kaarte, kusjuures kõnealuste teiste osaliste kanda jääb ka maksejõuetusrisk. Samas võib Poste välja anda deebetkaarte (Postamat) ja ettemaksekaarte. Esitatud teabe kohaselt ulatus Poste turuosa (mõõdetuna väärtuse põhjal) krediitkaartide turul 2008. aastal 0,8 protsendini (15). Poste turuosa oli deebetkaartide turul 16,74 %, mis moodustab 44,6 % kogu Itaalia maksekaartide sektorist. Deebetkaartide sektori ülejäänud osa hõlmab panga deebetkaarte, millega saab maksta müügikohtades. Eelkõige ettemaksekaartide osas on Postel alates PostePay kaardi turuletoomisest 2003. aasta novembris küllaltki oluline turuosa (vähenes 59,8 %-lt 2007. aastal 56,5 %-le 2008. aastal). Seevastu suurenes samal ajavahemikul kahe suurima konkurendi turuosa kokku 15,7 %-lt 20,4 %-le ning kolme suurima konkurendi turuosa kokku suurenes 18,8 %-lt 2007. aastal 24,6 %-le 2008. aastal. Kuigi Poste turuosa kõnealusel turul, mis moodustab 9,7 % kogu Itaalia maksekaartide sektorist, on jätkuvalt suur, ulatub kolme suurima konkurendi turuosa (mis on kasvamas) kokku pisut vähem kui pooleni Poste turuosast ning sel tasemel suudavad nad pakkuda Postele piisavat konkurentsisurvet (16). Käesoleva otsuse puhul tuleb neid tegureid pidada konkurentsile otsese avatuse märgiks krediit-, deebet- ja ettemaksekaardi sektoris. |
| --- | --- |

(23)

Kõnealused makseteenused hõlmavad krediitkaardi- (sealhulgas tagasimaksega krediitkaardid), deebetkaardi- ja ettemaksekaarditeenuseid. Õiguslike piirangute tõttu tegutseb Poste krediitkaartide turul vahendajana, kes pakub teiste turuosaliste kaarte, kusjuures kõnealuste teiste osaliste kanda jääb ka maksejõuetusrisk. Samas võib Poste välja anda deebetkaarte (Postamat) ja ettemaksekaarte. Esitatud teabe kohaselt ulatus Poste turuosa (mõõdetuna väärtuse põhjal) krediitkaartide turul 2008. aastal 0,8 protsendini (15). Poste turuosa oli deebetkaartide turul 16,74 %, mis moodustab 44,6 % kogu Itaalia maksekaartide sektorist. Deebetkaartide sektori ülejäänud osa hõlmab panga deebetkaarte, millega saab maksta müügikohtades. Eelkõige ettemaksekaartide osas on Postel alates PostePay kaardi turuletoomisest 2003. aasta novembris küllaltki oluline turuosa (vähenes 59,8 %-lt 2007. aastal 56,5 %-le 2008. aastal). Seevastu suurenes samal ajavahemikul kahe suurima konkurendi turuosa kokku 15,7 %-lt 20,4 %-le ning kolme suurima konkurendi turuosa kokku suurenes 18,8 %-lt 2007. aastal 24,6 %-le 2008. aastal. Kuigi Poste turuosa kõnealusel turul, mis moodustab 9,7 % kogu Itaalia maksekaartide sektorist, on jätkuvalt suur, ulatub kolme suurima konkurendi turuosa (mis on kasvamas) kokku pisut vähem kui pooleni Poste turuosast ning sel tasemel suudavad nad pakkuda Postele piisavat konkurentsisurvet (16). Käesoleva otsuse puhul tuleb neid tegureid pidada konkurentsile otsese avatuse märgiks krediit-, deebet- ja ettemaksekaardi sektoris.

| (24) | Nagu märgitud eespool põhjenduse 2 punktis d, hõlmab taotlus ka arveldusteenuseid. Kättesaadava teabe kohaselt ulatus Poste turuosa rahakaartide ja panga maksekorralduste osas 2008. aastal 16 protsendini. Käimas on arutelud, et edendada panga maksekorralduste ja rahakaartide koostalitlusvõimet ja konkurentsi. Kättesaadav teave ei hõlma Poste turuosa rahvusvaheliste rahakaartide turul, kuna võrreldavat statistikat pangasüsteemis tehtavate rahvusvaheliste arveldustehingute kohta on raske saada. Võttes arvesse, et rahvusvaheliste rahakaartide osakaal rahakaartide ja panga maksekorralduste koguarvus on pisut üle 2 %, võib seda käesoleva otsuse puhul käsitada ebaolulisena, pidades lisaks silmas piiriüleste arveldustehingute ulatuslikumaid liberaliseerimisalgatusi, nagu ühtne euromaksete piirkond. Seepärast tuleb neid tegureid pidada arveldusteenuste turu konkurentsile otsese avatuse märgiks. |
| --- | --- |

(24)

Nagu märgitud eespool põhjenduse 2 punktis d, hõlmab taotlus ka arveldusteenuseid. Kättesaadava teabe kohaselt ulatus Poste turuosa rahakaartide ja panga maksekorralduste osas 2008. aastal 16 protsendini. Käimas on arutelud, et edendada panga maksekorralduste ja rahakaartide koostalitlusvõimet ja konkurentsi. Kättesaadav teave ei hõlma Poste turuosa rahvusvaheliste rahakaartide turul, kuna võrreldavat statistikat pangasüsteemis tehtavate rahvusvaheliste arveldustehingute kohta on raske saada. Võttes arvesse, et rahvusvaheliste rahakaartide osakaal rahakaartide ja panga maksekorralduste koguarvus on pisut üle 2 %, võib seda käesoleva otsuse puhul käsitada ebaolulisena, pidades lisaks silmas piiriüleste arveldustehingute ulatuslikumaid liberaliseerimisalgatusi, nagu ühtne euromaksete piirkond. Seepärast tuleb neid tegureid pidada arveldusteenuste turu konkurentsile otsese avatuse märgiks.

IV.   JÄRELDUSED

| (25) | Võttes arvesse põhjendustes 13–24 käsitletud tegureid, tuleb direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Itaalia puhul täidetuks järgmiste teenuste osas:






  a) | hoiuste kogumine üldsuselt arvelduskonto kaudu; |
| --- | --- | --- |

(25)

Võttes arvesse põhjendustes 13–24 käsitletud tegureid, tuleb direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust pidada Itaalia puhul täidetuks järgmiste teenuste osas:

a)

hoiuste kogumine üldsuselt arvelduskonto kaudu;

| b) | laenu andmine pankade ja akrediteeritud finantsvahendajate nimel; |
| --- | --- |

b)

laenu andmine pankade ja akrediteeritud finantsvahendajate nimel;

| c) | investeerimisteenused ja -tegevus; |
| --- | --- |

c)

investeerimisteenused ja -tegevus;

| d) | makse- ja arveldusteenused. |
| --- | --- |

d)

makse- ja arveldusteenused.

| (26) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimus on samuti täidetud, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada ostjate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada Itaalias põhjenduse 25 punktides a–d loetletud teenuste osutamist, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks Itaalias. |
| --- | --- |

(26)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimus on samuti täidetud, ei tuleks direktiivi 2004/17/EÜ kohaldada ostjate sõlmitud lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada Itaalias põhjenduse 25 punktides a–d loetletud teenuste osutamist, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks Itaalias.

| (27) | Käesolev otsus lähtub 2009. aasta juulist oktoobrini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud Itaalia Vabariigi esitatud teabes. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused enam täidetud, |
| --- | --- |

(27)

Käesolev otsus lähtub 2009. aasta juulist oktoobrini kehtinud õiguslikust ja tegelikust olukorrast, nagu seda on kirjeldatud Itaalia Vabariigi esitatud teabes. Otsuse võib läbi vaadata, kui õigusliku või tegeliku olukorra olulise muutumise tõttu ei ole direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 lõike 1 kohaldamise tingimused enam täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata lepingute suhtes, mille on sõlminud ostjad ja mille eesmärk on võimaldada järgmiste teenuste osutamist Itaalias:

| a) | hoiuste kogumine üldsuselt arvelduskonto kaudu; |
| --- | --- |

a)

hoiuste kogumine üldsuselt arvelduskonto kaudu;

| b) | laenu andmine pankade ja akrediteeritud finantsvahendajate nimel; |
| --- | --- |

b)

laenu andmine pankade ja akrediteeritud finantsvahendajate nimel;

| c) | investeerimisteenused ja -tegevus; |
| --- | --- |

c)

investeerimisteenused ja -tegevus;

| d) | makse- ja arveldusteenused. |
| --- | --- |

d)

makse- ja arveldusteenused.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 5. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Vt Corte dei Conti (kontrollikoda) aruanne Poste Italiane finantsjuhtimise kohta 2006. majandusaastal.

2

(3)  Provvedimento N.19778. Poste Italiane-Aumento Commissione bolletini, kättesaadav veebilehel www.agcm.it

3

(4)  Vt komisjoni otsus K(2006) 4207 (lõplik), 26.9.2006, riigiabi juhtum C42/06 (ex NN52/06) Itaalia – Poste Italiane – BancoPosta, punkt 59, ning komisjoni otsus K(2006) 5478 (lõplik), 22.11.2006, riigiabi juhtum C49/06 (ex NN65/06) Itaalia – Poste Italiane – BancoPosta, punkt 72.

4

ex

ex

(5)  Vt eelkõige asutuse 20. detsembri 2007. aasta otsus nr 16249, C8027 Intesa/Sanpaolo, bülletään 49/2006.

5

(6)  Tegelikult koostati eespool osutatud Intesa/Sanpaolo juhtumi puhul üksikasjalik analüüs, milles käsitleti seda, kuivõrd lihtsalt on panga kliendid nõus üle minema Poste osutatavatele teenustele.

6

(7)  78,1 % klientidest ei soovi üle minna postiteenistuse arvelduskontole ja 10,1 % klientidest on nõus seda tegema. Üldiselt saadi samad tulemused, kui uuriti klientide valmidust vahetada kontot juhul, kui pangakonto kasutamisega seotud teenustasu peaks 5 % suurenema. Ka sel juhul ei soovi enamik kliente vahetada oma pangakontot postiteenistuse arvelduskonto vastu.

7

(8)  Kuigi õiguslikke piiranguid ei ole muudetud, on Poste hakanud laiendama oma teenustevalikut, mis võib suurendada konkurentsi turul.

8

(9)  Komisjoni otsus riigiabi kohta C42/06 (ex NN52/06) – Itaalia Poste Italiane – BancoPosta „Intresside maksmine riigikassas hoiustavatelt arveldusarvetelt”, ELT C 290, 29.11.2006, lk 8.

9

ex

(10)  Otsuse punkt 60. Samas küsimuses vt ka komisjoni 22. novembri 2006. aasta otsuse K(2006) 5478 (lõplik) (riigiabi juhtum C-49/06 (ex NN 65/06) Itaalia – Poste Italiane – postipanga hoiused) punkt 73, ELT C 31, 13.2.2007, lk 11.

10

ex

(11)  Nt üldotstarbel või konkreetse kauba (nt auto) ostmiseks.

11

(12)  Sealhulgas Deutsche Banki ja Compassi laenude vahendamine.

12

(13)  58,1 %.

13

(14)  20,2 %.

14

(15)  1,9 %, kui aluseks võtta kehtivate krediitkaartide arv.

15

(16)  Selline on mutatis mutandis eelmises otsuses esitatud põhjendus, vt nt põhjendus 17, komisjoni otsus 2009/46/EÜ, 19. detsember 2008, teatavate Rootsi postiteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisalast, ELT L 19, 23.1.2009, lk 50.

16

mutatis mutandis

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 9.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/14

---

REGIOONIDE KOMITEE

KODUKORD

SISUKORD

SISSEJUHATUS

MÄRKUS

I   JAOTIS

KOMITEE LIIKMED JA TÖÖORGANID

1.   PEATÜKK

KOMITEE TÖÖORGANID

Artikkel 1 – Komitee tööorganid

2.   PEATÜKK

KOMITEE LIIKMED

Artikkel 2 – Komitee täisliikmete ja asendusliikmete staatus

Artikkel 3 – Volituste tähtaeg

Artikkel 4 – Privileegid ja immuniteedid

Artikkel 5 – Täis- ja asendusliikmete osalemine

Artikkel 6 – Hääleõiguse delegeerimine

Artikkel 7 – Riikide delegatsioonid ja fraktsioonid

Artikkel 8 – Riikide delegatsioonid

Artikkel 9 – Fraktsioonid ja fraktsioonidesse mittekuuluvad liikmed

Artikkel 10 – Piirkondadevahelised rühmad

II   JAOTIS

KOMITEE ÜLESEHITUS JA TÖÖKORRALDUS

1.   PEATÜKK

KOMITEE UUE KOOSSEISU KOKKUKUTSUMINE JA ESIMENE ISTUNG

Artikkel 11 – Komitee uue koosseisu kokkukutsumine

Artikkel 12 – Komitee uue koosseisu esimene istung ja liikmete volituste kontrollimine

2.   PEATÜKK

KOMITEE TÄISKOGU

Artikkel 13 – Täiskogu ülesanded

Artikkel 14 – Täiskogu kokkukutsumine

Artikkel 15 – Täiskogu istungjärgu päevakord

Artikkel 16 – Täiskogu istungjärgu avamine

Artikkel 17 – Istungite avalikkus, külaliste ja külalisesinejate osalemine, päevakajaliste küsimuste arutamine

Artikkel 18 – Sõnavõtuks antav kõneaeg

Artikkel 19 – Sõnavõtjate nimekiri

Artikkel 20 – Sõnavõtud töökorralduslikes küsimustes

Artikkel 21 – Otsustusvõimelisus

Artikkel 22 – Hääletamine

Artikkel 23 – Muudatusettepanekute esitamise kord

Artikkel 24 – Muudatusettepanekute menetlemise kord

Artikkel 25 – Kiireloomulised arvamused ja aruanded

Artikkel 26 – Lihtsustatud menetlus

Artikkel 27 – Täiskogu istungjärgu lõpetamine

Artikkel 28 – Sümbolid

3.   PEATÜKK

KOMITEE JUHATUS JA PRESIDENT

Artikkel 29 – Juhatuse koosseis

Artikkel 30 – Juhatuse liikmete asendamine

Artikkel 31 – Valimiste kord

Artikkel 32 – Komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimine

Artikkel 33 – Juhatuse liikmete valimine

Artikkel 34 – Asendajate valimine

Artikkel 35 – Järelvalimised juhatuse vabanenud kohtade täitmiseks

Artikkel 36 – Juhatuse ülesanded

Artikkel 37 – Juhatuse koosolekute kokkukutsumise, otsustusvõimelisuse kindlakstegemise ja otsuste vastuvõtmise kord

Artikkel 38 – Komitee president

Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide menetlemise kord juhatuses

Artikkel 39 – Arvamused – õiguslik alus

Artikkel 40 – Juhtivkomisjoni määramine arvamustele ja aruannetele

Artikkel 41 – Pearaportööri määramine

Artikkel 42 – Omaalgatuslikud arvamused ja aruanded

Artikkel 43 – Resolutsioonide eelnõude esitamise kord

Artikkel 44 – Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide mõjulepääsu tagamine

4.   PEATÜKK

KOMISJONID

Artikkel 45 – Koosseis ja pädevus

Artikkel 46 – Esimees ja aseesimehed

Artikkel 47 – Komisjonide ülesanded

Artikkel 48 – Komisjonide kokkukutsumine ja päevakord

Artikkel 49 – Komisjonide tegevuse avalikkus

Artikkel 50 – Arvamuste ja aruannete koostamise tähtajad

Artikkel 51 – Arvamuste ja aruannete sisu

Artikkel 52 – Komitee arvamuse vastuvõtmise järgne tegevus

Artikkel 53 – Hagi esitamine subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus

Artikkel 54 – Komiteega kohustuslikku konsulteerimist nõudval juhul konsulteerimata jätmine

Artikkel 55 – Aruanne arvamuste mõjulepääsu kohta

Artikkel 56 – Raportöörid

Artikkel 57 – Töörühmad

Artikkel 58 – Eksperdid

Artikkel 59 – Otsustusvõimelisus

Artikkel 60 – Hääletamine

Artikkel 61 – Muudatusettepanekud

Artikkel 62 – Arvamuse või aruande koostamisest loobumine

Artikkel 63 – Kirjalik menetlus

Artikkel 64 – Kirja vormis seisukohavõtt

Artikkel 65 – Komisjonidele kohaldatavad sätted

5.   PEATÜKK

KOMITEE HALDAMINE

Artikkel 66 – Peasekretariaat

Artikkel 67 – Peasekretär

Artikkel 68 – Peasekretäri ametisse nimetamine

Artikkel 69 – Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused

Artikkel 70 – Kinnine koosolek

Artikkel 71 – Rahandus- ja halduskomisjon

Artikkel 72 – Eelarve

III   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

1.   PEATÜKK

KOOSTÖÖ TEISTE INSTITUTSIOONIDEGA

Artikkel 73 – Koostöölepingud

Artikkel 74 – Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide edastamine ja avaldamine

2.   PEATÜKK

TEGEVUSE AVALIKKUS JA LÄBIPAISTVUS

Artikkel 75 – Avalikkuse juurdepääs dokumentidele

3.   PEATÜKK

KEELTEKASUTUS

Artikkel 76 – Suulise tõlke keelerežiim

4.   PEATÜKK

RAKENDUSSÄTTED

Artikkel 77 – Kodukorra muutmine

Artikkel 78 – Juhatuse korraldused

Artikkel 79 – Kodukorra jõustumine

*

* *

SISSEJUHATUS

Regioonide Komitee võttis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 306 teise lõigu alusel 3. detsembril 2009 vastu järgmise kodukorra.

MÄRKUS

Käesolevas kodukorras kasutatud ametinimetused kehtivad võrdselt nii nais- kui meessoost isikute kohta.

I   JAOTIS

KOMITEE LIIKMED JA TÖÖORGANID

1.   PEATÜKK

KOMITEE TÖÖORGANID

Artikkel 1 –   Komitee tööorganid

Komitee tööorganiteks on täiskogu, president, juhatus ja komisjonid.

2.   PEATÜKK

KOMITEE LIIKMED

Artikkel 2 –   Komitee täisliikmete ja asendusliikmete staatus

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 300 esindavad komitee täisliikmed ja asendusliikmed piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse üksusi. Neil on piirkondlike või kohalike omavalitsusorganite valimistel saadud volitused või nad kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. Ametiülesannete täitmisel ei või komitee liikmeid siduda mingite kohustuslike juhistega. Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud.

Artikkel 3 –   Volituste tähtaeg

| 1. | Komitee täis- või asendusliikme volitused algavad kuupäevast, mil jõustub nõukogu otsus tema ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

1.

Komitee täis- või asendusliikme volitused algavad kuupäevast, mil jõustub nõukogu otsus tema ametisse nimetamise kohta.

| 2. | Komitee täis- või asendusliikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisel või tema surma korral. |
| --- | --- |

2.

Komitee täis- või asendusliikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisel või tema surma korral.

| 3. | Tagasiastumissoovi korral peab komitee täis- või asendusliige esitama kirjaliku avalduse komitee presidendile, märkides ära tagasiastumise jõustumise kuupäeva. President teavitab sellest nõukogu, kes kinnitab komitee liikme koha vabanemist ja viib läbi koha täitmise menetluse. |
| --- | --- |

3.

Tagasiastumissoovi korral peab komitee täis- või asendusliige esitama kirjaliku avalduse komitee presidendile, märkides ära tagasiastumise jõustumise kuupäeva. President teavitab sellest nõukogu, kes kinnitab komitee liikme koha vabanemist ja viib läbi koha täitmise menetluse.

| 4. | Komitee täis- või asendusliige, kelle volitused komitees lõpevad seoses tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisega, peab sellest viivitamatult kirjalikult teavitama komitee presidenti. |
| --- | --- |

4.

Komitee täis- või asendusliige, kelle volitused komitees lõpevad seoses tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisega, peab sellest viivitamatult kirjalikult teavitama komitee presidenti.

| 5. | Käesoleva artikli lõikes 2 märgitud juhtudel nimetab nõukogu asendaja komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva artikli lõikes 2 märgitud juhtudel nimetab nõukogu asendaja komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks.

Artikkel 4 –   Privileegid ja immuniteedid

Komitee täisliikmetel ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmetel on privileegid ja immuniteedid vastavalt protokollile Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta.

Artikkel 5 –   Täis- ja asendusliikmete osalemine

| 1. | Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda täiskogu istungjärgul, võib asendada sama riigi delegatsiooni kuuluv asendusliige. Asendusliige võidakse määrata ka ainult kindlateks istungipäevadeks. Kõik istungil osalevad täis- ja asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma. |
| --- | --- |

1.

Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda täiskogu istungjärgul, võib asendada sama riigi delegatsiooni kuuluv asendusliige. Asendusliige võidakse määrata ka ainult kindlateks istungipäevadeks. Kõik istungil osalevad täis- ja asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma.

| 2. | Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda komisjoni või mis tahes muul juhatuse heakskiidetud koosolekul, võib asendada sama riigi delegatsiooni, samasse fraktsiooni või piirkondadevahelisse rühma kuuluv teine täis- või asendusliige. Kõik koosolekul osalevad komitee täis- ja asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma. |
| --- | --- |

2.

Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda komisjoni või mis tahes muul juhatuse heakskiidetud koosolekul, võib asendada sama riigi delegatsiooni, samasse fraktsiooni või piirkondadevahelisse rühma kuuluv teine täis- või asendusliige. Kõik koosolekul osalevad komitee täis- ja asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma.

| 3. | Kodukorra artikli 36 või 57 alusel koostatud töörühma asendusliikmete nimekirja määratud komitee täis- või asendusliige võib asendada ükskõik millist oma fraktsiooni liiget. |
| --- | --- |

3.

Kodukorra artikli 36 või 57 alusel koostatud töörühma asendusliikmete nimekirja määratud komitee täis- või asendusliige võib asendada ükskõik millist oma fraktsiooni liiget.

| 4. | Asendusliige või teist liiget asendav täisliige võib asendada vaid ühte liiget. Asendusliikmel või teist liiget asendaval täisliikmel on asjaomasel koosolekul kõik liikme volitused. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb teatada peasekretariaati, järgides teatamiskorrast tulenevaid nõudeid. Vastav teade peab laekuma koosolekule eelnevaks päevaks. |
| --- | --- |

4.

Asendusliige või teist liiget asendav täisliige võib asendada vaid ühte liiget. Asendusliikmel või teist liiget asendaval täisliikmel on asjaomasel koosolekul kõik liikme volitused. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb teatada peasekretariaati, järgides teatamiskorrast tulenevaid nõudeid. Vastav teade peab laekuma koosolekule eelnevaks päevaks.

| 5. | Iga täiskogu istungjärgu puhul hüvitatakse kulud vaid ühekordselt kas täis- või asendusliikmele. Sellega seonduva sätestavad täpsemalt juhatuse kehtestatavad sõidukulusid ja päevaraha käsitlevad juhised. |
| --- | --- |

5.

Iga täiskogu istungjärgu puhul hüvitatakse kulud vaid ühekordselt kas täis- või asendusliikmele. Sellega seonduva sätestavad täpsemalt juhatuse kehtestatavad sõidukulusid ja päevaraha käsitlevad juhised.

| 6. | Raportööriks määratud asendusliige võib tutvustada enda vastutusel koostatud arvamuse või aruande eelnõu täiskogu istungjärgul, mille päevakorras arvamuse või aruande eelnõu on. Sama kehtib ka siis, kui komitee täisliige, keda ta asendab, viibib ise samuti sellel istungil. Komitee täisliige võib oma hääleõiguse kõnealuse arvamuse või aruande eelnõu arutamise ajaks edasi delegeerida asendusliikmele. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne kõnealuse istungjärgu toimumist kirjalikult teatada. |
| --- | --- |

6.

Raportööriks määratud asendusliige võib tutvustada enda vastutusel koostatud arvamuse või aruande eelnõu täiskogu istungjärgul, mille päevakorras arvamuse või aruande eelnõu on. Sama kehtib ka siis, kui komitee täisliige, keda ta asendab, viibib ise samuti sellel istungil. Komitee täisliige võib oma hääleõiguse kõnealuse arvamuse või aruande eelnõu arutamise ajaks edasi delegeerida asendusliikmele. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne kõnealuse istungjärgu toimumist kirjalikult teatada.

| 7. | Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 1 kohaldamist, kaotavad kõik hääleõiguse delegeerimised kehtivuse hetkest, mil lõpevad selle täisliikme volitused komitee liikmena, kes ei saa koosolekul või istungil osaleda. |
| --- | --- |

7.

Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 1 kohaldamist, kaotavad kõik hääleõiguse delegeerimised kehtivuse hetkest, mil lõpevad selle täisliikme volitused komitee liikmena, kes ei saa koosolekul või istungil osaleda.

Artikkel 6 –   Hääleõiguse delegeerimine

Hääleõigust ei saa delegeerida, välja arvatud artiklites 5 ja 30 ettenähtud juhtudel.

Artikkel 7 –   Riikide delegatsioonid ja fraktsioonid

Riikide delegatsioonid ja fraktsioonid osalevad võrdselt komitee töö korraldamises.

Artikkel 8 –   Riikide delegatsioonid

| 1. | Üht liikmesriiki esindavad komitee täis- ja asendusliikmed moodustavad asjaomase riigi delegatsiooni. Iga delegatsioon võtab vastu oma töökorra ja valib esimehe, kelle nimi teatatakse ametlikult komitee presidendile. |
| --- | --- |

1.

Üht liikmesriiki esindavad komitee täis- ja asendusliikmed moodustavad asjaomase riigi delegatsiooni. Iga delegatsioon võtab vastu oma töökorra ja valib esimehe, kelle nimi teatatakse ametlikult komitee presidendile.

| 2. | Peasekretär korraldab komitee haldusstruktuuri raames riikide delegatsioonidele abi osutamise, mis võimaldab ühtlasi igal üksikul komitee liikmel saada teavet ja abi tema riigikeeles. Seda ülesannet täidab Regioonide Komitee ametnikest ja muudest teenistujatest koosnev talitus, mis tagab delegatsioonidele võimaluse vastavalt vajadusele kasutada komitee infrastruktuuri. Muu hulgas tagab peasekretär delegatsioonidele võimaluse pidada koosolekuid vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle toimumise ajal. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär korraldab komitee haldusstruktuuri raames riikide delegatsioonidele abi osutamise, mis võimaldab ühtlasi igal üksikul komitee liikmel saada teavet ja abi tema riigikeeles. Seda ülesannet täidab Regioonide Komitee ametnikest ja muudest teenistujatest koosnev talitus, mis tagab delegatsioonidele võimaluse vastavalt vajadusele kasutada komitee infrastruktuuri. Muu hulgas tagab peasekretär delegatsioonidele võimaluse pidada koosolekuid vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle toimumise ajal.

| 3. | Riikide delegatsioone abistavad lisaks ka riiklikud koordineerijad, kes ei kuulu peasekretariaadi personali koosseisu. Nad aitavad komitee liikmetel täita oma ametiülesandeid. |
| --- | --- |

3.

Riikide delegatsioone abistavad lisaks ka riiklikud koordineerijad, kes ei kuulu peasekretariaadi personali koosseisu. Nad aitavad komitee liikmetel täita oma ametiülesandeid.

| 4. | Peasekretär osutab riiklikele koordineerijatele asjakohast tuge, muu hulgas võimaldab ta neil asjakohaselt kasutada komitee infrastruktuuri. |
| --- | --- |

4.

Peasekretär osutab riiklikele koordineerijatele asjakohast tuge, muu hulgas võimaldab ta neil asjakohaselt kasutada komitee infrastruktuuri.

Artikkel 9 –   Fraktsioonid ja fraktsioonidesse mittekuuluvad liikmed

| 1. | Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada fraktsioone, lähtudes oma poliitilistest eelistustest. Fraktsiooni liikmeks astumise kriteeriumid sätestatakse fraktsiooni töökorras. |
| --- | --- |

1.

Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada fraktsioone, lähtudes oma poliitilistest eelistustest. Fraktsiooni liikmeks astumise kriteeriumid sätestatakse fraktsiooni töökorras.

| 2. | Fraktsiooni saavad moodustada vähemalt 18 komitee täis- või asendusliiget, kellest vähemalt pool peavad olema komitee täisliikmed ning kes kokku esindavad vähemalt viiendikku liikmesriikidest. Komitee täis- ja asendusliikmed võivad kuuluda vaid ühte fraktsiooni. Fraktsioon loetakse laialisaadetuks, kui selle liikmete arv langeb alla fraktsiooni moodustamiseks nõutava miinimumi. |
| --- | --- |

2.

Fraktsiooni saavad moodustada vähemalt 18 komitee täis- või asendusliiget, kellest vähemalt pool peavad olema komitee täisliikmed ning kes kokku esindavad vähemalt viiendikku liikmesriikidest. Komitee täis- ja asendusliikmed võivad kuuluda vaid ühte fraktsiooni. Fraktsioon loetakse laialisaadetuks, kui selle liikmete arv langeb alla fraktsiooni moodustamiseks nõutava miinimumi.

| 3. | Komitee presidenti teavitatakse fraktsiooni moodustamisest, laialisaatmisest või muust muutmisest. Fraktsiooni moodustamise teates märgitakse fraktsiooni nimi ning fraktsiooni moodustanud liikmete ja fraktsiooni eestseisuse liikmete nimed. |
| --- | --- |

3.

Komitee presidenti teavitatakse fraktsiooni moodustamisest, laialisaatmisest või muust muutmisest. Fraktsiooni moodustamise teates märgitakse fraktsiooni nimi ning fraktsiooni moodustanud liikmete ja fraktsiooni eestseisuse liikmete nimed.

| 4. | Fraktsioone abistavad sekretariaadid, mille töötajad kuuluvad peasekretariaadi personali koosseisu. Fraktsioonid võivad ametisse nimetavale asutusele esitada ettepanekuid sekretariaadi töötajate valiku, töölevõtmise, edutamise või töölepingu pikendamise kohta. Ametisse nimetav asutus teeb otsuse pärast asjaomase fraktsiooni esimehega konsulteerimist. |
| --- | --- |

4.

Fraktsioone abistavad sekretariaadid, mille töötajad kuuluvad peasekretariaadi personali koosseisu. Fraktsioonid võivad ametisse nimetavale asutusele esitada ettepanekuid sekretariaadi töötajate valiku, töölevõtmise, edutamise või töölepingu pikendamise kohta. Ametisse nimetav asutus teeb otsuse pärast asjaomase fraktsiooni esimehega konsulteerimist.

| 5. | Peasekretär eraldab fraktsioonide ja nende tööorganite koosolekute, tegevuse, väljaannete ja sekretariaatide töö jaoks piisavaid vahendeid. Eraldatavad vahendid tuuakse eelarves iga fraktsiooni kohta eraldi välja. Fraktsioonid ja nende sekretariaadid võivad komitee infrastruktuuri vastavalt vajadusele kasutada. |
| --- | --- |

5.

Peasekretär eraldab fraktsioonide ja nende tööorganite koosolekute, tegevuse, väljaannete ja sekretariaatide töö jaoks piisavaid vahendeid. Eraldatavad vahendid tuuakse eelarves iga fraktsiooni kohta eraldi välja. Fraktsioonid ja nende sekretariaadid võivad komitee infrastruktuuri vastavalt vajadusele kasutada.

| 6. | Fraktsioonid ja nende eestseisused võivad koguneda vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle toimumise ajal. Fraktsioonid võivad kaks korda aastas pidada erakorralisi koosolekuid. Kõnealustel koosolekutel osalevale asendusliikmele hüvitatakse sõidukulud ja makstakse päevaraha ainult siis, kui ta asendab koosolekutel oma fraktsiooni kuuluvat komitee täisliiget. |
| --- | --- |

6.

Fraktsioonid ja nende eestseisused võivad koguneda vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle toimumise ajal. Fraktsioonid võivad kaks korda aastas pidada erakorralisi koosolekuid. Kõnealustel koosolekutel osalevale asendusliikmele hüvitatakse sõidukulud ja makstakse päevaraha ainult siis, kui ta asendab koosolekutel oma fraktsiooni kuuluvat komitee täisliiget.

| 7. | Fraktsioonidesse mittekuuluvatele komitee liikmetele pakutakse haldusabi. Kõnealuse abi osutamise üksikasjalikud tingimused sätestab peasekretäri esildisel juhatus. |
| --- | --- |

7.

Fraktsioonidesse mittekuuluvatele komitee liikmetele pakutakse haldusabi. Kõnealuse abi osutamise üksikasjalikud tingimused sätestab peasekretäri esildisel juhatus.

Artikkel 10 –   Piirkondadevahelised rühmad

Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada piirkondadevahelisi rühmi. Rühma moodustamisest teavitatakse komitee presidenti. Piirkondadevaheline rühm moodustatakse korrakohaselt juhatuse otsusega.

*

* *

II   JAOTIS

KOMITEE ÜLESEHITUS JA TÖÖKORRALDUS

1.   PEATÜKK

KOMITEE UUE KOOSSEISU KOKKUKUTSUMINE JA ESIMENE ISTUNG

Artikkel 11 –   Komitee uue koosseisu kokkukutsumine

Komitee uue koosseisu kutsub pärast iga viie aasta tagant toimuvat koosseisu uuendamist esimeseks istungiks kokku selle ametist lahkuv president või ametist lahkuv esimene asepresident või kõige vanem ametist lahkuv asepresident või komitee vanim liige. Komitee koguneb hiljemalt kuu aja möödudes pärast liikmete ametisse nimetamist nõukogu poolt.

Komitee liige, kes täidab käesoleva artikli esimese lõigu alusel ajutiselt presidendi ülesandeid, esindab sel perioodil komiteed ning juhatab ajutise presidendina esimest istungit.

Komitee ajutine president, teda abistavad neli noorimat kohalviibivat komitee liiget ja komitee peasekretär moodustavad ajutise juhatuse.

Artikkel 12 –   Komitee uue koosseisu esimene istung ja liikmete volituste kontrollimine

| 1. | Esimesel istungil teavitab ajutine president komiteed nõukogu teatest liikmete ametisse nimetamise kohta ja annab ülevaate oma tegevusest komitee esindajana. Ajutine president võib vastava taotluse korral enne komitee uue koosseisu ametiaja ametlikku algust kontrollida liikmete ametisse nimetamist ja nende volitusi. |
| --- | --- |

1.

Esimesel istungil teavitab ajutine president komiteed nõukogu teatest liikmete ametisse nimetamise kohta ja annab ülevaate oma tegevusest komitee esindajana. Ajutine president võib vastava taotluse korral enne komitee uue koosseisu ametiaja ametlikku algust kontrollida liikmete ametisse nimetamist ja nende volitusi.

| 2. | Ajutine juhatus jätkab ametis kuni komitee juhatuse liikmete valimistulemuste teatavakstegemiseni. |
| --- | --- |

2.

Ajutine juhatus jätkab ametis kuni komitee juhatuse liikmete valimistulemuste teatavakstegemiseni.

2.   PEATÜKK

KOMITEE TÄISKOGU

Artikkel 13 –   Täiskogu ülesanded

Komitee töötab täiskoguna. Täiskogu täidab järgmisi põhiülesandeid:

| a) | võtab vastu arvamusi, aruandeid ja resolutsioone; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu arvamusi, aruandeid ja resolutsioone;

| b) | võtab vastu komitee tulude ja kulude eelarvestuse; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu komitee tulude ja kulude eelarvestuse;

| c) | võtab vastu komitee poliitilise programmi iga uue koosseisu volituste saamisel; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu komitee poliitilise programmi iga uue koosseisu volituste saamisel;

| d) | valib komitee presidendi, esimese asepresidendi ja teised juhatuse liikmed; |
| --- | --- |

d)

valib komitee presidendi, esimese asepresidendi ja teised juhatuse liikmed;

| e) | moodustab komisjone; |
| --- | --- |

e)

moodustab komisjone;

| f) | võtab vastu komitee kodukorra ja muudab seda; |
| --- | --- |

f)

võtab vastu komitee kodukorra ja muudab seda;

| g) | võtab kooskõlas artiklitega 53 ja 54 tegutseva komitee presidendi või juhtivkomisjoni esildisel pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi. Sellise otsuse vastuvõtmise puhul esitab president kohtusse komitee nimel hagi. |
| --- | --- |

g)

võtab kooskõlas artiklitega 53 ja 54 tegutseva komitee presidendi või juhtivkomisjoni esildisel pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi. Sellise otsuse vastuvõtmise puhul esitab president kohtusse komitee nimel hagi.

Artikkel 14 –   Täiskogu kokkukutsumine

| 1. | Komitee president kutsub täiskogu istungjärguks kokku vähemalt korra kvartalis. Juhatus määrab täiskogu istungjärkude kuupäevad kindlaks eelneva aasta kolmandas kvartalis. Täiskogu istungjärk võib olla ühe- või mitmepäevane. |
| --- | --- |

1.

Komitee president kutsub täiskogu istungjärguks kokku vähemalt korra kvartalis. Juhatus määrab täiskogu istungjärkude kuupäevad kindlaks eelneva aasta kolmandas kvartalis. Täiskogu istungjärk võib olla ühe- või mitmepäevane.

| 2. | Vähemalt ühe neljandiku komitee liikmete kirjalikul taotlusel peab president kokku kutsuma täiskogu erakorralise istungjärgu, mis toimub mitte varem kui üks nädal ja mitte hiljem kui üks kuu pärast taotluse esitamist. Kirjalikus taotluses täpsustatakse täiskogu erakorralisel istungjärgul arutusele tulev teema. Erakorralise istungjärgu päevakorras ei tohi olla ühtki teist küsimust. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt ühe neljandiku komitee liikmete kirjalikul taotlusel peab president kokku kutsuma täiskogu erakorralise istungjärgu, mis toimub mitte varem kui üks nädal ja mitte hiljem kui üks kuu pärast taotluse esitamist. Kirjalikus taotluses täpsustatakse täiskogu erakorralisel istungjärgul arutusele tulev teema. Erakorralise istungjärgu päevakorras ei tohi olla ühtki teist küsimust.

Artikkel 15 –   Täiskogu istungjärgu päevakord

| 1. | Juhatus valmistab ette päevakorra esialgse kavandi, mis sisaldab ülejärgmisel täiskogu istungjärgul arutusele tulevate arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõude esialgset loetelu ning kõiki muid otsusega vastuvõetavaid dokumente. |
| --- | --- |

1.

Juhatus valmistab ette päevakorra esialgse kavandi, mis sisaldab ülejärgmisel täiskogu istungjärgul arutusele tulevate arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõude esialgset loetelu ning kõiki muid otsusega vastuvõetavaid dokumente.

| 2. | Vähemalt 20 tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust edastab president komitee e-posti teel täis- ja asendusliikmetele istungjärgu päevakorra kavandi koos selles märgitud otsusega vastuvõetavate dokumentidega. Istungjärgul arutatavad dokumendid saadetakse täis- ja asendusliikmetele e-posti teel igas asjakohases riigikeeles. Kõnealused dokumendid tehakse samaaegselt kättesaadavaks ka elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt 20 tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust edastab president komitee e-posti teel täis- ja asendusliikmetele istungjärgu päevakorra kavandi koos selles märgitud otsusega vastuvõetavate dokumentidega. Istungjärgul arutatavad dokumendid saadetakse täis- ja asendusliikmetele e-posti teel igas asjakohases riigikeeles. Kõnealused dokumendid tehakse samaaegselt kättesaadavaks ka elektroonilisel kujul.

| 3. | Üldjuhul võetakse arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõud päevakorda selles järjekorras, milles komisjonid need vastu võtsid või milles need vastavalt kodukorrale esitati, kusjuures võetakse arvesse päevakorrapunktide sisulisi seoseid. |
| --- | --- |

3.

Üldjuhul võetakse arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõud päevakorda selles järjekorras, milles komisjonid need vastu võtsid või milles need vastavalt kodukorrale esitati, kusjuures võetakse arvesse päevakorrapunktide sisulisi seoseid.

| 4. | Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui ei ole võimalik kinni pidada käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tähtajast, võib president lisada päevakorra kavandisse otsusega vastuvõetava dokumendi tingimusel, et komitee täis- ja asendusliikmed saavad dokumendi oma riigikeeles hiljemalt üks nädal enne täiskogu istungjärgu algust. Dokumendi tiitellehele peab olema märgitud kõnealuse menetluse kasutamise põhjus. |
| --- | --- |

4.

Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui ei ole võimalik kinni pidada käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tähtajast, võib president lisada päevakorra kavandisse otsusega vastuvõetava dokumendi tingimusel, et komitee täis- ja asendusliikmed saavad dokumendi oma riigikeeles hiljemalt üks nädal enne täiskogu istungjärgu algust. Dokumendi tiitellehele peab olema märgitud kõnealuse menetluse kasutamise põhjus.

| 5. | Kirjalikud muudatusettepanekud päevakorra kavandi kohta tuleb esitada peasekretärile hiljemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. |
| --- | --- |

5.

Kirjalikud muudatusettepanekud päevakorra kavandi kohta tuleb esitada peasekretärile hiljemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust.

| 6. | Juhatus kiidab päevakorra lõpliku kavandi heaks täiskogu istungjärgule vahetult eelneval koosolekul. Kõnealusel koosolekul võib juhatus kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võtta otsuse lisada päevakorda kiireloomulisi või päevakajalisi küsimusi, mille arutamist ei saa edasi lükata täiskogu järgmisele istungjärgule. |
| --- | --- |

6.

Juhatus kiidab päevakorra lõpliku kavandi heaks täiskogu istungjärgule vahetult eelneval koosolekul. Kõnealusel koosolekul võib juhatus kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võtta otsuse lisada päevakorda kiireloomulisi või päevakajalisi küsimusi, mille arutamist ei saa edasi lükata täiskogu järgmisele istungjärgule.

| 7. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 liikme esildisel võib juhatus või täiskogu otsustada






  — | lükata otsusega vastuvõetava dokumendi arutamise edasi mõnele järgmistest istungjärkudest
  või |
| --- | --- | --- |

7.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 liikme esildisel võib juhatus või täiskogu otsustada

—

lükata otsusega vastuvõetava dokumendi arutamise edasi mõnele järgmistest istungjärkudest

või

| — | saata otsusega vastuvõetav dokument tagasi asjaomasele komisjonile uueks arutamiseks. |
| --- | --- |

—

saata otsusega vastuvõetav dokument tagasi asjaomasele komisjonile uueks arutamiseks.

Nimetatud sätet ei kohaldata juhtudel, kui nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi määratud tähtaeg ei võimalda otsusega vastuvõetava dokumendi vastuvõtmist edasi lükata.

Otsusega vastuvõetavale dokumendile, mille arutamine on edasi lükatud mõnele järgmistest täiskogu istungjärkudest, lisatakse kõik dokumendile nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud.

Kui otsusega vastuvõetav dokument saadetakse juhtivkomisjoni tagasi, kaotavad dokumendile esitatud muudatusettepanekud kehtivuse ning raportöör hindab, mil määral nende sisu

| — | nõuab, et raportöör vaataks teksti eelnevalt läbi, arvestades ettenähtud tähtaegu,
  ja/või |
| --- | --- |

—

nõuab, et raportöör vaataks teksti eelnevalt läbi, arvestades ettenähtud tähtaegu,

ja/või

| — | võib viia muudatusettepanekute esitamiseni raportööri poolt vastavalt komisjonis kehtivale muudatusettepanekute esitamise korrale. |
| --- | --- |

—

võib viia muudatusettepanekute esitamiseni raportööri poolt vastavalt komisjonis kehtivale muudatusettepanekute esitamise korrale.

Dokument lisatakse otsustamiseks komisjoni koosoleku päevakorda.

Artikkel 16 –   Täiskogu istungjärgu avamine

Komitee president avab täiskogu istungjärgu ja esitab kinnitamiseks päevakorra lõpliku kavandi.

Artikkel 17 –   Istungite avalikkus, külaliste ja külalisesinejate osalemine, päevakajaliste küsimuste arutamine

| 1. | Täiskogu istungid on avalikud, kui täiskogu ei otsusta teisiti kogu istungi või konkreetse päevakorrapunkti suhtes. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu istungid on avalikud, kui täiskogu ei otsusta teisiti kogu istungi või konkreetse päevakorrapunkti suhtes.

| 2. | Täiskogu istungitest võivad sõnaõigusega osa võtta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu istungitest võivad sõnaõigusega osa võtta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad.

| 3. | Komitee president võib omal algatusel või juhatuse taotlusel kutsuda täiskogu istungile osalema ja sõna võtma külalisi. Külalisesineja sõnavõtule võib järgneda üldine arutelu, mille suhtes kohaldatakse sõnavõttude pikkuse kohta kehtivaid reegleid. |
| --- | --- |

3.

Komitee president võib omal algatusel või juhatuse taotlusel kutsuda täiskogu istungile osalema ja sõna võtma külalisi. Külalisesineja sõnavõtule võib järgneda üldine arutelu, mille suhtes kohaldatakse sõnavõttude pikkuse kohta kehtivaid reegleid.

| 4. | Juhatus võib artikli 15 lõigete 1 ja 6 kohaselt teha täiskogule ettepaneku arutada üldiselt piirkondlikke ja kohalikke erihuve puudutavaid päevakajalisi küsimusi. Kõnealuse arutelu suhtes kohaldatakse sõnavõttude pikkuse kohta kehtivaid reegleid. |
| --- | --- |

4.

Juhatus võib artikli 15 lõigete 1 ja 6 kohaselt teha täiskogule ettepaneku arutada üldiselt piirkondlikke ja kohalikke erihuve puudutavaid päevakajalisi küsimusi. Kõnealuse arutelu suhtes kohaldatakse sõnavõttude pikkuse kohta kehtivaid reegleid.

Artikkel 18 –   Sõnavõtuks ettenähtud aeg

| 1. | Täiskogu määrab oma istungjärgu alguses juhatuse esildisel sõnavõttudeks ettenähtud aja päevakorrapunktide kaupa. Täiskogu istungi ajal võib komitee president omal algatusel või mõne komitee liikme taotlusel piirata sõnavõttudeks määratud aega. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu määrab oma istungjärgu alguses juhatuse esildisel sõnavõttudeks ettenähtud aja päevakorrapunktide kaupa. Täiskogu istungi ajal võib komitee president omal algatusel või mõne komitee liikme taotlusel piirata sõnavõttudeks määratud aega.

| 2. | Üld- või eriküsimuste arutamisel võib komitee president juhatuse esildisel teha täiskogule ettepaneku jagada sõnavõttudeks ettenähtud aega fraktsioonide ja riikide delegatsioonide vahel. |
| --- | --- |

2.

Üld- või eriküsimuste arutamisel võib komitee president juhatuse esildisel teha täiskogule ettepaneku jagada sõnavõttudeks ettenähtud aega fraktsioonide ja riikide delegatsioonide vahel.

| 3. | Üldjuhul antakse sõnavõtuks aega kuni üks minut istungi protokolli, istungi läbiviimise korda ja päevakorra lõplikus kavandis või päevakorras tehtavaid muudatusi käsitlevate märkuste puhul. |
| --- | --- |

3.

Üldjuhul antakse sõnavõtuks aega kuni üks minut istungi protokolli, istungi läbiviimise korda ja päevakorra lõplikus kavandis või päevakorras tehtavaid muudatusi käsitlevate märkuste puhul.

| 4. | Sõnavõtu ajalimiidi ületamise korral on komitee presidendil õigus pärast ühekordset hoiatust sõnavõtt katkestada. |
| --- | --- |

4.

Sõnavõtu ajalimiidi ületamise korral on komitee presidendil õigus pärast ühekordset hoiatust sõnavõtt katkestada.

| 5. | Komitee liige võib taotleda arutelu lõpetamist, komitee president paneb taotluse hääletusele. |
| --- | --- |

5.

Komitee liige võib taotleda arutelu lõpetamist, komitee president paneb taotluse hääletusele.

Artikkel 19 –   Sõnavõtjate nimekiri

| 1. | Sõna võtta soovivad liikmed registreeritakse ning komitee president annab neile sõna vastavalt registreerimise järjekorrale, tagades võimaluse korral, et sõna saaksid kordamööda erinevate poliitiliste vaadetega ja erinevate riikide delegatsioone esindavad kõnelejad. |
| --- | --- |

1.

Sõna võtta soovivad liikmed registreeritakse ning komitee president annab neile sõna vastavalt registreerimise järjekorrale, tagades võimaluse korral, et sõna saaksid kordamööda erinevate poliitiliste vaadetega ja erinevate riikide delegatsioone esindavad kõnelejad.

| 2. | Sõna andmisel võib siiski eelistada asjaomase komisjoni raportööri ning fraktsioonide ja riikide delegatsioonide esindajaid, kes soovivad sõna võtta oma fraktsiooni või delegatsiooni nimel. |
| --- | --- |

2.

Sõna andmisel võib siiski eelistada asjaomase komisjoni raportööri ning fraktsioonide ja riikide delegatsioonide esindajaid, kes soovivad sõna võtta oma fraktsiooni või delegatsiooni nimel.

| 3. | Keegi ei või üle kahe korra samal teemal sõna võtta, välja arvatud komitee presidendi loal. Sellest hoolimata antakse asjaomaste komisjonide esimeestele ja raportööridele nende taotlusel luba sõnavõtuks, mille kestuse määrab komitee president. |
| --- | --- |

3.

Keegi ei või üle kahe korra samal teemal sõna võtta, välja arvatud komitee presidendi loal. Sellest hoolimata antakse asjaomaste komisjonide esimeestele ja raportööridele nende taotlusel luba sõnavõtuks, mille kestuse määrab komitee president.

Artikkel 20 –   Sõnavõtud töökorralduslikes küsimustes

| 1. | Sõna antakse komitee liikmele, kes soovib tõstatada töökorralduslikku küsimust või juhtida komitee presidendi tähelepanu kodukorra nõuete rikkumisele. Töökorralduslike küsimustega seotud sõnavõtt peab käsitlema päevakorda või arutlusel olevat küsimust. |
| --- | --- |

1.

Sõna antakse komitee liikmele, kes soovib tõstatada töökorralduslikku küsimust või juhtida komitee presidendi tähelepanu kodukorra nõuete rikkumisele. Töökorralduslike küsimustega seotud sõnavõtt peab käsitlema päevakorda või arutlusel olevat küsimust.

| 2. | Töökorraldusliku küsimuse tõstatamiseks antakse soovijale sõna eelisjärjekorras. |
| --- | --- |

2.

Töökorraldusliku küsimuse tõstatamiseks antakse soovijale sõna eelisjärjekorras.

| 3. | Töökorralduslikud küsimused otsustab komitee president kohe vastavalt kodukorrale ja teatab oma otsusest pärast kodukorrale viitamist. Presidendi otsus ei kuulu hääletamisele. |
| --- | --- |

3.

Töökorralduslikud küsimused otsustab komitee president kohe vastavalt kodukorrale ja teatab oma otsusest pärast kodukorrale viitamist. Presidendi otsus ei kuulu hääletamisele.

Artikkel 21 –   Otsustusvõimelisus

| 1. | Komitee täiskogu on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komitee liikmetest. Täiskogu otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt 15 liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kontrolli võib komitee president katkestada täiskogu istungi kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud komitee liikmeid käsitatakse kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam istungisaalis. Kui kohal on vähem kui 15 komitee liiget, võib komitee president tunnistada istungi otsustusvõimetuks. |
| --- | --- |

1.

Komitee täiskogu on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komitee liikmetest. Täiskogu otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt 15 liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kontrolli võib komitee president katkestada täiskogu istungi kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud komitee liikmeid käsitatakse kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam istungisaalis. Kui kohal on vähem kui 15 komitee liiget, võib komitee president tunnistada istungi otsustusvõimetuks.

| 2. | Kui on kindlaks tehtud, et istung ei ole otsustusvõimeline, lükatakse kõik hääletamisele kuuluvad päevakorrapunktid järgmisele istungipäevale, mil täiskogu istung loetakse otsustusvõimeliseks ja seega on ta pädev otsustama edasi lükatud küsimusi sõltumata kohalolevate komitee liikmete arvust. |
| --- | --- |

2.

Kui on kindlaks tehtud, et istung ei ole otsustusvõimeline, lükatakse kõik hääletamisele kuuluvad päevakorrapunktid järgmisele istungipäevale, mil täiskogu istung loetakse otsustusvõimeliseks ja seega on ta pädev otsustama edasi lükatud küsimusi sõltumata kohalolevate komitee liikmete arvust.

Artikkel 22 –   Hääletamine

| 1. | Täiskogu otsustused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, kui kodukorras ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu otsustused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, kui kodukorras ei ole sätestatud teisiti.

| 2. | Hääletatakse kas poolt, vastu või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse hääletamisele pandud tekst või ettepanek tagasilükatuks. |
| --- | --- |

2.

Hääletatakse kas poolt, vastu või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse hääletamisele pandud tekst või ettepanek tagasilükatuks.

| 3. | Kui häältelugemise tulemus vaidlustatakse, võidakse korraldada kordushääletus komitee presidendi või ühe komitee liikme taotlusel, ja kui vähemalt 15 komitee liiget hääletab nõude poolt. |
| --- | --- |

3.

Kui häältelugemise tulemus vaidlustatakse, võidakse korraldada kordushääletus komitee presidendi või ühe komitee liikme taotlusel, ja kui vähemalt 15 komitee liiget hääletab nõude poolt.

| 4. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul, mis tuleb esitada enne lõpliku päevakorra kinnitamist, võib täiskogu otsustada viia ühe või mitme päevakorrapunkti puhul läbi nimelise hääletamise, mille tulemus kantakse täiskogu istungjärku protokolli. Kui täiskogu ei otsusta teisiti, ei kasutata nimelist hääletamist muudatusettepanekute üle hääletamisel. |
| --- | --- |

4.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul, mis tuleb esitada enne lõpliku päevakorra kinnitamist, võib täiskogu otsustada viia ühe või mitme päevakorrapunkti puhul läbi nimelise hääletamise, mille tulemus kantakse täiskogu istungjärku protokolli. Kui täiskogu ei otsusta teisiti, ei kasutata nimelist hääletamist muudatusettepanekute üle hääletamisel.

| 5. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul võib täiskogu otsustada viia läbi salajase hääletamise, kui hääletamisel otsustatakse isikutega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

5.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul võib täiskogu otsustada viia läbi salajase hääletamise, kui hääletamisel otsustatakse isikutega seotud küsimusi.

| 6. | Komitee president võib igal ajal otsustada, et hääletamine toimub elektroonilise hääletussüsteemi abil. |
| --- | --- |

6.

Komitee president võib igal ajal otsustada, et hääletamine toimub elektroonilise hääletussüsteemi abil.

Artikkel 23 –   Muudatusettepanekute esitamise kord

| 1. | Ainult komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid otsusega vastuvõetavatele dokumentidele, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid teksti kohta, mille raportöörid nad on.
  Õigust esitada muudatusettepanekuid võib täiskogu istungjärgul kasutada üksnes kas täisliige või tema nõuetekohaselt volitatud asendusliige. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima. |
| --- | --- |

1.

Ainult komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid otsusega vastuvõetavatele dokumentidele, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid teksti kohta, mille raportöörid nad on.

Õigust esitada muudatusettepanekuid võib täiskogu istungjärgul kasutada üksnes kas täisliige või tema nõuetekohaselt volitatud asendusliige. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.

| 2. | Muudatusettepanekuid otsusega vastuvõetavatele dokumentidele võivad esitada kas fraktsioon või vähemalt kuus komitee täisliiget või nõuetekohaselt volitatud asendusliiget, kelle nimed peavad olema ettepanekule märgitud. Vähem kui kuuest liikmest koosnevad riikide delegatsioonid võivad esitada muudatusettepanekuid ainult juhul, kui kõnealused muudatused on esitanud ja allkirjastanud kõik delegatsiooni liikmed või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanekuid otsusega vastuvõetavatele dokumentidele võivad esitada kas fraktsioon või vähemalt kuus komitee täisliiget või nõuetekohaselt volitatud asendusliiget, kelle nimed peavad olema ettepanekule märgitud. Vähem kui kuuest liikmest koosnevad riikide delegatsioonid võivad esitada muudatusettepanekuid ainult juhul, kui kõnealused muudatused on esitanud ja allkirjastanud kõik delegatsiooni liikmed või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed.

| 3. | Muudatusettepanekud peavad jõudma peasekretärini vähemalt üheksa tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. Kohe pärast tõlke valmimist, kuid hiljemalt neli tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust peavad muudatusettepanekud olema elektrooniliselt kättesaadavad.
  Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik edastada oma muudatusettepanekud peasekretariaati vähemalt kaks tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. Raportööri esitatud muudatusettepanekud peavad selgesõnaliselt viitama ühele või mitmele lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekule. Raportööri esitatud muudatusettepanekutega saab tutvuda alles täiskogu istungjärgu algul.
  Artikli 15 lõike 4 kohaldamisel võib komitee president lühendada muudatusettepanekute esitamise tähtaega kuni kolme tööpäevani. Nimetatud tähtaeg ei kehti muudatusettepanekute suhtes, mis esitatakse kiireloomuliste küsimuste kohta artikli 15 lõike 6 mõistes. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanekud peavad jõudma peasekretärini vähemalt üheksa tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. Kohe pärast tõlke valmimist, kuid hiljemalt neli tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust peavad muudatusettepanekud olema elektrooniliselt kättesaadavad.

Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik edastada oma muudatusettepanekud peasekretariaati vähemalt kaks tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. Raportööri esitatud muudatusettepanekud peavad selgesõnaliselt viitama ühele või mitmele lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekule. Raportööri esitatud muudatusettepanekutega saab tutvuda alles täiskogu istungjärgu algul.

Artikli 15 lõike 4 kohaldamisel võib komitee president lühendada muudatusettepanekute esitamise tähtaega kuni kolme tööpäevani. Nimetatud tähtaeg ei kehti muudatusettepanekute suhtes, mis esitatakse kiireloomuliste küsimuste kohta artikli 15 lõike 6 mõistes.

| 4. | Kõik muudatusettepanekud jagatakse komitee liikmetele välja enne täiskogu istungjärgu algust. |
| --- | --- |

4.

Kõik muudatusettepanekud jagatakse komitee liikmetele välja enne täiskogu istungjärgu algust.

Artikkel 24 –   Muudatusettepanekute menetlemise kord

| 1. | Kui teksti ühe osa kohta esitatakse üks või mitu muudatusettepanekut, võivad komitee president, raportöör või muudatusettepanekute esitajad arutelu käigus erandkorras pakkuda kompromissettepanekuid. Võimaluse korral tuleb kompromissettepaneku tekst edastada enne asjaomase küsimuse arutamist kirjalikult komitee presidendile ja sekretariaadile. |
| --- | --- |

1.

Kui teksti ühe osa kohta esitatakse üks või mitu muudatusettepanekut, võivad komitee president, raportöör või muudatusettepanekute esitajad arutelu käigus erandkorras pakkuda kompromissettepanekuid. Võimaluse korral tuleb kompromissettepaneku tekst edastada enne asjaomase küsimuse arutamist kirjalikult komitee presidendile ja sekretariaadile.

| 2. | Muudatusettepanekute hääletamine toimub teksti punktide järjekorras ja järgmises eelistuste järjekorras:






  — | raportööri esitatud muudatusettepanekud; |
| --- | --- | --- |

2.

Muudatusettepanekute hääletamine toimub teksti punktide järjekorras ja järgmises eelistuste järjekorras:

—

raportööri esitatud muudatusettepanekud;

| — | kompromissettepanekud eeldusel, et ühelgi esialgsete muudatusettepanekute esitajatest ei ole neile vastuväiteid; |
| --- | --- |

—

kompromissettepanekud eeldusel, et ühelgi esialgsete muudatusettepanekute esitajatest ei ole neile vastuväiteid;

| — | ülejäänud muudatusettepanekud. |
| --- | --- |

—

ülejäänud muudatusettepanekud.

Vastuvõtmise korral tühistab kompromissettepanek või raportööri muudatusettepanek selle aluseks olnud muudatusettepanekud.

Komitee president võib sarnase sisu või otstarbega muudatusettepanekud panna hääletamisele korraga.

| 3. | Raportöör võib koostada tema arvamuse või aruande eelnõu kohta laekunud nende muudatusettepanekute loetelu, mille vastuvõtmist ta toetab. Kui raportöör on andnud hääletussoovituse, võib komitee president panna kõik soovitusega hõlmatud muudatusettepanekud korraga hääletusele. Iga komitee liige võib hääletussoovituse vaidlustada, täpsustades muudatusettepanekud, mis tuleks panna eraldi hääletamisele. |
| --- | --- |

3.

Raportöör võib koostada tema arvamuse või aruande eelnõu kohta laekunud nende muudatusettepanekute loetelu, mille vastuvõtmist ta toetab. Kui raportöör on andnud hääletussoovituse, võib komitee president panna kõik soovitusega hõlmatud muudatusettepanekud korraga hääletusele. Iga komitee liige võib hääletussoovituse vaidlustada, täpsustades muudatusettepanekud, mis tuleks panna eraldi hääletamisele.

| 4. | Muudatusettepanekutel on eelisseisund võrreldes nende aluseks oleva tekstiga ja need pannakse hääletamisele esimesena. |
| --- | --- |

4.

Muudatusettepanekutel on eelisseisund võrreldes nende aluseks oleva tekstiga ja need pannakse hääletamisele esimesena.

| 5. | Kui ühe tekstiosa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, tuleb anda eelis põhiteksti kõige enam muutvale ettepanekule ja see pannakse hääletamisele esimesena.
  Komitee president teatab enne hääletamist, kas ühe muudatusettepaneku heakskiitmine toob endaga kaasa ühe või mitme teise muudatusettepaneku tühistamise, kuna need teineteist välistavad, kui need on esitatud ühe tekstiosa kohta, või kuna need tekitavad vastuolu. Tühistatud muudatusettepaneku üle hääletamist ei toimu, v.a juhul, kui kõnealuse ettepaneku esitajad vaidlustavad tühistamise ja kui täiskogu nõustub panema kõnealuse muudatusettepaneku hääletusele. |
| --- | --- |

5.

Kui ühe tekstiosa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, tuleb anda eelis põhiteksti kõige enam muutvale ettepanekule ja see pannakse hääletamisele esimesena.

Komitee president teatab enne hääletamist, kas ühe muudatusettepaneku heakskiitmine toob endaga kaasa ühe või mitme teise muudatusettepaneku tühistamise, kuna need teineteist välistavad, kui need on esitatud ühe tekstiosa kohta, või kuna need tekitavad vastuolu. Tühistatud muudatusettepaneku üle hääletamist ei toimu, v.a juhul, kui kõnealuse ettepaneku esitajad vaidlustavad tühistamise ja kui täiskogu nõustub panema kõnealuse muudatusettepaneku hääletusele.

| 6. | Lõpphääletusele pannakse tekst tervikuna, vajadusel muudetud sõnastuses. Arvamus, mis ei saa häälteenamust, saadetakse tagasi juhtivkomisjonile või muutub kehtetuks. |
| --- | --- |

6.

Lõpphääletusele pannakse tekst tervikuna, vajadusel muudetud sõnastuses. Arvamus, mis ei saa häälteenamust, saadetakse tagasi juhtivkomisjonile või muutub kehtetuks.

Artikkel 25 –   Kiireloomulised arvamused ja aruanded

Juhul, kui tavaline menetlus ei võimalda nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi määratud tähtajast kinni pidada ja kui juhtivkomisjon on arvamuse või aruande eelnõu ühehäälselt vastu võtnud, edastab komitee president selle teadmiseks nõukogule, komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Arvamuse või aruande eelnõu esitatakse muudatusteta vastuvõtmiseks järgmisele täiskogu istungjärgule. Kõigile kõnealuse arvamuse või aruandega seotud dokumentidele peab olema märgitud, et tegemist on kiireloomulise arvamuse või aruandega.

Artikkel 26 –   Lihtsustatud menetlus

| 1. | (Juhtiv)komisjonis ühehäälselt vastuvõetud arvamuste ja aruannete eelnõud esitatakse samal kujul täiskogule vastuvõtmiseks, välja arvatud juhul, kui vähemalt 32 komitee täisliiget või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliiget või mõni fraktsioon on eelnõule esitanud muudatusettepanekuid vastavalt artikli 23 lõike 3 esimesele lausele. Viimasel juhul vaatab täiskogu muudatusettepanekud läbi. Raportöör tutvustab arvamuse või aruande eelnõu täiskogu istungil ning seda võidakse arutada. Eelnõu edastatakse koos päevakorra kavandiga komitee liikmetele tutvumiseks. |
| --- | --- |

1.

(Juhtiv)komisjonis ühehäälselt vastuvõetud arvamuste ja aruannete eelnõud esitatakse samal kujul täiskogule vastuvõtmiseks, välja arvatud juhul, kui vähemalt 32 komitee täisliiget või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliiget või mõni fraktsioon on eelnõule esitanud muudatusettepanekuid vastavalt artikli 23 lõike 3 esimesele lausele. Viimasel juhul vaatab täiskogu muudatusettepanekud läbi. Raportöör tutvustab arvamuse või aruande eelnõu täiskogu istungil ning seda võidakse arutada. Eelnõu edastatakse koos päevakorra kavandiga komitee liikmetele tutvumiseks.

| 2. | Kui (juhtiv)komisjon leiab, et komiteel ei ole põhjust kommenteerida talle arvamuse või aruande väljatöötamiseks saadetud dokumenti ega esitada sellele muudatusettepanekuid, võib (juhtiv)komisjon teha ettepaneku dokumendile vastuväiteid mitte esitada. Ettepanek esitatakse sel juhul täiskogule vastuvõtmiseks ilma eelneva aruteluta. |
| --- | --- |

2.

Kui (juhtiv)komisjon leiab, et komiteel ei ole põhjust kommenteerida talle arvamuse või aruande väljatöötamiseks saadetud dokumenti ega esitada sellele muudatusettepanekuid, võib (juhtiv)komisjon teha ettepaneku dokumendile vastuväiteid mitte esitada. Ettepanek esitatakse sel juhul täiskogule vastuvõtmiseks ilma eelneva aruteluta.

Artikkel 27 –   Täiskogu istungjärgu lõpetamine

Enne täiskogu istungjärgu lõpetamist teeb komitee president teatavaks järgmise täiskogu istungjärgu toimumise aja ja koha ning juba teadaolevad päevakorrapunktid.

Artikkel 28 –   Sümbolid

| 1. | Komitee tunnustab järgmisi Euroopa Liidu sümboleid ja võtab need omaks:






  a) | lipp, mille sinisel taustal on 12 kuldsest tähest koosnev ring; |
| --- | --- | --- |

1.

Komitee tunnustab järgmisi Euroopa Liidu sümboleid ja võtab need omaks:

a)

lipp, mille sinisel taustal on 12 kuldsest tähest koosnev ring;

| b) | hümn „Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast; |
| --- | --- |

b)

hümn „Ood rõõmule” Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast;

| c) | juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses”. |
| --- | --- |

c)

juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses”.

| 2. | Komitee tähistab 9. mail Euroopa päeva. |
| --- | --- |

2.

Komitee tähistab 9. mail Euroopa päeva.

| 3. | Lipp on väljas kõigis komitee hoonetes ja kõigil ametlikel üritustel. |
| --- | --- |

3.

Lipp on väljas kõigis komitee hoonetes ja kõigil ametlikel üritustel.

| 4. | Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi avamisel ja muudel pidulikel istungitel, eelkõige selleks, et tervitada riigi- ja valitsusjuhte või uusi komitee liikmeid pärast laienemist. |
| --- | --- |

4.

Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi avamisel ja muudel pidulikel istungitel, eelkõige selleks, et tervitada riigi- ja valitsusjuhte või uusi komitee liikmeid pärast laienemist.

3.   PEATÜKK

KOMITEE JUHATUS JA PRESIDENT

Artikkel 29 –   Juhatuse koosseis

Komitee juhatuse koosseisu kuuluvad:

| a) | komitee president; |
| --- | --- |

a)

komitee president;

| b) | komitee esimene asepresident; |
| --- | --- |

b)

komitee esimene asepresident;

| c) | üks asepresident iga liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

c)

üks asepresident iga liikmesriigi kohta;

| d) | veel 27 liiget; |
| --- | --- |

d)

veel 27 liiget;

| e) | fraktsioonide esimehed. |
| --- | --- |

e)

fraktsioonide esimehed.

Lisaks komitee presidendile, esimesele asepresidendile ja fraktsioonide esimeestele on kohad juhatuses riikide delegatsioonide vahel jaotatud järgmiselt:

| — | : | kolm kohta | : | Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Ühendkuningriik; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | kaks kohta | : | Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Kreeka, Iirimaa, Leedu, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi; |
| — | : | üks koht | : | Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Malta, Sloveenia. |

—

:

kolm kohta

:

Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Ühendkuningriik;

—

:

kaks kohta

:

Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Kreeka, Iirimaa, Leedu, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi;

—

:

üks koht

:

Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Malta, Sloveenia.

Artikkel 30 –   Juhatuse liikmete asendamine

| 1. | Iga riigi delegatsioon määrab oma juhatuse liikmele, välja arvatud komitee presidendile, oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest nimelise asendaja. |
| --- | --- |

1.

Iga riigi delegatsioon määrab oma juhatuse liikmele, välja arvatud komitee presidendile, oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest nimelise asendaja.

| 2. | Iga fraktsioon määrab oma esimehele oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest nimelise asendaja. |
| --- | --- |

2.

Iga fraktsioon määrab oma esimehele oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest nimelise asendaja.

| 3. | Nimelisel asendajal on koosolekutel osalemis-, sõna- ja hääleõigus vaid siis, kui ta asendab kõnealust juhatuse liiget. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne kõnealuse koosoleku toimumist kirjalikult teatada. |
| --- | --- |

3.

Nimelisel asendajal on koosolekutel osalemis-, sõna- ja hääleõigus vaid siis, kui ta asendab kõnealust juhatuse liiget. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne kõnealuse koosoleku toimumist kirjalikult teatada.

Artikkel 31 –   Valimiste kord

| 1. | Täiskogu valib juhatuse kaheks ja pooleks aastaks. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu valib juhatuse kaheks ja pooleks aastaks.

| 2. | Juhatuse valimine toimub ajutise presidendi juhatusel vastavalt artiklitele 11 ja 12. Kõik kandidatuurid tuleb peasekretärile esitada kirjalikus vormis hiljemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust. Valimise läbiviimiseks on nõutav kahe kolmandiku liikmete kohalolek. |
| --- | --- |

2.

Juhatuse valimine toimub ajutise presidendi juhatusel vastavalt artiklitele 11 ja 12. Kõik kandidatuurid tuleb peasekretärile esitada kirjalikus vormis hiljemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust. Valimise läbiviimiseks on nõutav kahe kolmandiku liikmete kohalolek.

Artikkel 32 –   Komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimine

| 1. | Enne valimisi võivad komitee presidendi ja esimese asepresidendi kandidaadid esineda täiskogu ees lühikese sõnavõtuga. Kandidaatidele antakse sõnavõtuks võrdselt aega, sõnavõtu ajalimiidi määrab ajutine president. |
| --- | --- |

1.

Enne valimisi võivad komitee presidendi ja esimese asepresidendi kandidaadid esineda täiskogu ees lühikese sõnavõtuga. Kandidaatidele antakse sõnavõtuks võrdselt aega, sõnavõtu ajalimiidi määrab ajutine president.

| 2. | Komitee president ja esimene asepresident valitakse eraldi. Nad valitakse salajase hääletamise teel ning valituks osutuvad kandidaadid, kes saavad hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse. |
| --- | --- |

2.

Komitee president ja esimene asepresident valitakse eraldi. Nad valitakse salajase hääletamise teel ning valituks osutuvad kandidaadid, kes saavad hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.

| 3. | Hääletatakse poolt või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolthääli. |
| --- | --- |

3.

Hääletatakse poolt või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolthääli.

| 4. | Kui ükski kandidaat ei saavuta esimeses hääletusvoorus häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine, kus valituks osutub kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Häälte võrdse jagunemise korral heidetakse liisku. |
| --- | --- |

4.

Kui ükski kandidaat ei saavuta esimeses hääletusvoorus häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine, kus valituks osutub kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Häälte võrdse jagunemise korral heidetakse liisku.

Artikkel 33 –   Juhatuse liikmete valimine

| 1. | Võidakse koostada nende delegatsioonide kandidaatide ühisnimekiri, kes seavad üles ühe kandidaadi igale neile eraldatud kohale juhatuses. Kandidaatide ühisnimekiri osutub valituks esimeses hääletusvoorus, kui see saab hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.
  Kui kandidaatide ühisnimekiri osutub mittevalituks või kui kandidaatide arv ületab asjaomase riigi delegatsioonile juhatuses eraldatud kohtade arvu, korraldatakse iga koha puhul eraldi hääletus. Sel juhul kohaldatakse artiklis 31 ja artikli 32 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korda. |
| --- | --- |

1.

Võidakse koostada nende delegatsioonide kandidaatide ühisnimekiri, kes seavad üles ühe kandidaadi igale neile eraldatud kohale juhatuses. Kandidaatide ühisnimekiri osutub valituks esimeses hääletusvoorus, kui see saab hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.

Kui kandidaatide ühisnimekiri osutub mittevalituks või kui kandidaatide arv ületab asjaomase riigi delegatsioonile juhatuses eraldatud kohtade arvu, korraldatakse iga koha puhul eraldi hääletus. Sel juhul kohaldatakse artiklis 31 ja artikli 32 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korda.

| 2. | Fraktsioonide esimeeste valimiseks juhatusse esitatakse täiskogule vastuvõtmiseks kõnealuste fraktsioonide esimeeste nimekiri. |
| --- | --- |

2.

Fraktsioonide esimeeste valimiseks juhatusse esitatakse täiskogule vastuvõtmiseks kõnealuste fraktsioonide esimeeste nimekiri.

Artikkel 34 –   Asendajate valimine

Koos kandidaadi valimisega juhatusse valitakse ka tema nimeline asendaja.

Artikkel 35 –   Järelvalimised juhatuse vabanenud kohtade täitmiseks

Komitee liikme või tema nimelise asendaja volituste lõppemisel või tema tagasiastumisel juhatuse liikme kohalt asendatakse juhatuse liige ja/või tema asendaja komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks artiklites 29–34 sätestatud korras. Järelvalimised juhatuse vabanenud koha täitmiseks toimuvad täiskogu istungjärgul komitee presidendi või asepresidendi juhatamisel artikli 38 lõikes 3 sätestatud korras.

Artikkel 36 –   Juhatuse ülesanded

Juhatus täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | koostab ja esitab oma volituste alguses täiskogule poliitilise programmi ning jälgib selle programmi elluviimist. Juhatus esitab oma ametivolituste lõppedes täiskogule poliitilise programmi rakendamise aruande; |
| --- | --- |

a)

koostab ja esitab oma volituste alguses täiskogule poliitilise programmi ning jälgib selle programmi elluviimist. Juhatus esitab oma ametivolituste lõppedes täiskogule poliitilise programmi rakendamise aruande;

| b) | korraldab ja kooskõlastab täiskogu ja komisjonide tööd; |
| --- | --- |

b)

korraldab ja kooskõlastab täiskogu ja komisjonide tööd;

| c) | võtab komisjonide esildisel vastu nende iga-aastased tööprogrammid; |
| --- | --- |

c)

võtab komisjonide esildisel vastu nende iga-aastased tööprogrammid;

| d) | kannab üldist vastutust komitee täis- ja asendusliikmetega seotud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes; tagab komitee, peasekretariaadi ja komitee tööorganite sisemise töökorralduse, sealhulgas ametikohtade loeteluga seonduvates küsimustes; |
| --- | --- |

d)

kannab üldist vastutust komitee täis- ja asendusliikmetega seotud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes; tagab komitee, peasekretariaadi ja komitee tööorganite sisemise töökorralduse, sealhulgas ametikohtade loeteluga seonduvates küsimustes;

| e) | juhatus võib






  — | moodustada juhatuse või komitee liikmetest töörühmi juhatuse nõustamiseks eriküsimustes; kõnealuste töörühmade koosseisu võib kuuluda kuni kaheksa liiget; |
| --- | --- | --- |

e)

juhatus võib

—

moodustada juhatuse või komitee liikmetest töörühmi juhatuse nõustamiseks eriküsimustes; kõnealuste töörühmade koosseisu võib kuuluda kuni kaheksa liiget;

| — | kutsuda oma koosolekutele osalema teisi komitee liikmeid, tuginedes nende ekspertteadmistele või ametile, ning komiteesse mittekuuluvaid isikuid; |
| --- | --- |

—

kutsuda oma koosolekutele osalema teisi komitee liikmeid, tuginedes nende ekspertteadmistele või ametile, ning komiteesse mittekuuluvaid isikuid;

| f) | nimetab ametisse peasekretäri ning artiklis 69 loetletud ametnikud ja muud teenistujad; |
| --- | --- |

f)

nimetab ametisse peasekretäri ning artiklis 69 loetletud ametnikud ja muud teenistujad;

| g) | esitab täiskogule komitee tulude ja kulude eelarvestuse projekti vastavalt artiklile 72; |
| --- | --- |

g)

esitab täiskogule komitee tulude ja kulude eelarvestuse projekti vastavalt artiklile 72;

| h) | annab loa koosolekute läbiviimiseks väljaspool komitee asukohta; |
| --- | --- |

h)

annab loa koosolekute läbiviimiseks väljaspool komitee asukohta;

| i) | võtab vastu sätteid töörühmade, Regioonide Komitee ja kandidaatriikide ühiskomiteede ning muude, komitee liikmete osalusega poliitiliste organite koosseisu ning töökorralduse kohta; |
| --- | --- |

i)

võtab vastu sätteid töörühmade, Regioonide Komitee ja kandidaatriikide ühiskomiteede ning muude, komitee liikmete osalusega poliitiliste organite koosseisu ning töökorralduse kohta;

| j) | võtab juhul, kui täiskogu ei suuda tähtaja jooksul teha otsust, kooskõlas artiklitega 53 ja 54 tegutseva komitee presidendi või juhtivkomisjoni esildisel pärast artikli 37 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi. Sellise otsuse vastuvõtmise puhul esitab president kohtusse komitee nimel hagi ja palub täiskogul selle järgmisel istungjärgul teha otsus hagiga jätkamise kohta. Kui täiskogu pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist väljendab artikli 13 punktis g sätestatud häälteenamusega hagile vastuseisu, võtab president hagi tagasi. |
| --- | --- |

j)

võtab juhul, kui täiskogu ei suuda tähtaja jooksul teha otsust, kooskõlas artiklitega 53 ja 54 tegutseva komitee presidendi või juhtivkomisjoni esildisel pärast artikli 37 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi. Sellise otsuse vastuvõtmise puhul esitab president kohtusse komitee nimel hagi ja palub täiskogul selle järgmisel istungjärgul teha otsus hagiga jätkamise kohta. Kui täiskogu pärast artikli 21 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist väljendab artikli 13 punktis g sätestatud häälteenamusega hagile vastuseisu, võtab president hagi tagasi.

Artikkel 37 –   Juhatuse koosolekute kokkukutsumise, otsustusvõimelisuse kindlakstegemise ja otsuste vastuvõtmise kord

| 1. | Juhatuse koosolekud kutsub kokku komitee president, kes kokkuleppel esimese asepresidendiga määrab koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra. Juhatus koguneb vähemalt üks kord kvartalis või 14 päeva jooksul pärast vähemalt ühe neljandiku juhatuse liikmete koostatud kirjaliku ühistaotluse saamist. |
| --- | --- |

1.

Juhatuse koosolekud kutsub kokku komitee president, kes kokkuleppel esimese asepresidendiga määrab koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra. Juhatus koguneb vähemalt üks kord kvartalis või 14 päeva jooksul pärast vähemalt ühe neljandiku juhatuse liikmete koostatud kirjaliku ühistaotluse saamist.

| 2. | Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui vähemalt pool liikmetest on kohal. Juhatuse otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt kuus liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Kui on kindlaks tehtud, et juhatuse koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse arutelu jätkata, kuid hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule. |
| --- | --- |

2.

Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui vähemalt pool liikmetest on kohal. Juhatuse otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt kuus liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Kui on kindlaks tehtud, et juhatuse koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse arutelu jätkata, kuid hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule.

| 3. | Juhatus võtab otsuseid vastu poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti. Kohaldatakse artikli 22 lõikeid 2 ja 5. |
| --- | --- |

3.

Juhatus võtab otsuseid vastu poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti. Kohaldatakse artikli 22 lõikeid 2 ja 5.

| 4. | Juhatuse otsuste ettevalmistamiseks teeb komitee president peasekretärile ülesandeks koostada arutusele tulevad dokumendid ja otsuste eelnõud iga käsitletava teema kohta. Kõnealused dokumendid lisatakse päevakorra kavandile. |
| --- | --- |

4.

Juhatuse otsuste ettevalmistamiseks teeb komitee president peasekretärile ülesandeks koostada arutusele tulevad dokumendid ja otsuste eelnõud iga käsitletava teema kohta. Kõnealused dokumendid lisatakse päevakorra kavandile.

| 5. | Dokumendid tuleb edastada juhatuse liikmetele e-posti teel hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust. Muudatusettepanekud juhatuse dokumentidele peavad jõudma peasekretärini hiljemalt kolmandal tööpäeval enne juhatuse koosoleku algust, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid, ja need peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlgete valmimist. |
| --- | --- |

5.

Dokumendid tuleb edastada juhatuse liikmetele e-posti teel hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust. Muudatusettepanekud juhatuse dokumentidele peavad jõudma peasekretärini hiljemalt kolmandal tööpäeval enne juhatuse koosoleku algust, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid, ja need peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlgete valmimist.

| 6. | Erandlikel asjaoludel võib komitee president kasutada kirjalikku menetlust, et saada juhatuse heakskiit muule kui isikuküsimusi puudutavale otsusele. President edastab juhatuse liikmetele otsuse ettepaneku ja palub neil kirjalikult viie tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest. Kui vastuväiteid ei ole esitatud, loetakse otsus vastuvõetuks. |
| --- | --- |

6.

Erandlikel asjaoludel võib komitee president kasutada kirjalikku menetlust, et saada juhatuse heakskiit muule kui isikuküsimusi puudutavale otsusele. President edastab juhatuse liikmetele otsuse ettepaneku ja palub neil kirjalikult viie tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest. Kui vastuväiteid ei ole esitatud, loetakse otsus vastuvõetuks.

Artikkel 38 –   Komitee president

| 1. | Komitee president juhib komitee tööd. |
| --- | --- |

1.

Komitee president juhib komitee tööd.

| 2. | President esindab komiteed. Ta võib komitee esindamise õigust delegeerida. |
| --- | --- |

2.

President esindab komiteed. Ta võib komitee esindamise õigust delegeerida.

| 3. | Komitee presidendi äraolekul täidab tema ülesandeid esimene asepresident; esimese asepresidendi äraolekul täidab komitee presidendi ülesandeid üks asepresidentidest. |
| --- | --- |

3.

Komitee presidendi äraolekul täidab tema ülesandeid esimene asepresident; esimese asepresidendi äraolekul täidab komitee presidendi ülesandeid üks asepresidentidest.

Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide menetlemise kord juhatuses

Artikkel 39 –   Arvamused – õiguslik alus

Komitee võtab oma arvamused vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 307 kohaselt:

| a) | Euroopa Parlamendi, nõukogu või Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotluse alusel aluslepingutes ettenähtud juhtudel ning kõigil muudel, eriti piiriülese koostööga seotud juhtudel, kui mõni nimetatud institutsioonidest seda vajalikuks peab; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi, nõukogu või Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotluse alusel aluslepingutes ettenähtud juhtudel ning kõigil muudel, eriti piiriülese koostööga seotud juhtudel, kui mõni nimetatud institutsioonidest seda vajalikuks peab;

| b) | omal algatusel juhtudel, kui komitee seda vajalikuks peab; |
| --- | --- |

b)

omal algatusel juhtudel, kui komitee seda vajalikuks peab;

| c) | kui tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 304 konsulteeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komitee on seisukohal, et asi puudutab piirkondlikke erihuve. |
| --- | --- |

c)

kui tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 304 konsulteeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komitee on seisukohal, et asi puudutab piirkondlikke erihuve.

Artikkel 40 –   Juhtivkomisjoni määramine arvamustele ja aruannetele

| 1. | Komitee president määrab nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi esitatud arvamuse koostamise taotluse aluseks olevatele dokumentidele pärast nende saabumist juhtivkomisjoni. Juhatust teavitatakse presidendi asjaomastest otsustest järgmisel koosolekul. |
| --- | --- |

1.

Komitee president määrab nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi esitatud arvamuse koostamise taotluse aluseks olevatele dokumentidele pärast nende saabumist juhtivkomisjoni. Juhatust teavitatakse presidendi asjaomastest otsustest järgmisel koosolekul.

| 2. | Kui arvamuse või aruande teema kuulub rohkem kui ühe komisjoni pädevusse, määrab president juhtivkomisjoni ja võib vajaduse korral teha juhatusele ettepaneku moodustada asjaomaste komisjonide esindajatest koosnev töörühm. |
| --- | --- |

2.

Kui arvamuse või aruande teema kuulub rohkem kui ühe komisjoni pädevusse, määrab president juhtivkomisjoni ja võib vajaduse korral teha juhatusele ettepaneku moodustada asjaomaste komisjonide esindajatest koosnev töörühm.

| 3. | Kui komisjon ei ole nõus presidendi poolt käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt vastuvõetud otsusega, võib ta esimehe vahendusel taotleda juhatuse otsust. |
| --- | --- |

3.

Kui komisjon ei ole nõus presidendi poolt käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt vastuvõetud otsusega, võib ta esimehe vahendusel taotleda juhatuse otsust.

Artikkel 41 –   Pearaportööri määramine

| 1. | Kui asjaomane komisjon ei jõua arvamuse või aruande eelnõu välja töötada nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi määratud tähtajaks, võib komitee juhatus teha täiskogule ettepaneku määrata pearaportöör, kes esitab oma arvamuse või aruande eelnõu otse täiskogule. |
| --- | --- |

1.

Kui asjaomane komisjon ei jõua arvamuse või aruande eelnõu välja töötada nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi määratud tähtajaks, võib komitee juhatus teha täiskogule ettepaneku määrata pearaportöör, kes esitab oma arvamuse või aruande eelnõu otse täiskogule.

| 2. | Kui nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi määratud tähtaeg ei jäta täiskogule piisavalt aega pearaportööri määramiseks istungjärgu raames, võib pearaportööri määrata komitee president, teavitades täiskogu sellest järgmisel istungjärgul. |
| --- | --- |

2.

Kui nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi määratud tähtaeg ei jäta täiskogule piisavalt aega pearaportööri määramiseks istungjärgu raames, võib pearaportööri määrata komitee president, teavitades täiskogu sellest järgmisel istungjärgul.

| 3. | Mõlemal juhul tuleb asjaomane komisjon võimaluse korral kokku üldiseks eelaruteluks arvamuse või aruande teemal. |
| --- | --- |

3.

Mõlemal juhul tuleb asjaomane komisjon võimaluse korral kokku üldiseks eelaruteluks arvamuse või aruande teemal.

Artikkel 42 –   Omaalgatuslikud arvamused ja aruanded

| 1. | Omaalgatuslike arvamuste ja aruannete koostamise taotlusi võivad juhatusele esitada kolm juhatuse liiget, komisjon oma esimehe vahendusel või vähemalt 32 komitee liiget. Taotlused koos põhjendusega ja teised arutusele tulevad dokumendid tuleb esitada vastavalt artikli 37 lõikele 4 võimaluse korral enne aasta tööprogrammi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

1.

Omaalgatuslike arvamuste ja aruannete koostamise taotlusi võivad juhatusele esitada kolm juhatuse liiget, komisjon oma esimehe vahendusel või vähemalt 32 komitee liiget. Taotlused koos põhjendusega ja teised arutusele tulevad dokumendid tuleb esitada vastavalt artikli 37 lõikele 4 võimaluse korral enne aasta tööprogrammi vastuvõtmist.

| 2. | Juhatus teeb omaalgatuslike arvamuste ja aruannete koostamise taotluste rahuldamise kohta otsuse kolmeneljandikulise häälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust. Arvamustele ja aruannetele määratakse juhtivkomisjon vastavalt artiklile 40. Komitee president teavitab täiskogu kõikidest juhatuse otsustest omaalgatuslike arvamuste ja aruannete koostamise ja neile määratud juhtivkomisjonide kohta. |
| --- | --- |

2.

Juhatus teeb omaalgatuslike arvamuste ja aruannete koostamise taotluste rahuldamise kohta otsuse kolmeneljandikulise häälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust. Arvamustele ja aruannetele määratakse juhtivkomisjon vastavalt artiklile 40. Komitee president teavitab täiskogu kõikidest juhatuse otsustest omaalgatuslike arvamuste ja aruannete koostamise ja neile määratud juhtivkomisjonide kohta.

| 3. | Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis ka artikli 39 punktiga c hõlmatud arvamuste suhtes. |
| --- | --- |

3.

Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis ka artikli 39 punktiga c hõlmatud arvamuste suhtes.

Artikkel 43 –   Resolutsioonide esitamise kord

| 1. | Resolutsioonid võetakse päevakorda ainult siis, kui nad on seotud Euroopa Liidu tegevusega ning puudutavad piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse üksuste erihuve ning päevakajalisi küsimusi. |
| --- | --- |

1.

Resolutsioonid võetakse päevakorda ainult siis, kui nad on seotud Euroopa Liidu tegevusega ning puudutavad piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse üksuste erihuve ning päevakajalisi küsimusi.

| 2. | Resolutsiooni ettepanekuid või resolutsiooni koostamise taotlusi võivad komiteele esitada vähemalt 32 komitee liiget või fraktsioon. Kõik ettepanekud või taotlused tuleb juhatusele esitada kirjalikult, märkides ära neid toetavate liikmete nimed või fraktsiooni nime. Ettepanekud ja taotlused peavad peasekretärini jõudma hiljemalt kolm tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust. |
| --- | --- |

2.

Resolutsiooni ettepanekuid või resolutsiooni koostamise taotlusi võivad komiteele esitada vähemalt 32 komitee liiget või fraktsioon. Kõik ettepanekud või taotlused tuleb juhatusele esitada kirjalikult, märkides ära neid toetavate liikmete nimed või fraktsiooni nime. Ettepanekud ja taotlused peavad peasekretärini jõudma hiljemalt kolm tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust.

| 3. | Kui juhatus otsustab, et komiteel tuleb koostada resolutsiooni eelnõu või võtta menetlusse resolutsiooni koostamise taotlus, võib ta






  a) | võtta resolutsiooni eelnõu täiskogu istungjärgu päevakorra esialgsesse kavandisse vastavalt artikli 15 lõikele 1; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui juhatus otsustab, et komiteel tuleb koostada resolutsiooni eelnõu või võtta menetlusse resolutsiooni koostamise taotlus, võib ta

a)

võtta resolutsiooni eelnõu täiskogu istungjärgu päevakorra esialgsesse kavandisse vastavalt artikli 15 lõikele 1;

| b) | määrata resolutsiooni eelnõu koostamiseks juhtivkomisjoni ja kehtestada kõnealuse töö teostamiseks tähtaja; juhtivkomisjon koostab resolutsiooni eelnõu vastavalt arvamuse ja aruande eelnõu koostamise korrale. Kõnealustel juhtudel ei kohaldata artiklit 51; |
| --- | --- |

b)

määrata resolutsiooni eelnõu koostamiseks juhtivkomisjoni ja kehtestada kõnealuse töö teostamiseks tähtaja; juhtivkomisjon koostab resolutsiooni eelnõu vastavalt arvamuse ja aruande eelnõu koostamise korrale. Kõnealustel juhtudel ei kohaldata artiklit 51;

| c) | võtta resolutsiooni eelnõu järgmise täiskogu istungjärgu päevakorda vastavalt artikli 15 lõike 6 teisele lausele. Sellised resolutsiooni eelnõud tulevad arutamisele istungjärgu teisel istungipäeval. |
| --- | --- |

c)

võtta resolutsiooni eelnõu järgmise täiskogu istungjärgu päevakorda vastavalt artikli 15 lõike 6 teisele lausele. Sellised resolutsiooni eelnõud tulevad arutamisele istungjärgu teisel istungipäeval.

| 4. | Resolutsiooni eelnõusid, mis tulenevad pärast lõikes 2 määratud tähtaja möödumist tekkinud ettenägematust olukorrast (kiireloomulised resolutsioonid) ja mis vastavad lõike 1 sätetele, võib esitada juhatuse koosoleku alguses. Kui juhatus leiab, et ettepanek on seotud komitee tegevuse prioriteetidega, menetleb ta seda lõike 3 punkti c kohaselt. Kõik komitee liikmed võivad täiskogu istungjärgu ajal esitada muudatusettepanekuid kiireloomulistele resolutsioonidele. |
| --- | --- |

4.

Resolutsiooni eelnõusid, mis tulenevad pärast lõikes 2 määratud tähtaja möödumist tekkinud ettenägematust olukorrast (kiireloomulised resolutsioonid) ja mis vastavad lõike 1 sätetele, võib esitada juhatuse koosoleku alguses. Kui juhatus leiab, et ettepanek on seotud komitee tegevuse prioriteetidega, menetleb ta seda lõike 3 punkti c kohaselt. Kõik komitee liikmed võivad täiskogu istungjärgu ajal esitada muudatusettepanekuid kiireloomulistele resolutsioonidele.

Artikkel 44 –   Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide mõjulepääsu tagamine

Komitee juhatus rakendab vajalikke meetmeid komitee vastuvõetud arvamuste, aruannete ja resolutsioonide mõjulepääsu tagamiseks.

4.   PEATÜKK

KOMISJONID

Artikkel 45 –   Komisjonide koosseis ja pädevus

| 1. | Komitee iga uue koosseisu viieaastaste volituste alguses moodustab täiskogu komisjonid, mille ülesanne on täiskogul arutamisele tulevate teemade ettevalmistamine. Täiskogu otsustab juhatuse esildisel komisjonide koosseisu ja määrab komisjonide pädevusalad. |
| --- | --- |

1.

Komitee iga uue koosseisu viieaastaste volituste alguses moodustab täiskogu komisjonid, mille ülesanne on täiskogul arutamisele tulevate teemade ettevalmistamine. Täiskogu otsustab juhatuse esildisel komisjonide koosseisu ja määrab komisjonide pädevusalad.

| 2. | Komisjonide koosseis vastab liikmesriikide esindatusele komitees. |
| --- | --- |

2.

Komisjonide koosseis vastab liikmesriikide esindatusele komitees.

| 3. | Komitee liikmed kuuluvad vähemalt ühte, aga mitte rohkem kui kahte komisjoni. Juhatus võib teha erandeid nendele delegatsioonidele, milles on vähem liikmeid kui komitees komisjone. |
| --- | --- |

3.

Komitee liikmed kuuluvad vähemalt ühte, aga mitte rohkem kui kahte komisjoni. Juhatus võib teha erandeid nendele delegatsioonidele, milles on vähem liikmeid kui komitees komisjone.

Artikkel 46 –   Komisjoni esimees ja aseesimehed

| 1. | Esimesel koosolekul nimetavad komisjoni liikmed enda hulgast esimehe, esimese aseesimehe ja vajaduse korral kuni kaks aseesimeest. |
| --- | --- |

1.

Esimesel koosolekul nimetavad komisjoni liikmed enda hulgast esimehe, esimese aseesimehe ja vajaduse korral kuni kaks aseesimeest.

| 2. | Kui kandidaatide arv võrdub täidetavate ametikohtade arvuga, võib ametisse nimetamine toimuda suulisel kokkuleppel ilma hääletamiseta. Vastupidisel juhul või vähemalt ühe kuuendiku komisjoni liikmete nõudmisel toimub valimine vastavalt artikli 32 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korrale. |
| --- | --- |

2.

Kui kandidaatide arv võrdub täidetavate ametikohtade arvuga, võib ametisse nimetamine toimuda suulisel kokkuleppel ilma hääletamiseta. Vastupidisel juhul või vähemalt ühe kuuendiku komisjoni liikmete nõudmisel toimub valimine vastavalt artikli 32 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korrale.

| 3. | Komitee liikme volituste lõppemise või komisjoni esimehe või aseesimehe tagasiastumise korral täidetakse vabanev koht vastavalt käesoleva artikli sätetele. |
| --- | --- |

3.

Komitee liikme volituste lõppemise või komisjoni esimehe või aseesimehe tagasiastumise korral täidetakse vabanev koht vastavalt käesoleva artikli sätetele.

Artikkel 47 –   Komisjonide ülesanded

| 1. | Komisjonid käsitlevad liidu poliitikavaldkondi vastavalt neile täiskogu poolt artikli 45 alusel määratud pädevusaladele. Nad valmistavad eelkõige ette arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõusid komitee täiskogul vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

1.

Komisjonid käsitlevad liidu poliitikavaldkondi vastavalt neile täiskogu poolt artikli 45 alusel määratud pädevusaladele. Nad valmistavad eelkõige ette arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõusid komitee täiskogul vastuvõtmiseks.

| 2. | Komisjonid koostavad kooskõlas komitee poliitiliste prioriteetidega iga-aastase tööprogrammi kavandi ja esitavad selle juhatusele vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

2.

Komisjonid koostavad kooskõlas komitee poliitiliste prioriteetidega iga-aastase tööprogrammi kavandi ja esitavad selle juhatusele vastuvõtmiseks.

Artikkel 48 –   Komisjonide koosolekute kokkukutsumine ja päevakord

| 1. | Komisjoni koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks komisjoni esimees kokkuleppel esimese aseesimehega. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks komisjoni esimees kokkuleppel esimese aseesimehega.

| 2. | Komisjoni koosolekud kutsub kokku komisjoni esimees. Korralise koosoleku kokkukutsumise teade koos päevakorraga edastatakse komisjoni liikmetele arvestusega, et liikmed saavad selle kätte hiljemalt neli nädalat enne koosoleku toimumise kuupäeva. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosolekud kutsub kokku komisjoni esimees. Korralise koosoleku kokkukutsumise teade koos päevakorraga edastatakse komisjoni liikmetele arvestusega, et liikmed saavad selle kätte hiljemalt neli nädalat enne koosoleku toimumise kuupäeva.

| 3. | Vähemalt ühe neljandiku komisjoni liikmete kirjaliku taotluse korral peab esimees kokku kutsuma komisjoni erakorralise koosoleku, mis peab toimuma hiljemalt neli nädalat pärast taotluse esitamist. Erakorralise koosoleku päevakorra määravad kindlaks taotluse esitanud komisjoni liikmed. Päevakord edastatakse komisjoni liikmetele koos koosoleku kokkukutsumise teatega. |
| --- | --- |

3.

Vähemalt ühe neljandiku komisjoni liikmete kirjaliku taotluse korral peab esimees kokku kutsuma komisjoni erakorralise koosoleku, mis peab toimuma hiljemalt neli nädalat pärast taotluse esitamist. Erakorralise koosoleku päevakorra määravad kindlaks taotluse esitanud komisjoni liikmed. Päevakord edastatakse komisjoni liikmetele koos koosoleku kokkukutsumise teatega.

| 4. | Arvamuste eelnõud ja teised arutamisele tulevad dokumendid, mis tuleb enne koosoleku toimumist tõlkida ja liikmetele kättesaadavaks teha, saadetakse asjaomase komisjoni sekretariaati hiljemalt viis nädalat enne koosoleku toimumise kuupäeva. Kõnealused dokumendid edastatakse komisjoni liikmetele hiljemalt kümme tööpäeva enne asjaomase koosoleku toimumise kuupäeva. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees kõnealuseid tähtaegu muuta. |
| --- | --- |

4.

Arvamuste eelnõud ja teised arutamisele tulevad dokumendid, mis tuleb enne koosoleku toimumist tõlkida ja liikmetele kättesaadavaks teha, saadetakse asjaomase komisjoni sekretariaati hiljemalt viis nädalat enne koosoleku toimumise kuupäeva. Kõnealused dokumendid edastatakse komisjoni liikmetele hiljemalt kümme tööpäeva enne asjaomase koosoleku toimumise kuupäeva. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees kõnealuseid tähtaegu muuta.

Artikkel 49 –   Komisjonide tegevuse avalikkus

| 1. | Komisjoni koosolekud on avalikud, kui komisjon ei otsusta kogu koosoleku või teatava päevakorrapunkti suhtes teisiti. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni koosolekud on avalikud, kui komisjon ei otsusta kogu koosoleku või teatava päevakorrapunkti suhtes teisiti.

| 2. | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajaid ning teisi isikuid võidakse kutsuda osalema komisjonide koosolekutel ja vastama liikmete küsimustele. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajaid ning teisi isikuid võidakse kutsuda osalema komisjonide koosolekutel ja vastama liikmete küsimustele.

Artikkel 50 –   Arvamuste ja aruannete koostamise tähtajad

| 1. | Komisjonid esitavad arvamuste ja aruannete eelnõud institutsioonidevahelises ajakavas ette nähtud tähtaja jooksul. Lisaks esimesele koosolekule, mil koostatakse töökava, on arvamuste ja aruannete eelnõu arutamiseks ette nähtud mitte rohkem kui kaks komisjoni koosolekut. |
| --- | --- |

1.

Komisjonid esitavad arvamuste ja aruannete eelnõud institutsioonidevahelises ajakavas ette nähtud tähtaja jooksul. Lisaks esimesele koosolekule, mil koostatakse töökava, on arvamuste ja aruannete eelnõu arutamiseks ette nähtud mitte rohkem kui kaks komisjoni koosolekut.

| 2. | Juhatus võib erandjuhtudel lubada arvamuste ja aruannete eelnõude arutamiseks korraldada lisakoosolekuid või pikendada eelnõu esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

2.

Juhatus võib erandjuhtudel lubada arvamuste ja aruannete eelnõude arutamiseks korraldada lisakoosolekuid või pikendada eelnõu esitamise tähtaega.

Artikkel 51 –   Arvamuste ja aruannete sisu

| 1. | Komitee arvamuses või aruandes esitatakse komitee seisukohad ja soovitused kõnealuse küsimuse suhtes ning vajaduse korral konkreetsed muudatusettepanekud arutusel olevale dokumendile. |
| --- | --- |

1.

Komitee arvamuses või aruandes esitatakse komitee seisukohad ja soovitused kõnealuse küsimuse suhtes ning vajaduse korral konkreetsed muudatusettepanekud arutusel olevale dokumendile.

| 2. | Komitee arvamustes viidatakse selgesõnaliselt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamisele. |
| --- | --- |

2.

Komitee arvamustes viidatakse selgesõnaliselt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamisele.

| 3. | Arvamustes ja aruannetes pööratakse alati kui võimalik tähelepanu ka eeldatavale mõjule haldusele ning piirkondlikule ja kohalikule eelarvele. |
| --- | --- |

3.

Arvamustes ja aruannetes pööratakse alati kui võimalik tähelepanu ka eeldatavale mõjule haldusele ning piirkondlikule ja kohalikule eelarvele.

| 4. | Vajaduse korral koostatakse raportööri vastutusel seletuskiri. Seletuskirja ei panda hääletusele, kuid see peab olema kooskõlas hääletamisele pandava arvamuse tekstiga. |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral koostatakse raportööri vastutusel seletuskiri. Seletuskirja ei panda hääletusele, kuid see peab olema kooskõlas hääletamisele pandava arvamuse tekstiga.

Artikkel 52 –   Komitee arvamuse vastuvõtmise järgne tegevus

| 1. | Pärast seda, kui arvamus on vastu võetud, jälgivad arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjoni (juhtivkomisjon) esimees ja raportöör peasekretariaadi abil komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulgu. |
| --- | --- |

1.

Pärast seda, kui arvamus on vastu võetud, jälgivad arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjoni (juhtivkomisjon) esimees ja raportöör peasekretariaadi abil komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulgu.

| 2. | Vajadusel võib juhtivkomisjon paluda juhatuselt luba samateemalise arvamuse muudetud eelnõu koostamiseks, kui võimalik, sama raportööri vastutusel, eesmärgiga võtta arvesse komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulgu ja suuta sellele reageerida. |
| --- | --- |

2.

Vajadusel võib juhtivkomisjon paluda juhatuselt luba samateemalise arvamuse muudetud eelnõu koostamiseks, kui võimalik, sama raportööri vastutusel, eesmärgiga võtta arvesse komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulgu ja suuta sellele reageerida.

| 3. | Võimaluse korral tuleb juhtivkomisjon kokku, et arutada arvamuse muudetud eelnõu ja võtta see vastu, misjärel muudetud eelnõu edastatakse täiskogule selle järgmiseks istungjärguks. |
| --- | --- |

3.

Võimaluse korral tuleb juhtivkomisjon kokku, et arutada arvamuse muudetud eelnõu ja võtta see vastu, misjärel muudetud eelnõu edastatakse täiskogule selle järgmiseks istungjärguks.

| 4. | Juhul kui komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulg ei jäta juhtivkomisjonile piisavalt aega seisukoha võtmiseks, teavitab kõnealuse komisjoni esimees sellest otse komitee presidenti, et saada luba artiklis 41 sätestatud pearaportööri määramise menetluse kasutamiseks. |
| --- | --- |

4.

Juhul kui komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulg ei jäta juhtivkomisjonile piisavalt aega seisukoha võtmiseks, teavitab kõnealuse komisjoni esimees sellest otse komitee presidenti, et saada luba artiklis 41 sätestatud pearaportööri määramise menetluse kasutamiseks.

Artikkel 53 –   Hagi esitamine subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus

| 1. | Subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus, mis esineb seadusandlikus aktis, mille vastuvõtmiseks tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu järgi konsulteerida komiteega, võib Euroopa Liidu Kohtusse hagi esitamise ettepaneku teha komitee president või arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjon (juhtivkomisjon). |
| --- | --- |

1.

Subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus, mis esineb seadusandlikus aktis, mille vastuvõtmiseks tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu järgi konsulteerida komiteega, võib Euroopa Liidu Kohtusse hagi esitamise ettepaneku teha komitee president või arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjon (juhtivkomisjon).

| 2. | Juhtivkomisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 59 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjoni ettepanek esitatakse otsustamiseks täiskogule kooskõlas kodukorra artikli 13 punktiga g või juhatusele artikli 36 punktis j tähendatud juhtudel. Asjaomane komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab vajaduse korral vajadust võtta artikli 36 punkti j alusel vastu otsus. |
| --- | --- |

2.

Juhtivkomisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 59 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjoni ettepanek esitatakse otsustamiseks täiskogule kooskõlas kodukorra artikli 13 punktiga g või juhatusele artikli 36 punktis j tähendatud juhtudel. Asjaomane komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab vajaduse korral vajadust võtta artikli 36 punkti j alusel vastu otsus.

Artikkel 54 –   Komiteega kohustuslikku konsulteerimist nõudval juhul konsulteerimata jätmine

| 1. | Kui Regioonide Komiteega ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingus ette nähtud juhtudel konsulteeritud, võib komitee president või mõni komitee komisjonidest teha täiskogule kooskõlas artikli 13 punktiga g või juhatusele artikli 36 punktis j tähendatud juhtudel ettepaneku esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi. |
| --- | --- |

1.

Kui Regioonide Komiteega ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingus ette nähtud juhtudel konsulteeritud, võib komitee president või mõni komitee komisjonidest teha täiskogule kooskõlas artikli 13 punktiga g või juhatusele artikli 36 punktis j tähendatud juhtudel ettepaneku esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi.

| 2. | Asjaomane komisjon (juhtivkomisjon) teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 59 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta artikli 36 punkti j alusel vastu otsus. |
| --- | --- |

2.

Asjaomane komisjon (juhtivkomisjon) teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 59 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta artikli 36 punkti j alusel vastu otsus.

Artikkel 55 –   Aruanne arvamuste mõjulepääsu kohta

Peasekretariaat esitab vähemalt kord aastas täiskogule aruande komitee arvamuste mõjulepääsu kohta. Aruanne põhineb eelkõige iga juhtivkomisjoni poolt sel eesmärgil edastatud andmetel ja asjaomastelt institutsioonidelt kogutud teabel.

Artikkel 56 –   Raportöörid

| 1. | Arvamuse või aruande eelnõu koostamiseks määrab komisjon oma esimehe esildisel ühe või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kaks raportööri. |
| --- | --- |

1.

Arvamuse või aruande eelnõu koostamiseks määrab komisjon oma esimehe esildisel ühe või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kaks raportööri.

| 2. | Raportööride määramisel tagavad komisjonid arvamuste ja aruannete õiglase ja ühtlase jagunemise. |
| --- | --- |

2.

Raportööride määramisel tagavad komisjonid arvamuste ja aruannete õiglase ja ühtlase jagunemise.

| 3. | Kiireloomulistel juhtudel võib komisjoni esimees kohaldada kirjalikku menetlust raportööri määramiseks. Esimees palub komisjoni liikmetel kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest raportööri määramise ettepanekule. Vastuväite esitamise puhul teevad komisjoni esimees ja esimene aseesimees otsuse vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

3.

Kiireloomulistel juhtudel võib komisjoni esimees kohaldada kirjalikku menetlust raportööri määramiseks. Esimees palub komisjoni liikmetel kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest raportööri määramise ettepanekule. Vastuväite esitamise puhul teevad komisjoni esimees ja esimene aseesimees otsuse vastastikusel kokkuleppel.

| 4. | Kui raportööriks määratakse komisjoni esimees või üks aseesimeestest, annavad nad koosoleku juhatamise nende koostatava arvamuse või aruande eelnõu arutamise ajaks üle ühele aseesimeestest või kõige vanemale kohalviibivale komisjoni liikmele. |
| --- | --- |

4.

Kui raportööriks määratakse komisjoni esimees või üks aseesimeestest, annavad nad koosoleku juhatamise nende koostatava arvamuse või aruande eelnõu arutamise ajaks üle ühele aseesimeestest või kõige vanemale kohalviibivale komisjoni liikmele.

| 5. | Kui raportööri volitused komitee täis- või asendusliikmena lõpevad, määratakse juhtivkomisjonis uus, samasse fraktsiooni kuuluv raportöör, kohaldades vajaduse korral lõikes 3 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

5.

Kui raportööri volitused komitee täis- või asendusliikmena lõpevad, määratakse juhtivkomisjonis uus, samasse fraktsiooni kuuluv raportöör, kohaldades vajaduse korral lõikes 3 sätestatud menetlust.

Artikkel 57 –   Töörühmad

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel moodustavad komisjonid komitee juhatuse nõusolekul töörühmi. Töörühmade koosseisu võivad kuuluda teiste komisjonide liikmed. |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel moodustavad komisjonid komitee juhatuse nõusolekul töörühmi. Töörühmade koosseisu võivad kuuluda teiste komisjonide liikmed.

| 2. | Töörühma liige, kes ei saa koosolekul osaleda, võib lasta end asendada töörühma asendusliikmete nimekirja kantud teise, samasse fraktsiooni kuuluva liikme või asendusliikmega. |
| --- | --- |

2.

Töörühma liige, kes ei saa koosolekul osaleda, võib lasta end asendada töörühma asendusliikmete nimekirja kantud teise, samasse fraktsiooni kuuluva liikme või asendusliikmega.

| 3. | Töörühmad võivad enda liikmete hulgast nimetada esimehe ja aseesimehe. |
| --- | --- |

3.

Töörühmad võivad enda liikmete hulgast nimetada esimehe ja aseesimehe.

Artikkel 58 –   Eksperdid

| 1. | Komisjonide liikmed võivad kasutada eksperdi abi. |
| --- | --- |

1.

Komisjonide liikmed võivad kasutada eksperdi abi.

| 2. | Komisjon võib määrata eksperte, kes abistavad komisjoni või komisjoni loodud töörühmi nende töös. Esimehe kutsel võivad eksperdid osaleda komisjoni või selle töörühma koosolekutel. |
| --- | --- |

2.

Komisjon võib määrata eksperte, kes abistavad komisjoni või komisjoni loodud töörühmi nende töös. Esimehe kutsel võivad eksperdid osaleda komisjoni või selle töörühma koosolekutel.

| 3. | Hüvitatakse ainult raportööri nõustavate ekspertide ja komisjoni kutsutud ekspertide sõidu- ja majutuskulud. |
| --- | --- |

3.

Hüvitatakse ainult raportööri nõustavate ekspertide ja komisjoni kutsutud ekspertide sõidu- ja majutuskulud.

Artikkel 59 –   Otsustusvõimelisus

| 1. | Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest.

| 2. | Komisjoni koosoleku otsustusvõimelisus tehakse kindlaks komisjoni liikme taotlusel ja juhul kui vähemalt kümme komisjoni liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Kui on kindlaks tehtud, et komisjoni koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse asuda arutama neid päevakorrapunkte, mille üle hääletamist ei toimu. Katkestatud päevakorrapunktide arutamine ja hääletamine nende üle lükatakse edasi järgmisele koosolekule. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosoleku otsustusvõimelisus tehakse kindlaks komisjoni liikme taotlusel ja juhul kui vähemalt kümme komisjoni liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Kui on kindlaks tehtud, et komisjoni koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse asuda arutama neid päevakorrapunkte, mille üle hääletamist ei toimu. Katkestatud päevakorrapunktide arutamine ja hääletamine nende üle lükatakse edasi järgmisele koosolekule.

Artikkel 60 –   Hääletamine

| 1. | Otsustused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega. Kohaldatakse artikli 22 lõiget 2. |
| --- | --- |

1.

Otsustused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega. Kohaldatakse artikli 22 lõiget 2.

| 2. | Kui komisjon on katkestanud arvamuse hääletuse, võib ta hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega otsustada juba hääletusel olnud muudatusettepanekud uuesti hääletusele panna siis, kui arvamuse terviktekst vastu võetakse. |
| --- | --- |

2.

Kui komisjon on katkestanud arvamuse hääletuse, võib ta hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega otsustada juba hääletusel olnud muudatusettepanekud uuesti hääletusele panna siis, kui arvamuse terviktekst vastu võetakse.

Artikkel 61 –   Muudatusettepanekud

| 1. | Muudatusettepanekud peavad komisjoni sekretariaati jõudma vähemalt seitse tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees tähtaega muuta.
  Komisjonis menetlemiseks võivad muudatusettepanekuid esitada üksnes asjaomase komisjoni täisliikmed ning artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt nõuetekohaselt volitatud täis- või asendusliikmed. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid tekstide kohta, mille raportöörid nad on.
  Õigust esitada muudatusettepanekuid võib komisjoni koosolekul kasutada üksnes kas asjaomase komisjoni täisliige või nõuetekohaselt volitatud teine täis- või asendusliige. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.
  Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik edastada oma muudatusettepanekud peasekretariaati vähemalt kaks tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva. Raportööri esitatud muudatusettepanekud peavad viitama ühele või mitmele lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekule. Raportööri muudatusettepanekud peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlkimist ja neid tuleb jagada paberkandjal hiljemalt koosoleku algul.
  Artikli 24 lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis. |
| --- | --- |

1.

Muudatusettepanekud peavad komisjoni sekretariaati jõudma vähemalt seitse tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees tähtaega muuta.

Komisjonis menetlemiseks võivad muudatusettepanekuid esitada üksnes asjaomase komisjoni täisliikmed ning artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt nõuetekohaselt volitatud täis- või asendusliikmed. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid tekstide kohta, mille raportöörid nad on.

Õigust esitada muudatusettepanekuid võib komisjoni koosolekul kasutada üksnes kas asjaomase komisjoni täisliige või nõuetekohaselt volitatud teine täis- või asendusliige. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.

Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik edastada oma muudatusettepanekud peasekretariaati vähemalt kaks tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva. Raportööri esitatud muudatusettepanekud peavad viitama ühele või mitmele lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekule. Raportööri muudatusettepanekud peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlkimist ja neid tuleb jagada paberkandjal hiljemalt koosoleku algul.

Artikli 24 lõikeid 1–5 kohaldatakse mutatis mutandis.

| 2. | Muudatusettepanekute hääletamine toimub arutusel oleva arvamuse või aruande eelnõu punktide järjekorras. Seejärel pannakse tervikdokument lõpphääletusele. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanekute hääletamine toimub arutusel oleva arvamuse või aruande eelnõu punktide järjekorras. Seejärel pannakse tervikdokument lõpphääletusele.

| 3. | Kui komisjon on arvamuse või aruande vastu võtnud, edastab komisjoni esimees selle komitee presidendile. |
| --- | --- |

3.

Kui komisjon on arvamuse või aruande vastu võtnud, edastab komisjoni esimees selle komitee presidendile.

Artikkel 62 –   Arvamuse või aruande koostamisest loobumine

Kui (juhtiv)komisjon jõudis seisukohale, et talle arutamiseks suunatud dokument ei puuduta piirkondlikke ega kohalikke erihuve ega oma poliitilist tähtsust, võib ta otsustada loobuda arvamuse või aruande koostamisest.

Artikkel 63 –   Kirjalik menetlus

| 1. | Erandlikel asjaoludel võib komisjoni esimees kasutada kirjalikku menetlust, et saada komisjoni heakskiit selle töökorraldust puudutavale otsusele. |
| --- | --- |

1.

Erandlikel asjaoludel võib komisjoni esimees kasutada kirjalikku menetlust, et saada komisjoni heakskiit selle töökorraldust puudutavale otsusele.

| 2. | Esimees edastab komisjoni liikmetele otsuse ettepaneku ja palub neil kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest. |
| --- | --- |

2.

Esimees edastab komisjoni liikmetele otsuse ettepaneku ja palub neil kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest.

| 3. | Kui vastuväiteid ei ole esitatud, loetakse otsus vastuvõetuks. |
| --- | --- |

3.

Kui vastuväiteid ei ole esitatud, loetakse otsus vastuvõetuks.

Artikkel 64 –   Kirja vormis seisukohavõtt

| 1. | Konsulteerimistaotluste puhul, mille osas Regioonide Komitee vastus on soovitav, kuid töökoormuse ja/või selle tõttu, et alles hiljuti on vastu võetud sama teemaga seotud arvamused, ei peeta uue arvamuse koostamist vajalikuks, võib juhtivkomisjon otsustada arvamuse koostamisest loobuda. Sel juhul võib komitee vastata Euroopa Liidu institutsioonidele komitee presidendi allkirjastatud kirjaga. |
| --- | --- |

1.

Konsulteerimistaotluste puhul, mille osas Regioonide Komitee vastus on soovitav, kuid töökoormuse ja/või selle tõttu, et alles hiljuti on vastu võetud sama teemaga seotud arvamused, ei peeta uue arvamuse koostamist vajalikuks, võib juhtivkomisjon otsustada arvamuse koostamisest loobuda. Sel juhul võib komitee vastata Euroopa Liidu institutsioonidele komitee presidendi allkirjastatud kirjaga.

| 2. | Kõnealuse kirja koostab juhtivkomisjoni esimees, konsulteerides varasemate samal teemal koostatud arvamuste raportööridega. |
| --- | --- |

2.

Kõnealuse kirja koostab juhtivkomisjoni esimees, konsulteerides varasemate samal teemal koostatud arvamuste raportööridega.

| 3. | Kui tähtajad seda võimaldavad, esitatakse kõnealune kiri arutamiseks asjaomase komisjoni esimesel võimalikul koosolekul enne selle esitamist komitee presidendile allkirjastamiseks. |
| --- | --- |

3.

Kui tähtajad seda võimaldavad, esitatakse kõnealune kiri arutamiseks asjaomase komisjoni esimesel võimalikul koosolekul enne selle esitamist komitee presidendile allkirjastamiseks.

Artikkel 65 –   Komisjonidele kohaldatavad sätted

Artiklit 11, artikli 12 lõiget 2, artikli 17 lõikeid 1–3 ning artiklit 20 kohaldatakse mutatis mutandis ka komisjonidele.

5.   PEATÜKK

KOMITEE HALDAMINE

Artikkel 66 –   Peasekretariaat

| 1. | Komiteed abistab peasekretariaat. |
| --- | --- |

1.

Komiteed abistab peasekretariaat.

| 2. | Peasekretariaadi tööd juhatab peasekretär. |
| --- | --- |

2.

Peasekretariaadi tööd juhatab peasekretär.

| 3. | Juhatus määratleb peasekretäri esildisel peasekretariaadi struktuuri selliselt, et see tagaks komitee ja tema tööorganite tõhusa toimimise ja komitee liikmete abistamise nende ametiülesannete täitmisel. Samas määratakse kindlaks peasekretariaadi poolt komitee liikmetele, riikide delegatsioonidele, fraktsioonidele ja fraktsioonidesse mittekuuluvatele liikmetele pakutavad teenused. |
| --- | --- |

3.

Juhatus määratleb peasekretäri esildisel peasekretariaadi struktuuri selliselt, et see tagaks komitee ja tema tööorganite tõhusa toimimise ja komitee liikmete abistamise nende ametiülesannete täitmisel. Samas määratakse kindlaks peasekretariaadi poolt komitee liikmetele, riikide delegatsioonidele, fraktsioonidele ja fraktsioonidesse mittekuuluvatele liikmetele pakutavad teenused.

| 4. | Peasekretariaat koostab komitee tööorganite koosolekute protokollid. |
| --- | --- |

4.

Peasekretariaat koostab komitee tööorganite koosolekute protokollid.

Artikkel 67 –   Peasekretär

| 1. | Peasekretär on vastutav komitee juhatuse või presidendi poolt vastavalt käesolevale kodukorrale ja kehtivatele õigusnormidele vastuvõetud otsuste rakendamise eest. Peasekretär osaleb sõnaõigusega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib. |
| --- | --- |

1.

Peasekretär on vastutav komitee juhatuse või presidendi poolt vastavalt käesolevale kodukorrale ja kehtivatele õigusnormidele vastuvõetud otsuste rakendamise eest. Peasekretär osaleb sõnaõigusega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib.

| 2. | Peasekretär töötab juhatust esindava presidendi alluvuses. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär töötab juhatust esindava presidendi alluvuses.

Artikkel 68 –   Peasekretäri ametisse nimetamine

| 1. | Juhatus nimetab peasekretäri ametisse pärast artikli 37 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kontrolli kahekolmandikulise häälteenamusega, kohaldades Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 2 ja sellega seotud sätteid. |
| --- | --- |

1.

Juhatus nimetab peasekretäri ametisse pärast artikli 37 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kontrolli kahekolmandikulise häälteenamusega, kohaldades Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 2 ja sellega seotud sätteid.

| 2. | Peasekretär nimetatakse ametisse viieks aastaks. Komitee juhatus määrab kindlaks tema töölepingu üksikasjalikud tingimused.
  Peasekretäri volitusi võib uuendada ühel ainsal korral maksimaalselt viieks aastaks. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär nimetatakse ametisse viieks aastaks. Komitee juhatus määrab kindlaks tema töölepingu üksikasjalikud tingimused.

Peasekretäri volitusi võib uuendada ühel ainsal korral maksimaalselt viieks aastaks.

| 3. | Peasekretäri suhtes kasutab Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi komitee juhatus. |
| --- | --- |

3.

Peasekretäri suhtes kasutab Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi komitee juhatus.

Artikkel 69 –   Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused

| 1. | Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutab:






  — | tegevusüksuse AD 5–12 palgaastme ametnike ning tegevusüksuse AST ametnike suhtes peasekretär; |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutab:

—

tegevusüksuse AD 5–12 palgaastme ametnike ning tegevusüksuse AST ametnike suhtes peasekretär;

| — | muude ametnike suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel. |
| --- | --- |

—

muude ametnike suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel.

| 2. | Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab:






  — | tegevusüksuse AD 5–12 palgaastme ajutiste teenistujate ning tegevusüksuse AST ajutiste teenistujate suhtes peasekretär; |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab:

—

tegevusüksuse AD 5–12 palgaastme ajutiste teenistujate ning tegevusüksuse AST ajutiste teenistujate suhtes peasekretär;

| — | muude ajutiste teenistujate suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel; |
| --- | --- |

—

muude ajutiste teenistujate suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel;

| — | komitee presidendi või esimese asepresidendi kantselei ajutiste teenistujate suhtes:






  — | tegevusüksuse AD 5–12 palgaastme ning tegevusüksuse AST kõigi palgaastmete suhtes peasekretär komitee presidendi esildisel; |
| --- | --- | --- |

—

komitee presidendi või esimese asepresidendi kantselei ajutiste teenistujate suhtes:

—

tegevusüksuse AD 5–12 palgaastme ning tegevusüksuse AST kõigi palgaastmete suhtes peasekretär komitee presidendi esildisel;

| — | tegevusüksuse AD muude palgaastmete suhtes juhatus komitee presidendi esildisel. |
| --- | --- |

—

tegevusüksuse AD muude palgaastmete suhtes juhatus komitee presidendi esildisel.

Komitee presidendi või esimese asepresidendi kantselei ajutised teenistujad võetakse teenistusse kuni presidendi või esimese asepresidendi ametivolituste lõppemiseni;

| — | lepinguliste teenistujate, erinõunike ja kohalike teenistujate suhtes peasekretär vastavalt Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustele. |
| --- | --- |

—

lepinguliste teenistujate, erinõunike ja kohalike teenistujate suhtes peasekretär vastavalt Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustele.

Artikkel 70 –   Kinnine koosolek

Juhatuse koosolek on kinnine, kui otsustatakse küsimusi kooskõlas artiklitega 68 ja 69.

Artikkel 71 –   Rahandus- ja halduskomisjon

| 1. | Komitee juhatus moodustab kooskõlas artikliga 36 nõuandva rahandus- ja halduskomisjoni, mille esimeheks on juhatuse liige. |
| --- | --- |

1.

Komitee juhatus moodustab kooskõlas artikliga 36 nõuandva rahandus- ja halduskomisjoni, mille esimeheks on juhatuse liige.

| 2. | Rahandus- ja halduskomisjon täidab järgmisi ülesandeid:






  a) | vastavalt artiklile 72 arutab peasekretäri esitatud tulude ja kulude eelarvestuse esialgset projekti ja kinnitab selle; |
| --- | --- | --- |

2.

Rahandus- ja halduskomisjon täidab järgmisi ülesandeid:

a)

vastavalt artiklile 72 arutab peasekretäri esitatud tulude ja kulude eelarvestuse esialgset projekti ja kinnitab selle;

| b) | töötab välja juhatuse otsuste ja korralduste eelnõud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes, sealhulgas komitee täis- ja asendusliikmeid puudutavates küsimustes. |
| --- | --- |

b)

töötab välja juhatuse otsuste ja korralduste eelnõud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes, sealhulgas komitee täis- ja asendusliikmeid puudutavates küsimustes.

| 3. | Rahandus- ja halduskomisjoni esimees esindab komiteed suhetes Euroopa Liidu eelarvepädeva asutusega. |
| --- | --- |

3.

Rahandus- ja halduskomisjoni esimees esindab komiteed suhetes Euroopa Liidu eelarvepädeva asutusega.

Artikkel 72 –   Eelarve

| 1. | Rahandus- ja halduskomisjon esitab juhatusele komitee järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse esialgse projekti. Juhatus esitab tulude ja kulude eelarvestuse projekti täiskogule kinnitamiseks. |
| --- | --- |

1.

Rahandus- ja halduskomisjon esitab juhatusele komitee järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse esialgse projekti. Juhatus esitab tulude ja kulude eelarvestuse projekti täiskogule kinnitamiseks.

| 2. | Täiskogu võtab tulude ja kulude eelarvestuse vastu ja edastab selle Euroopa Komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile piisava ajavaruga, et tagada eelarve-eeskirjades ettenähtud tähtaegadest kinnipidamine. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu võtab tulude ja kulude eelarvestuse vastu ja edastab selle Euroopa Komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile piisava ajavaruga, et tagada eelarve-eeskirjades ettenähtud tähtaegadest kinnipidamine.

| 3. | Pärast rahandus- ja halduskomisjoniga konsulteerimist täidab komitee president eelarvet või annab korralduse selle täitmiseks vastavalt juhatuse vastuvõetud sise-eeskirjadele. President täidab seda ülesannet kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega. |
| --- | --- |

3.

Pärast rahandus- ja halduskomisjoniga konsulteerimist täidab komitee president eelarvet või annab korralduse selle täitmiseks vastavalt juhatuse vastuvõetud sise-eeskirjadele. President täidab seda ülesannet kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega.

*

* *

III   JAOTIS

ÜLDSÄTTED

1.   PEATÜKK

KOOSTÖÖ TEISTE INSTITUTSIOONIDEGA

Artikkel 73 –   Koostöölepingud

Komitee pädevuste raames võib juhatus peasekretäri esildisel sõlmida lepinguid teiste organite ja asutustega.

Artikkel 74 –   Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide edastamine ja avaldamine

| 1. | Komitee arvamused ja aruanded ning kõik teated artiklis 26 sätestatud lihtsustatud menetluse rakendamise kohta või artiklis 62 sätestatud arvamuse või aruande koostamisest loobumise kohta edestatakse nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Nagu resolutsioonidegi puhul, edastab need komitee president. |
| --- | --- |

1.

Komitee arvamused ja aruanded ning kõik teated artiklis 26 sätestatud lihtsustatud menetluse rakendamise kohta või artiklis 62 sätestatud arvamuse või aruande koostamisest loobumise kohta edestatakse nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Nagu resolutsioonidegi puhul, edastab need komitee president.

| 2. | Arvamused, aruanded ja resolutsioonid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

2.

Arvamused, aruanded ja resolutsioonid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   PEATÜKK

TEGEVUSE AVALIKKUS JA LÄBIPAISTVUS

Artikkel 75 –   Avalikkuse juurdepääs dokumentidele

| 1. | Iga Euroopa Liidu kodanik ning iga füüsiline või juriidiline isik, kelle registrijärgne elu- või asukoht asub liikmesriigis, omab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega juurdepääsuõigust Regioonide Komitee dokumentidele, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud põhimõtteid, tingimusi ja piiranguid ning komitee juhatuse kehtestatud korda. Teistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele tagatakse komitee dokumentidele juurdepääs võimalikult samadel tingimustel. |
| --- | --- |

1.

Iga Euroopa Liidu kodanik ning iga füüsiline või juriidiline isik, kelle registrijärgne elu- või asukoht asub liikmesriigis, omab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu sätetega juurdepääsuõigust Regioonide Komitee dokumentidele, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud põhimõtteid, tingimusi ja piiranguid ning komitee juhatuse kehtestatud korda. Teistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele tagatakse komitee dokumentidele juurdepääs võimalikult samadel tingimustel.

| 2. | Komitee seab sisse komitee dokumentide registri. Selleks võtab juhatus vastu juurdepääsu korda reguleerivad sise-eeskirjad ning kinnitab otsese juurdepääsuga dokumentide nimekirja. |
| --- | --- |

2.

Komitee seab sisse komitee dokumentide registri. Selleks võtab juhatus vastu juurdepääsu korda reguleerivad sise-eeskirjad ning kinnitab otsese juurdepääsuga dokumentide nimekirja.

3.   PEATÜKK

KEELTEKASUTUS

Artikkel 76 –   Suulise tõlke keelerežiim

Võimaluste piires järgitakse suulise tõlke keelerežiimi suhtes järgmisi põhimõtteid:

| a) | komitee arutelud peavad olema kättesaadavad Euroopa Liidu ametlikes keeltes, kui juhatus ei otsusta teisiti; |
| --- | --- |

a)

komitee arutelud peavad olema kättesaadavad Euroopa Liidu ametlikes keeltes, kui juhatus ei otsusta teisiti;

| b) | kõigil liikmetel on õigus kõnelda täiskogu istungjärgul soovikohases ametlikus keeles. Ühes ametlikest keeltest esitatav sõnavõtt tõlgitakse sünkroonselt kõikidesse teistesse ametlikesse keeltesse, samuti kõikidesse nendesse keeltesse, mida juhatus vajalikuks peab; |
| --- | --- |

b)

kõigil liikmetel on õigus kõnelda täiskogu istungjärgul soovikohases ametlikus keeles. Ühes ametlikest keeltest esitatav sõnavõtt tõlgitakse sünkroonselt kõikidesse teistesse ametlikesse keeltesse, samuti kõikidesse nendesse keeltesse, mida juhatus vajalikuks peab;

| c) | juhatuse, komisjonide ja töörühmade koosolekutel tagatakse sünkroontõlge nendest ametlikest keeltest nendesse ametlikesse keeltesse, mida kasutavad koosolekust osavõttu kinnitanud liikmed. |
| --- | --- |

c)

juhatuse, komisjonide ja töörühmade koosolekutel tagatakse sünkroontõlge nendest ametlikest keeltest nendesse ametlikesse keeltesse, mida kasutavad koosolekust osavõttu kinnitanud liikmed.

4.   PEATÜKK

RAKENDUSSÄTTED

Artikkel 77 –   Kodukorra muutmine

| 1. | Käesoleva kodukorra osalise või täieliku muutmise otsustab täiskogu komitee liikmete poolthäälteenamusega. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva kodukorra osalise või täieliku muutmise otsustab täiskogu komitee liikmete poolthäälteenamusega.

| 2. | Täiskogu teeb ajutisele komisjonile ülesandeks koostada aruande ja dokumendi kavandid, et nende alusel komitee liikmete poolthäälteenamusega vastu võtta uus kodukord. Uus kodukord jõustub alates järgmisest päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu teeb ajutisele komisjonile ülesandeks koostada aruande ja dokumendi kavandid, et nende alusel komitee liikmete poolthäälteenamusega vastu võtta uus kodukord. Uus kodukord jõustub alates järgmisest päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 78 –   Juhatuse korraldused

Komitee juhatus võib oma korraldusega kindlaks määrata käesoleva kodukorra rakenduskorra, järgides kodukorda.

Artikkel 79 –   Kodukorra jõustumine

Käesolev kodukord jõustub alates järgmisest päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 9.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/32

---

KOMISJONI OTSUS,

30. september 2009,

riigiabi C 2/09 (ex N 221/08 ja N 413/08) kohta, mida Saksamaa soovib anda kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 7387 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/13/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 30. aprilli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis samal päeval, teatas Saksamaa komisjonile õiguskindluse huvides kahest meetmest ettevõtlusmaksu kohustuse ja kahjumi ülekandmise piiramise (N 221/08) kohta. 26. juuni ja 23. oktoobri 2008. aasta kirjadega nõudis komisjon lisateavet. Saksamaa vastas 24. juuli ja 21. novembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(1)

30. aprilli 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis samal päeval, teatas Saksamaa komisjonile õiguskindluse huvides kahest meetmest ettevõtlusmaksu kohustuse ja kahjumi ülekandmise piiramise (N 221/08) kohta. 26. juuni ja 23. oktoobri 2008. aasta kirjadega nõudis komisjon lisateavet. Saksamaa vastas 24. juuli ja 21. novembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval.

| (2) | 22. augusti 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis samal päeval, teatas Saksamaa komisjonile õiguskindluse huvides kolmandast meetmest erainvestorite maksusoodustuste kohta (N 413/08). 9. oktoobril 2008 toimus kohtumine Saksamaa ja konkurentsi peadirektoraadi esindajate vahel. Seejärel edastas Saksamaa lisateabe 19. novembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(2)

22. augusti 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti komisjonis samal päeval, teatas Saksamaa komisjonile õiguskindluse huvides kolmandast meetmest erainvestorite maksusoodustuste kohta (N 413/08). 9. oktoobril 2008 toimus kohtumine Saksamaa ja konkurentsi peadirektoraadi esindajate vahel. Seejärel edastas Saksamaa lisateabe 19. novembri 2008. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval.

| (3) | 28. jaanuaril 2009 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse kõigi kolme meetme kohta. Otsuse kokkuvõte avaldati Euroopa Liidu Teatajas14. märtsil 2009 (2). Saksamaa esitas märkused menetluse algatamise otsuse kohta 3. märtsi 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. Kolmandad isikud esitasid oma märkused 9. ja 14. aprilli 2009. aasta kirjadega, mis registreeriti samal päeval. Saksamaad informeeriti nimetatud märkustest 23. aprillil 2009 ja Saksamaa vastas neile 22. mai 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(3)

28. jaanuaril 2009 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse kõigi kolme meetme kohta. Otsuse kokkuvõte avaldati Euroopa Liidu Teatajas14. märtsil 2009 (2). Saksamaa esitas märkused menetluse algatamise otsuse kohta 3. märtsi 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. Kolmandad isikud esitasid oma märkused 9. ja 14. aprilli 2009. aasta kirjadega, mis registreeriti samal päeval. Saksamaad informeeriti nimetatud märkustest 23. aprillil 2009 ja Saksamaa vastas neile 22. mai 2009. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval.

2.   KIRJELDUS

2.1.   Meetmete eesmärk ja rahastamine

| (4) | Teatistes käsitleti kolme maksumeedet ja need sisaldasid kahte määratlust kasusaaja kohta. Meetmed lisati kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusesse. Meetmete ühine eesmärk on edendada erariskikapitali eraldamist teatavale ettevõtete rühmale, nn sihtettevõtetele. |
| --- | --- |

(4)

Teatistes käsitleti kolme maksumeedet ja need sisaldasid kahte määratlust kasusaaja kohta. Meetmed lisati kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusesse. Meetmete ühine eesmärk on edendada erariskikapitali eraldamist teatavale ettevõtete rühmale, nn sihtettevõtetele.

| (5) | Esimese meetme (registreeritud numbri N 221/08 all) eesmärk on edendada riskikapitali eraldamist riskikapitaliettevõtete ettevõtlusmaksu kohustust käsitlevate teatavate piiritlemiskriteeriumide abil. Saksamaa lähtub sellest, et meetme rakendamise korral jääb aastas saamata 90 miljonit eurot maksutulu. |
| --- | --- |

(5)

Esimese meetme (registreeritud numbri N 221/08 all) eesmärk on edendada riskikapitali eraldamist riskikapitaliettevõtete ettevõtlusmaksu kohustust käsitlevate teatavate piiritlemiskriteeriumide abil. Saksamaa lähtub sellest, et meetme rakendamise korral jääb aastas saamata 90 miljonit eurot maksutulu.

| (6) | Teise meetme (registreeritud samuti numbri N 221/08 all) abil leevendatakse kahjumi mahaarvamise kuritarvitamise vältimist käsitlevaid rangeid eeskirju, võimaldades sihtettevõtetel kahjum üle kanda, kui nende aktsiad ostab riskikapitaliettevõte. Saksamaa hinnangul jääb selle meetme korral aastas saamata 385 miljonit eurot maksutulu. |
| --- | --- |

(6)

Teise meetme (registreeritud samuti numbri N 221/08 all) abil leevendatakse kahjumi mahaarvamise kuritarvitamise vältimist käsitlevaid rangeid eeskirju, võimaldades sihtettevõtetel kahjum üle kanda, kui nende aktsiad ostab riskikapitaliettevõte. Saksamaa hinnangul jääb selle meetme korral aastas saamata 385 miljonit eurot maksutulu.

| (7) | Kolmanda meetmega (registreeritud numbri N 413/08 all) nähakse ette, et füüsilised isikud, kes investeerivad sihtettevõtetesse (edaspidi „erainvestorid”), saavad kapitalikasumi korral tulumaksusoodustust. Kuigi maksueelis antakse otseselt erainvestoritele, võivad selle meetme abil saada kasu sihtettevõtted, sest neisse investeeritakse rohkem. Saksamaa hinnangul jääb selle meetme korral aastas saamata 30 miljonit eurot maksutulu. |
| --- | --- |

(7)

Kolmanda meetmega (registreeritud numbri N 413/08 all) nähakse ette, et füüsilised isikud, kes investeerivad sihtettevõtetesse (edaspidi „erainvestorid”), saavad kapitalikasumi korral tulumaksusoodustust. Kuigi maksueelis antakse otseselt erainvestoritele, võivad selle meetme abil saada kasu sihtettevõtted, sest neisse investeeritakse rohkem. Saksamaa hinnangul jääb selle meetme korral aastas saamata 30 miljonit eurot maksutulu.

2.2.   Meetmetest kasusaajad

| (8) | Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kolmest maksumeetmest saavad nimetatud seaduse kohaselt kasu nii riskikapitaliettevõtted, sihtettevõtted kui ka erainvestorid, enamasti jõukad erainvestorid (edaspidi „investorite võrgustik”) järgmisel viisil: | Ettevõtlusmaksu meede | Vabastamine kahjumi ülekandmise keelust | Tulumaksusoodustus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskikapitaliettevõtted | otseselt | kaudselt | ei |
| Sihtettevõtted | ei | otseselt | kaudselt |
| Erainvestorid | ei | ei | otseselt |

(8)

Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kolmest maksumeetmest saavad nimetatud seaduse kohaselt kasu nii riskikapitaliettevõtted, sihtettevõtted kui ka erainvestorid, enamasti jõukad erainvestorid (edaspidi „investorite võrgustik”) järgmisel viisil:

Ettevõtlusmaksu meede

Vabastamine kahjumi ülekandmise keelust

Tulumaksusoodustus

Riskikapitaliettevõtted

otseselt

kaudselt

ei

Sihtettevõtted

ei

otseselt

kaudselt

Erainvestorid

ei

ei

otseselt

| (9) | Riskikapitaliettevõtted on ettevõtted, mida Saksamaa finantsteenuste järelevalveamet (BaFin) tunnustab riskikapitaliettevõttena ja mis samal ajal ei ole registreeritud valdusühinguna (3). Riskikapitaliettevõttena tunnustamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:






  — | riskikapitaliettevõtte põhikirja järgi on ettevõtte tegevusalad riskikapitali omandamine, säilitamine, haldamine ja müük. 70 % riskikapitaliettevõtte hallatavatest varadest peab moodustama sihtettevõtte kapitaliosalus; |
| --- | --- | --- |

(9)

Riskikapitaliettevõtted on ettevõtted, mida Saksamaa finantsteenuste järelevalveamet (BaFin) tunnustab riskikapitaliettevõttena ja mis samal ajal ei ole registreeritud valdusühinguna (3). Riskikapitaliettevõttena tunnustamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

—

riskikapitaliettevõtte põhikirja järgi on ettevõtte tegevusalad riskikapitali omandamine, säilitamine, haldamine ja müük. 70 % riskikapitaliettevõtte hallatavatest varadest peab moodustama sihtettevõtte kapitaliosalus;

| — | riskikapitaliettevõtte registrijärgne asukoht ja juhatus peavad asuma Saksamaal; |
| --- | --- |

—

riskikapitaliettevõtte registrijärgne asukoht ja juhatus peavad asuma Saksamaal;

| — | riskikapitaliettevõtte põhikapital või osanike panus peab äriühingu asutamislepingu järgi olema vähemalt 1 miljon eurot; |
| --- | --- |

—

riskikapitaliettevõtte põhikapital või osanike panus peab äriühingu asutamislepingu järgi olema vähemalt 1 miljon eurot;

| — | riskikapitaliettevõttel peab olema vähemalt kaks juhatajat, kes on usaldusväärsed ja erialaselt pädevad riskikapitaliettevõtet juhtima. |
| --- | --- |

—

riskikapitaliettevõttel peab olema vähemalt kaks juhatajat, kes on usaldusväärsed ja erialaselt pädevad riskikapitaliettevõtet juhtima.

| (10) | Sihtettevõtted peavad olema kapitaliühingud ja samuti vastama järgmistele tingimustele:






  — | nende registrijärgne asukoht ja juhatus peavad asuma Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigis; |
| --- | --- | --- |

(10)

Sihtettevõtted peavad olema kapitaliühingud ja samuti vastama järgmistele tingimustele:

—

nende registrijärgne asukoht ja juhatus peavad asuma Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigis;

| — | riskikapitaliettevõtte poolt aktsiate omandamise ajal ei tohi sihtettevõtte omakapital olla suurem kui 20 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

riskikapitaliettevõtte poolt aktsiate omandamise ajal ei tohi sihtettevõtte omakapital olla suurem kui 20 miljonit eurot;

| — | sihtettevõte tohib olla asutatud maksimaalselt kümme aastat enne riskikapitaliettevõttepoolset aktsiate omandamist; |
| --- | --- |

—

sihtettevõte tohib olla asutatud maksimaalselt kümme aastat enne riskikapitaliettevõttepoolset aktsiate omandamist;

| — | riskikapitaliettevõtte poolt aktsiate omandamise ajal ei või sihtettevõtte väärtpaberid olla antud vabaks kauplemise jaoks ning nendega ei või kaubelda reguleeritud turul ega mõnel muul võrdväärsel turul. |
| --- | --- |

—

riskikapitaliettevõtte poolt aktsiate omandamise ajal ei või sihtettevõtte väärtpaberid olla antud vabaks kauplemise jaoks ning nendega ei või kaubelda reguleeritud turul ega mõnel muul võrdväärsel turul.

| (11) | Meede ei sisalda andmeid sihtettevõtte määratluse kohta seoses raskustes oleva ettevõtte määratlusega (4). |
| --- | --- |

(11)

Meede ei sisalda andmeid sihtettevõtte määratluse kohta seoses raskustes oleva ettevõtte määratlusega (4).

2.3.   Ettevõtlusmaks

2.3.1.   Taustateave

| (12) | Ettevõtlusmaksu kohaldavad Saksamaal asjaomased kohalikud omavalitsused majandustegevuste suhtes, millega ettevõte tegeleb kohaliku omavalitsuse territooriumil asuvas püsivas tegevuskohas. Maksustamine põhineb ideel, et püsivad tegevuskohad peavad osalema nende poolt kasutatavate kohalike infrastruktuuridega seotud kuludes. Ettevõtlusmaksu maksavad ettevõtlusmaksu- ja tulumaksuseaduse alusel kõik tegutsevad ettevõtted olenemata nende õiguslikust vormist. Kapitaliühingute puhul lähtutakse alati äritegevusest. Isikuühinguid eristatakse tegevuse järgi: ettevõtete suhtes, mille õiguslikuks vormiks on isikuühing ja mis tegelevad eranditult varahaldusega, ettevõtlusmaksu ei kohaldata. Seevastu isikuühingud, kes tegelevad äritegevusega, on ettevõtlusmaksukohustuslased. |
| --- | --- |

(12)

Ettevõtlusmaksu kohaldavad Saksamaal asjaomased kohalikud omavalitsused majandustegevuste suhtes, millega ettevõte tegeleb kohaliku omavalitsuse territooriumil asuvas püsivas tegevuskohas. Maksustamine põhineb ideel, et püsivad tegevuskohad peavad osalema nende poolt kasutatavate kohalike infrastruktuuridega seotud kuludes. Ettevõtlusmaksu maksavad ettevõtlusmaksu- ja tulumaksuseaduse alusel kõik tegutsevad ettevõtted olenemata nende õiguslikust vormist. Kapitaliühingute puhul lähtutakse alati äritegevusest. Isikuühinguid eristatakse tegevuse järgi: ettevõtete suhtes, mille õiguslikuks vormiks on isikuühing ja mis tegelevad eranditult varahaldusega, ettevõtlusmaksu ei kohaldata. Seevastu isikuühingud, kes tegelevad äritegevusega, on ettevõtlusmaksukohustuslased.

| (13) | Saksamaa rahandusministeerium on andnud välja ametliku kirja (5) (edaspidi „2003. aasta ametlik kiri”) riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondide varahaldus- ja äritegevuse eristamiseks. Nimetatud kirja kohaselt kohaldatakse riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondide suhtes ettevõtlusmaksu juhul, kui nende tegevust saab pidada tulunduslikuks. Kui nad tegelevad üksnes varahaldusega, siis nende suhtes ettevõtlusmaksu ei kohaldata. 2003. aasta ametlik kiri tugineb föderaalse finantskohtu (Bundesfinanzhof) 25. juuli 2001. aasta kohtuotsusele (6). Nimetatud otsuse kohaselt ei tegele riskikapitalifond ja erakapitali investeerimisfond äritegevusega, kui on täidetud järgmised kriteeriumid:






  — | pangalaene ei kasutata/tagatisi ei võeta üle; |
| --- | --- | --- |

(13)

Saksamaa rahandusministeerium on andnud välja ametliku kirja (5) (edaspidi „2003. aasta ametlik kiri”) riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondide varahaldus- ja äritegevuse eristamiseks. Nimetatud kirja kohaselt kohaldatakse riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondide suhtes ettevõtlusmaksu juhul, kui nende tegevust saab pidada tulunduslikuks. Kui nad tegelevad üksnes varahaldusega, siis nende suhtes ettevõtlusmaksu ei kohaldata. 2003. aasta ametlik kiri tugineb föderaalse finantskohtu (Bundesfinanzhof) 25. juuli 2001. aasta kohtuotsusele (6). Nimetatud otsuse kohaselt ei tegele riskikapitalifond ja erakapitali investeerimisfond äritegevusega, kui on täidetud järgmised kriteeriumid:

—

pangalaene ei kasutata/tagatisi ei võeta üle;

| — | puudub märkimisväärne oma organisatsioon fondivarade haldamiseks, ametiruumid ei ole suuremad kui „suure eravara” puhul tavaks (7); |
| --- | --- |

—

puudub märkimisväärne oma organisatsioon fondivarade haldamiseks, ametiruumid ei ole suuremad kui „suure eravara” puhul tavaks (7);

| — | ei toimu turu ärakasutamist töökogemuste abil; |
| --- | --- |

—

ei toimu turu ärakasutamist töökogemuste abil;

| — | pakkumiskutseid ei esitata laiemale avalikkusele / kauplemine ei toimu omal kulul; |
| --- | --- |

—

pakkumiskutseid ei esitata laiemale avalikkusele / kauplemine ei toimu omal kulul;

| — | ei tehta lühiajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

—

ei tehta lühiajalisi investeeringuid;

| — | müügitulu ei reinvesteerita; |
| --- | --- |

—

müügitulu ei reinvesteerita;

| — | portfelli kuuluvates investeerimisfirmades puudub ettevõtlustegevus; |
| --- | --- |

—

portfelli kuuluvates investeerimisfirmades puudub ettevõtlustegevus;

| — | puudub äriline mõjutus või äriline „infektsioon” (8). |
| --- | --- |

—

puudub äriline mõjutus või äriline „infektsioon” (8).

| (14) | Nende kriteeriumide eesmärk on selgitada Saksamaa maksuõiguses sätestatud traditsioonilist vahetegemist riskikapitalifondi ja erakapitali investeerimisfondi äritegevuse ja mitteärilise tegevuse vahel. Varahaldust käsitletakse mitteärilise tegevusena. Äritegevuse ja mitteärilise tegevuse eristamine on kui köiel kõndimine ning paljude kohtuotsuste, muu hulgas föderaalse finantskohtu otsuste subjekt. Üldjuhul tegelevad riskikapitalifondid ja erakapitali investeerimisfondid äritegevusega, kui varadega kauplemine (lühike ajavahemik varade, nt väärtpaberite omandamise ja müügi vahel) moodustab olulise osa nende tegevusest (9). |
| --- | --- |

(14)

Nende kriteeriumide eesmärk on selgitada Saksamaa maksuõiguses sätestatud traditsioonilist vahetegemist riskikapitalifondi ja erakapitali investeerimisfondi äritegevuse ja mitteärilise tegevuse vahel. Varahaldust käsitletakse mitteärilise tegevusena. Äritegevuse ja mitteärilise tegevuse eristamine on kui köiel kõndimine ning paljude kohtuotsuste, muu hulgas föderaalse finantskohtu otsuste subjekt. Üldjuhul tegelevad riskikapitalifondid ja erakapitali investeerimisfondid äritegevusega, kui varadega kauplemine (lühike ajavahemik varade, nt väärtpaberite omandamise ja müügi vahel) moodustab olulise osa nende tegevusest (9).

2.3.2.   Selgitused ettevõtlusmaksu kohta kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses

| (15) | Teatise kohaselt sisaldab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõige 19 täpsustust 2003. aasta ametliku kirja kohta ning väidetavalt puuduvad olulised erinevused seaduse ja ametliku kirja vahel. |
| --- | --- |

(15)

Teatise kohaselt sisaldab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõige 19 täpsustust 2003. aasta ametliku kirja kohta ning väidetavalt puuduvad olulised erinevused seaduse ja ametliku kirja vahel.

| (16) | Nimetatud sätte kohaselt tuleb riskikapitaliettevõtted, mille õiguslikuks vormiks on isikuühing ja kes tegelevad eranditult riskikapitali omandamise, säilitamise, haldamise ja müügiga ning kellele kuuluvad eranditult kapitaliühingute aktsiad, liigitada tulumaksuõiguse kohaselt varahaldajate hulka. Riskikapitaliettevõtted ei tegele selle sätte kohaselt varahaldusega, kui nad tegelevad järgmiste või võrreldavate tegevustega:






  — | riskikapitali ja nende äriühingute teiste aktsiate, mille registrijärgne asukoht ja juhatus asuvad Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigis, müük lühikese aja jooksul; |
| --- | --- | --- |

(16)

Nimetatud sätte kohaselt tuleb riskikapitaliettevõtted, mille õiguslikuks vormiks on isikuühing ja kes tegelevad eranditult riskikapitali omandamise, säilitamise, haldamise ja müügiga ning kellele kuuluvad eranditult kapitaliühingute aktsiad, liigitada tulumaksuõiguse kohaselt varahaldajate hulka. Riskikapitaliettevõtted ei tegele selle sätte kohaselt varahaldusega, kui nad tegelevad järgmiste või võrreldavate tegevustega:

—

riskikapitali ja nende äriühingute teiste aktsiate, mille registrijärgne asukoht ja juhatus asuvad Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigis, müük lühikese aja jooksul;

| — | tehingud rahaturu instrumentidega; (10) tehingud nende krediidiasutuste saldodega, kelle registrijärgne asukoht asub Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigis; tehingud investeerimisosakutega (11); |
| --- | --- |

—

tehingud rahaturu instrumentidega; (10) tehingud nende krediidiasutuste saldodega, kelle registrijärgne asukoht asub Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigis; tehingud investeerimisosakutega (11);

| — | nende sihtettevõtete nõustamine, mille osakud kuuluvad riskikapitaliettevõttele, neile laenude andmine ja nende käendamine ning laenude võtmine ja kasutusõiguste ja võlakirjade väljastamine; |
| --- | --- |

—

nende sihtettevõtete nõustamine, mille osakud kuuluvad riskikapitaliettevõttele, neile laenude andmine ja nende käendamine ning laenude võtmine ja kasutusõiguste ja võlakirjade väljastamine;

| — | riskikapitali osaluste ja nende äriühingute teiste osaluste müügist saadud tulu reinvesteerimine, mille registrijärgne asukoht ja juhatus asuvad Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigis; |
| --- | --- |

—

riskikapitali osaluste ja nende äriühingute teiste osaluste müügist saadud tulu reinvesteerimine, mille registrijärgne asukoht ja juhatus asuvad Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigis;

| — | turu ärakasutamine töökogemustele toetudes. |
| --- | --- |

—

turu ärakasutamine töökogemustele toetudes.

| (17) | Peale selle on varahaldustegevuse puhul lubatud oma ametiruumide ostmine ja pidamine ning tegevuse ärisarnane korraldamine. Põhjenduses 16 nimetatud tegevusi tohivad ellu viia siiski üksnes tütarettevõtted, mille kõik aktsiad kuuluvad riskikapitaliettevõttele. |
| --- | --- |

(17)

Peale selle on varahaldustegevuse puhul lubatud oma ametiruumide ostmine ja pidamine ning tegevuse ärisarnane korraldamine. Põhjenduses 16 nimetatud tegevusi tohivad ellu viia siiski üksnes tütarettevõtted, mille kõik aktsiad kuuluvad riskikapitaliettevõttele.

2.4.   Kahjumi ülekandmine

2.4.1.   Sissejuhatus

| (18) | Ettevõte saab majandusaastal saadud kahjumi enamasti üle kanda, st lahutada selle järgmiste majandusaastate kasumist. Kahjumi ülekandmisel võib arvesse võtta kõiki ettevõtte tegevusaja jooksul tekkinud kahjumeid. See võimaldab aga ka kuritarvitamist nnd riiulifirmade abil, mis müüakse maha, kuigi nad enam äritegevusega ei tegele, sellepärast et nende kahjumi ülekandmise puhul on tegemist reaalse väärtusega: niisuguse riiulifirma (koos ülekantud kahjumiga) ostja saab kasu sellest, et tema tulevased maksustatavad kasumid tasaarveldatakse sellega ja seega peab ta vastavalt kohaldatavale maksumäärale maksma vähem makse. |
| --- | --- |

(18)

Ettevõte saab majandusaastal saadud kahjumi enamasti üle kanda, st lahutada selle järgmiste majandusaastate kasumist. Kahjumi ülekandmisel võib arvesse võtta kõiki ettevõtte tegevusaja jooksul tekkinud kahjumeid. See võimaldab aga ka kuritarvitamist nnd riiulifirmade abil, mis müüakse maha, kuigi nad enam äritegevusega ei tegele, sellepärast et nende kahjumi ülekandmise puhul on tegemist reaalse väärtusega: niisuguse riiulifirma (koos ülekantud kahjumiga) ostja saab kasu sellest, et tema tulevased maksustatavad kasumid tasaarveldatakse sellega ja seega peab ta vastavalt kohaldatavale maksumäärale maksma vähem makse.

| (19) | Saksamaa sätestas ettevõtte tulumaksu seaduses meetmed kahjumiga kauplemise kuritarvitamise vältimiseks. 1997. aasta seadusega ettevõtte tulumaksu reformi jätkamise kohta keelati riiulifirmade abil kahjumiga kauplemine. 2008. aasta seadusega ettevõtte tulumaksu reformi kohta karmistas Saksamaa meetmeid kuritarvitamise vältimiseks. Seadust kohaldatakse omaniku otsese või kaudse osaluse iga muutumise puhul enam kui 25 % võrra viie aasta jooksul. Ettevõtte tulumaksu seaduses nähti ette kahjumi proportsionaalne mahaarvamine, kui viie aasta jooksul kantakse ostjale otseselt või kaudselt üle rohkem kui 25 % märgitud kapitalist, liikme õigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest. Kasutamata kahjumit ei saa enam tervikuna maha arvata, kui viie aasta jooksul kantakse ostjale otseselt või kaudselt üle rohkem kui 50 % märgitud kapitalist või eespool nimetatud õigustest. |
| --- | --- |

(19)

Saksamaa sätestas ettevõtte tulumaksu seaduses meetmed kahjumiga kauplemise kuritarvitamise vältimiseks. 1997. aasta seadusega ettevõtte tulumaksu reformi jätkamise kohta keelati riiulifirmade abil kahjumiga kauplemine. 2008. aasta seadusega ettevõtte tulumaksu reformi kohta karmistas Saksamaa meetmeid kuritarvitamise vältimiseks. Seadust kohaldatakse omaniku otsese või kaudse osaluse iga muutumise puhul enam kui 25 % võrra viie aasta jooksul. Ettevõtte tulumaksu seaduses nähti ette kahjumi proportsionaalne mahaarvamine, kui viie aasta jooksul kantakse ostjale otseselt või kaudselt üle rohkem kui 25 % märgitud kapitalist, liikme õigustest, osalemisõigustest või hääleõigustest. Kasutamata kahjumit ei saa enam tervikuna maha arvata, kui viie aasta jooksul kantakse ostjale otseselt või kaudselt üle rohkem kui 50 % märgitud kapitalist või eespool nimetatud õigustest.

2.4.2.   Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus

| (20) | Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusega muudeti riskikapitaliettevõtete omandatud sihtettevõtetes kahjumi ülekandmise sätted leebemaks, sest oluliselt muutunud omandistruktuuriga sihtettevõtetel võimaldatakse maksualastel eesmärkidel kanda üle kahjum, mida reegli järgi üle kanda ei saa. |
| --- | --- |

(20)

Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusega muudeti riskikapitaliettevõtete omandatud sihtettevõtetes kahjumi ülekandmise sätted leebemaks, sest oluliselt muutunud omandistruktuuriga sihtettevõtetel võimaldatakse maksualastel eesmärkidel kanda üle kahjum, mida reegli järgi üle kanda ei saa.

| (21) | Vastavalt kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artiklile 4 on sihtettevõtte aktsiate otsese omandamise korral riskikapitaliettevõtte poolt võimalik sihtettevõtte kahjum jätkuvalt maha arvata, kui see liigitatakse sihtettevõtte siseriiklike maksustatavate varade varjatud reservide alla. Sama kehtib ka juhul, kui riskikapitaliettevõttele kuuluvad sihtettevõtte aktsiad omandab otseselt ostja, kes ei ole riskikapitaliettevõte, kui:






  — | aktsiate omandamisel ei ole sihtettevõtte omakapital suurem kui 20 miljonit eurot või |
| --- | --- | --- |

(21)

Vastavalt kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artiklile 4 on sihtettevõtte aktsiate otsese omandamise korral riskikapitaliettevõtte poolt võimalik sihtettevõtte kahjum jätkuvalt maha arvata, kui see liigitatakse sihtettevõtte siseriiklike maksustatavate varade varjatud reservide alla. Sama kehtib ka juhul, kui riskikapitaliettevõttele kuuluvad sihtettevõtte aktsiad omandab otseselt ostja, kes ei ole riskikapitaliettevõte, kui:

—

aktsiate omandamisel ei ole sihtettevõtte omakapital suurem kui 20 miljonit eurot või

| — | aktsiate omandamisel ei ole sihtettevõtte omakapital suurem kui 100 miljonit eurot ja kõik omakapitali suurendamised, mis ületavad 20 miljonit eurot, põhinevad müügile eelneva nelja majandusaasta kasumil; |
| --- | --- |

—

aktsiate omandamisel ei ole sihtettevõtte omakapital suurem kui 100 miljonit eurot ja kõik omakapitali suurendamised, mis ületavad 20 miljonit eurot, põhinevad müügile eelneva nelja majandusaasta kasumil;

| — | riskikapitaliettevõtte poolt sihtettevõtte aktsiate omandamise ja müügi vahele jääb vähemalt neli aastat. |
| --- | --- |

—

riskikapitaliettevõtte poolt sihtettevõtte aktsiate omandamise ja müügi vahele jääb vähemalt neli aastat.

| (22) | Vastavalt tulumaksuseaduse sätetele saab aktsiate omandamise aastal mahaarvatava kahjumi arvata maha kuni viiendiku ulatuses; see summa suureneb järgmise nelja aasta jooksul igal aastal mahaarvatava kahjumi viiendiku võrra. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt tulumaksuseaduse sätetele saab aktsiate omandamise aastal mahaarvatava kahjumi arvata maha kuni viiendiku ulatuses; see summa suureneb järgmise nelja aasta jooksul igal aastal mahaarvatava kahjumi viiendiku võrra.

2.5.   Erainvestorite maksusoodustused

2.5.1.   Sissejuhatus

| (23) | Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus peaks investeeringutest teenitud kasumile maksueelise kehtestamise abil aitama kaasa sellele, et erainvestorid, näiteks investorite võrgustikud, investeerivad sihtettevõtetesse. |
| --- | --- |

(23)

Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus peaks investeeringutest teenitud kasumile maksueelise kehtestamise abil aitama kaasa sellele, et erainvestorid, näiteks investorite võrgustikud, investeerivad sihtettevõtetesse.

| (24) | Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõike 20 kohaselt jaotatakse sihtettevõtte aktsiate müügist saadav tulu investorite vahel proportsionaalselt nende osalusega. Niimoodi saadud summat kasutatakse erainvestorite / investorite võrgustiku tulumaksu arvutamisel. |
| --- | --- |

(24)

Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõike 20 kohaselt jaotatakse sihtettevõtte aktsiate müügist saadav tulu investorite vahel proportsionaalselt nende osalusega. Niimoodi saadud summat kasutatakse erainvestorite / investorite võrgustiku tulumaksu arvutamisel.

| (25) | Maksueelis kehtib üksnes realiseeritud kapitalikasumi korral. Erainvestori / investorite võrgustiku osalus sihtettevõttes viimase viie aasta jooksul tohib moodustada 3–25 % ning võib kesta maksimaalselt kümme aastat. Igal erainvestoril / investorite võrgustikul on ühe investeeringu kohta maksimaalselt 25 % suuruse osaluse tõttu õigus maksuvabale kasumile kuni 50 000 eurot (200 000 eurot korrutada 0,25). Järelikult on Saksamaa arvutuste kohaselt maksimaalne maksueelis investorite võrgustiku ja investeeringu kohta 22 500 eurot. 800 000 eurost suurema kasumi korral investeeringu kohta väheneb maksueelis proportsionaalselt ja muutub kehtetuks alates 1 miljoni euro suurusest kogukasumist. |
| --- | --- |

(25)

Maksueelis kehtib üksnes realiseeritud kapitalikasumi korral. Erainvestori / investorite võrgustiku osalus sihtettevõttes viimase viie aasta jooksul tohib moodustada 3–25 % ning võib kesta maksimaalselt kümme aastat. Igal erainvestoril / investorite võrgustikul on ühe investeeringu kohta maksimaalselt 25 % suuruse osaluse tõttu õigus maksuvabale kasumile kuni 50 000 eurot (200 000 eurot korrutada 0,25). Järelikult on Saksamaa arvutuste kohaselt maksimaalne maksueelis investorite võrgustiku ja investeeringu kohta 22 500 eurot. 800 000 eurost suurema kasumi korral investeeringu kohta väheneb maksueelis proportsionaalselt ja muutub kehtetuks alates 1 miljoni euro suurusest kogukasumist.

3.   MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSES VÄLJENDATUD KAHTLUSED

| (26) | Nagu on kirjas põhjenduses 3, võttis komisjon 28. jaanuaril 2009 vastu otsuse ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Selles oli komisjon esialgu arvamusel, et kõigi kolme meetme puhul on tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(26)

Nagu on kirjas põhjenduses 3, võttis komisjon 28. jaanuaril 2009 vastu otsuse ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”). Selles oli komisjon esialgu arvamusel, et kõigi kolme meetme puhul on tegemist riigiabiga.

3.1.   Riigiabi olemasolu ettevõtlusmaksu meetme puhul

| (27) | Pärast 2003. aasta ametliku kirja võrdlemist kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse selgitusega väljendas komisjon kahtlust Saksamaa märkuse kohta, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse puhul on tegemist üksnes 2003. aasta ametliku kirja täpsustamisega õigusloomemenetluse käigus, sest tundus, et seadusega antakse teatav maksueelis seaduses määratletud riskikapitaliettevõtete uuele erikategooriale. Komisjon oli arvamusel, et nimetatud selgitus erineb 2003. aasta ametlikust kirjast ja sellega kehtestatakse teatavate riskikapitaliettevõtete suhtes ettevõtlusmaksust vabastamise jaoks vähem ranged kriteeriumid. |
| --- | --- |

(27)

Pärast 2003. aasta ametliku kirja võrdlemist kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse selgitusega väljendas komisjon kahtlust Saksamaa märkuse kohta, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse puhul on tegemist üksnes 2003. aasta ametliku kirja täpsustamisega õigusloomemenetluse käigus, sest tundus, et seadusega antakse teatav maksueelis seaduses määratletud riskikapitaliettevõtete uuele erikategooriale. Komisjon oli arvamusel, et nimetatud selgitus erineb 2003. aasta ametlikust kirjast ja sellega kehtestatakse teatavate riskikapitaliettevõtete suhtes ettevõtlusmaksust vabastamise jaoks vähem ranged kriteeriumid.

| (28) | Nimetatud kahtluse tõttu oli komisjon seisukohal, et ettevõtlusmaksu meetme puhul eelistatakse teatavaid riskikapitaliettevõtteid teistele investeerimisühingutele, kes tegelevad samasuguse või samalaadse tegevusega. Peale selle väheneks ettevõtlusmaksu kirjeldatud mittekohaldamise korral maksutulu hinnanguliselt 90 miljoni euro võrra aastas, mis võib tähendada seda, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse puhul ei ole tegemist üksnes 2003. aasta ametliku kirja selgitusega. |
| --- | --- |

(28)

Nimetatud kahtluse tõttu oli komisjon seisukohal, et ettevõtlusmaksu meetme puhul eelistatakse teatavaid riskikapitaliettevõtteid teistele investeerimisühingutele, kes tegelevad samasuguse või samalaadse tegevusega. Peale selle väheneks ettevõtlusmaksu kirjeldatud mittekohaldamise korral maksutulu hinnanguliselt 90 miljoni euro võrra aastas, mis võib tähendada seda, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse puhul ei ole tegemist üksnes 2003. aasta ametliku kirja selgitusega.

3.2.   Riigiabi olemasolu kahjumi ülekandmise meetme puhul

| (29) | Saksamaa ei välistanud, et kahjumi ülekandmise meede on selektiivne ja et sellest saavad kasu sihtettevõtted ja riskikapitaliettevõtted. Saksamaa märkis siiski, et seda õigustab Saksamaa maksusüsteemi olemus ja loogika. Kuna 2008. aastal kehtestatud kahjumi kasutamise üldine piirang seab Saksamaa arvates riskikapitalituru eriti raskesse olukorda, tuleks kõnealusel turul säilitada kahjumi kasutamise võimalus. Järelikult vastab meede kriteeriumidele, mis on kirjas komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (12) (edaspidi „äriühingute maksustamist käsitlev komisjoni teatis”). |
| --- | --- |

(29)

Saksamaa ei välistanud, et kahjumi ülekandmise meede on selektiivne ja et sellest saavad kasu sihtettevõtted ja riskikapitaliettevõtted. Saksamaa märkis siiski, et seda õigustab Saksamaa maksusüsteemi olemus ja loogika. Kuna 2008. aastal kehtestatud kahjumi kasutamise üldine piirang seab Saksamaa arvates riskikapitalituru eriti raskesse olukorda, tuleks kõnealusel turul säilitada kahjumi kasutamise võimalus. Järelikult vastab meede kriteeriumidele, mis on kirjas komisjoni teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes (12) (edaspidi „äriühingute maksustamist käsitlev komisjoni teatis”).

| (30) | Komisjon juhtis aga tähelepanu asjaolule, et kui meede on põhjendatud Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogika alusel, ei või teisi investeerimisühinguid (st ühingud, mida riskikapitaliettevõtte mõiste määratlus ei haara) välja jätta, sest võib juhtuda, et sihtettevõtetesse investeerivad ka teised investeerimisühingud, kes võivad samuti taotleda kahjumi kasutamise õigust. Seda nad aga teha ei saa, sest sihtettevõtted, kelle aktsiad kuuluvad teistele investeerimisühingutele, tohivad kahjumi kanda üle üksnes juhul, kui nimetatud ühingud on oma aktsiad ostnud riskikapitaliettevõttelt põhjenduses 21 kirjeldatud tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon juhtis aga tähelepanu asjaolule, et kui meede on põhjendatud Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogika alusel, ei või teisi investeerimisühinguid (st ühingud, mida riskikapitaliettevõtte mõiste määratlus ei haara) välja jätta, sest võib juhtuda, et sihtettevõtetesse investeerivad ka teised investeerimisühingud, kes võivad samuti taotleda kahjumi kasutamise õigust. Seda nad aga teha ei saa, sest sihtettevõtted, kelle aktsiad kuuluvad teistele investeerimisühingutele, tohivad kahjumi kanda üle üksnes juhul, kui nimetatud ühingud on oma aktsiad ostnud riskikapitaliettevõttelt põhjenduses 21 kirjeldatud tingimuste kohaselt.

| (31) | Saksamaa märkis lisaks, et kõne all olev meede ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sest järgitakse riigisisest eesmärki, mis on kooskõlas äriühingute maksustamist käsitleva komisjoni teatisega. Meetme puhul on üksnes tegemist erandiga rangest reeglist, milletaolist teistes liikmesriikides ei ole. Seetõttu ei saa meede avaldada piiriülest mõju konkurentsile ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(31)

Saksamaa märkis lisaks, et kõne all olev meede ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sest järgitakse riigisisest eesmärki, mis on kooskõlas äriühingute maksustamist käsitleva komisjoni teatisega. Meetme puhul on üksnes tegemist erandiga rangest reeglist, milletaolist teistes liikmesriikides ei ole. Seetõttu ei saa meede avaldada piiriülest mõju konkurentsile ja kaubandusele.

| (32) | Komisjon märkis, et nimetatud meetmest kasusaajad võivad siiski tegelda liikmesriikidevahelise kaubandusega, mistõttu meede võib kaubandusele mõju avaldada. Pealegi tuleb selle kontrollimisel, kas maksumeede annab teatavatele ettevõtetele selektiivse eelise, lähtuda liikmesriigis üldkehtivast süsteemist. Küsimus, milliseid eeskirju tuleb kohaldada teistes liikmesriikides, ei ole põhimõtteliselt tähtis. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon märkis, et nimetatud meetmest kasusaajad võivad siiski tegelda liikmesriikidevahelise kaubandusega, mistõttu meede võib kaubandusele mõju avaldada. Pealegi tuleb selle kontrollimisel, kas maksumeede annab teatavatele ettevõtetele selektiivse eelise, lähtuda liikmesriigis üldkehtivast süsteemist. Küsimus, milliseid eeskirju tuleb kohaldada teistes liikmesriikides, ei ole põhimõtteliselt tähtis.

3.3.   Riigiabi olemasolu erainvestorite maksusoodustuste puhul

| (33) | Saksamaa selgitas, et meetme puhul ei ole tegemist riigiabiga, sest abisaajateks on füüsilised isikud. Kuna meetme abil meelitatakse siiski investoreid tegema investeeringuid teatavatesse ettevõtetesse – sihtettevõtetesse –, võidakse kaudselt soodustada teatavaid ettevõtteid (sihtettevõtteid) (13). |
| --- | --- |

(33)

Saksamaa selgitas, et meetme puhul ei ole tegemist riigiabiga, sest abisaajateks on füüsilised isikud. Kuna meetme abil meelitatakse siiski investoreid tegema investeeringuid teatavatesse ettevõtetesse – sihtettevõtetesse –, võidakse kaudselt soodustada teatavaid ettevõtteid (sihtettevõtteid) (13).

| (34) | Seetõttu on komisjon seisukohal, et eelise ja selektiivsuse kriteerium on täidetud. Lisaks väheneb meetme rakendamisel maksutulu ligikaudu 30 miljoni euro võrra aastas. |
| --- | --- |

(34)

Seetõttu on komisjon seisukohal, et eelise ja selektiivsuse kriteerium on täidetud. Lisaks väheneb meetme rakendamisel maksutulu ligikaudu 30 miljoni euro võrra aastas.

3.4.   Kokkusobivus ühenduse suunistega väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta

| (35) | Komisjon väljendas kahtlust, kas meetmed on kooskõlas ühenduse suunistega väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta (edaspidi „riskikapitalisuunised”), (14) sest nimetatud suuniste kohaselt ei tohi riskikapitali vormis riigiabi anda suurettevõtetele, (15) raskustes olevatele ettevõtetele ega ettevõtetele, kes tegutsevad laevaehituses, söetööstuses ja terasetööstuses. Käesoleval juhul võivad eespool nimetatud rühmadesse liigitatud ettevõtted neid meetmeid siiski kasutada. Seetõttu ei ole meetme reguleerimisala määratlus (kasusaajate seisukohast) kooskõlas riskikapitalisuunistega. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon väljendas kahtlust, kas meetmed on kooskõlas ühenduse suunistega väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta (edaspidi „riskikapitalisuunised”), (14) sest nimetatud suuniste kohaselt ei tohi riskikapitali vormis riigiabi anda suurettevõtetele, (15) raskustes olevatele ettevõtetele ega ettevõtetele, kes tegutsevad laevaehituses, söetööstuses ja terasetööstuses. Käesoleval juhul võivad eespool nimetatud rühmadesse liigitatud ettevõtted neid meetmeid siiski kasutada. Seetõttu ei ole meetme reguleerimisala määratlus (kasusaajate seisukohast) kooskõlas riskikapitalisuunistega.

| (36) | Lisaks peab riigiabi eesmärk riskikapitalisuuniste punkti 4.3 kohaselt olema teatava turutõrke kõrvaldamine, mille kohta on piisavalt tõendeid. Sellist tõendit Saksamaa ei ole esitanud. |
| --- | --- |

(36)

Lisaks peab riigiabi eesmärk riskikapitalisuuniste punkti 4.3 kohaselt olema teatava turutõrke kõrvaldamine, mille kohta on piisavalt tõendeid. Sellist tõendit Saksamaa ei ole esitanud.

| (37) | Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas riskikapitalisuuniste punktis 4 loetletud ülejäänud tingimused on täidetud. Edasi märgib komisjon, et piirdumine maksueelise puhul nende riskikapitaliettevõtetega, mis investeerivad kapitaliühingutesse, on vastuolus meetme kavandatud eesmärgiga soodustada riskikapitali eraldamist kõikidele ettevõtetele, kes riskikapitali vajavad. Sest noored innovatiivsed ettevõtted, mis vajavad riskikapitali, valivad tõenäoliselt kapitaliühingust erineva õigusliku vormi. Noored innovatiivsed ettevõtted, mille õiguslikuks vormiks on isikuühing, ei saa aga meetmest kasu. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks väljendas komisjon kahtlust, kas riskikapitalisuuniste punktis 4 loetletud ülejäänud tingimused on täidetud. Edasi märgib komisjon, et piirdumine maksueelise puhul nende riskikapitaliettevõtetega, mis investeerivad kapitaliühingutesse, on vastuolus meetme kavandatud eesmärgiga soodustada riskikapitali eraldamist kõikidele ettevõtetele, kes riskikapitali vajavad. Sest noored innovatiivsed ettevõtted, mis vajavad riskikapitali, valivad tõenäoliselt kapitaliühingust erineva õigusliku vormi. Noored innovatiivsed ettevõtted, mille õiguslikuks vormiks on isikuühing, ei saa aga meetmest kasu.

3.5.   Kokkusobivus ühisturuga

| (38) | Komisjon väljendas kahtlust, kas meetmed sobivad kokku ühisturu eeskirjadega. Riskikapitaliettevõteteks saab liigitada üksnes ettevõtted, mille registrijärgne asukoht ja juhatus asuvad Saksamaal. Seega näib, et teatavad ettevõtted – eriti ühenduses ja Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud ettevõtete püsivad tegevuskohad, filiaalid ja tütarettevõtted, mille registrijärgne asukoht ei asu Saksamaal – ei ole abikõlblikud. See tingimus võib piirata asutamisvabadust EÜ asutamislepingu artikli 43 tähenduses. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon väljendas kahtlust, kas meetmed sobivad kokku ühisturu eeskirjadega. Riskikapitaliettevõteteks saab liigitada üksnes ettevõtted, mille registrijärgne asukoht ja juhatus asuvad Saksamaal. Seega näib, et teatavad ettevõtted – eriti ühenduses ja Euroopa Majanduspiirkonnas asutatud ettevõtete püsivad tegevuskohad, filiaalid ja tütarettevõtted, mille registrijärgne asukoht ei asu Saksamaal – ei ole abikõlblikud. See tingimus võib piirata asutamisvabadust EÜ asutamislepingu artikli 43 tähenduses.

| (39) | Saksamaa väidab, et Saksamaa finantsteenuste järelevalveamet ei saa kontrollida ettevõtteid, mille registrijärgne asukoht ei asu Saksamaal, ja seetõttu võidakse neile anda põhjendamatu konkurentsieelis Saksamaa riskikapitaliettevõtetega võrreldes. Komisjon kahtleb siiski selles, et puuduvad muud võimalused järelevalve teostamiseks nende välismaa ettevõtete püsivate tegevuskohtade üle, mis on Saksamaal registreeritud ja konkureerivad de facto riskikapitaliettevõtetega. Seetõttu jõudis komisjon seisukohale, et mitte miski ei õigusta nimetatud ettevõtete väljajätmist kõnealusest reeglist. Sel põhjusel kahtleb komisjon ka selles, kas ta saab pidada kõnealuseid meetmeid ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(39)

Saksamaa väidab, et Saksamaa finantsteenuste järelevalveamet ei saa kontrollida ettevõtteid, mille registrijärgne asukoht ei asu Saksamaal, ja seetõttu võidakse neile anda põhjendamatu konkurentsieelis Saksamaa riskikapitaliettevõtetega võrreldes. Komisjon kahtleb siiski selles, et puuduvad muud võimalused järelevalve teostamiseks nende välismaa ettevõtete püsivate tegevuskohtade üle, mis on Saksamaal registreeritud ja konkureerivad de facto riskikapitaliettevõtetega. Seetõttu jõudis komisjon seisukohale, et mitte miski ei õigusta nimetatud ettevõtete väljajätmist kõnealusest reeglist. Sel põhjusel kahtleb komisjon ka selles, kas ta saab pidada kõnealuseid meetmeid ühisturuga kokkusobivaks.

4.   SAKSAMAA MÄRKUSED MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHTA

| (40) | 3. märtsi 2009. aasta kirjaga esitas Saksamaa märkused komisjoni otsuse kohta algatada menetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. Märkustes käsitleti kõiki kolme meedet. Märkustes oli Saksamaa jätkuvalt seisukohal, et meetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(40)

3. märtsi 2009. aasta kirjaga esitas Saksamaa märkused komisjoni otsuse kohta algatada menetlus EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. Märkustes käsitleti kõiki kolme meedet. Märkustes oli Saksamaa jätkuvalt seisukohal, et meetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga.

4.1.   Ettevõtlusmaksu meede

| (41) | Saksamaa kinnitab oma seisukohta, et ettevõtlusmaksu meetmega ei anta vabastust ettevõtlusmaksust, vaid et meetme eesmärk on eristada äri- ja varahaldustegevust ning seega on meede üksnes deklaratiivse tähendusega. Seda, kas riskikapitaliettevõte tegeleb äri- või varahaldustegevusega, hinnatakse lõpuks Saksamaa kõrgeimate kohtute kohtupraktika järgi, mis on kokku võetud 2003. aasta ametlikus kirjas. |
| --- | --- |

(41)

Saksamaa kinnitab oma seisukohta, et ettevõtlusmaksu meetmega ei anta vabastust ettevõtlusmaksust, vaid et meetme eesmärk on eristada äri- ja varahaldustegevust ning seega on meede üksnes deklaratiivse tähendusega. Seda, kas riskikapitaliettevõte tegeleb äri- või varahaldustegevusega, hinnatakse lõpuks Saksamaa kõrgeimate kohtute kohtupraktika järgi, mis on kokku võetud 2003. aasta ametlikus kirjas.

| (42) | Eeldatava saamata jääva maksutulu kohta 90 miljoni euro suuruses summas märkis Saksamaa, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse selgituste abil koostatakse vähem ebaõnnestunud lepinguid, mille alusel tuleb makse maksta üksnes nn ebaõnnestunult koostatud tingimuste tõttu. |
| --- | --- |

(42)

Eeldatava saamata jääva maksutulu kohta 90 miljoni euro suuruses summas märkis Saksamaa, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse selgituste abil koostatakse vähem ebaõnnestunud lepinguid, mille alusel tuleb makse maksta üksnes nn ebaõnnestunult koostatud tingimuste tõttu.

4.2.   Kahjumi ülekandmise meede

| (43) | Saksamaa kinnitas oma seisukohta, et kahjumi mahaarvamise eeskirjad sihtettevõtete tasandil on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja loogikaga, isegi kui sihtettevõtetesse investeerivad investeerimisühingud, mis ei kuulu kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse määratluse alla. |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa kinnitas oma seisukohta, et kahjumi mahaarvamise eeskirjad sihtettevõtete tasandil on põhjendatud maksusüsteemi olemuse ja loogikaga, isegi kui sihtettevõtetesse investeerivad investeerimisühingud, mis ei kuulu kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse määratluse alla.

| (44) | Saksamaa arvates on seadusandja pädevuses eristada riskikapitaliettevõtteid teistest investeerimisühingutest, sest riskikapitaliettevõtete ja teiste investeerimisühingute vahel eksisteerivad objektiivsed erinevused. Seetõttu on äriühingute maksustamist käsitleva komisjoni teatise punkti 24 kohaselt põhjendatud erinev kohtlemine. |
| --- | --- |

(44)

Saksamaa arvates on seadusandja pädevuses eristada riskikapitaliettevõtteid teistest investeerimisühingutest, sest riskikapitaliettevõtete ja teiste investeerimisühingute vahel eksisteerivad objektiivsed erinevused. Seetõttu on äriühingute maksustamist käsitleva komisjoni teatise punkti 24 kohaselt põhjendatud erinev kohtlemine.

| (45) | Lisaks on riskikapitaliettevõtted erilises olukorras. Kuna nende puhul on tavaline, et nad investeerivad sihtettevõtetesse koos kahjumi ülekandmisega, ei ole teise meetme puhul tegemist mitte riigiabi, vaid korraga, mille abil tasakaalustatakse praeguse süsteemi puudusi riskikapitalituru jaoks. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks on riskikapitaliettevõtted erilises olukorras. Kuna nende puhul on tavaline, et nad investeerivad sihtettevõtetesse koos kahjumi ülekandmisega, ei ole teise meetme puhul tegemist mitte riigiabi, vaid korraga, mille abil tasakaalustatakse praeguse süsteemi puudusi riskikapitalituru jaoks.

4.3.   Erainvestorite maksusoodustused

| (46) | Saksamaa arvates ei avalda maksusoodustuse meede olulist mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, eriti seepärast, et maksusoodustuse puhul piirdutakse maksimaalselt 22 500 euroga investori kohta. Peale selle kehtib meede võrdselt ka sihtettevõtete suhtes, mille registrijärgne asukoht asub mõnes muus liikmesriigis, ning ei tehta vahet Saksamaa sihtettevõtete ja teistest liikmesriikidest pärit sihtettevõtete vahel. |
| --- | --- |

(46)

Saksamaa arvates ei avalda maksusoodustuse meede olulist mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele, eriti seepärast, et maksusoodustuse puhul piirdutakse maksimaalselt 22 500 euroga investori kohta. Peale selle kehtib meede võrdselt ka sihtettevõtete suhtes, mille registrijärgne asukoht asub mõnes muus liikmesriigis, ning ei tehta vahet Saksamaa sihtettevõtete ja teistest liikmesriikidest pärit sihtettevõtete vahel.

| (47) | Lisaks selgitas Saksamaa, et otsese kasu saajateks on füüsilised isikud, keda ei hõlma riigiabi eeskirjad. Peale selle ei anta sihtettevõtetele meetme erilise struktuuri tõttu mingit kvantifitseeritavat eelist, mis välistab samuti riigiabi olemasolu. |
| --- | --- |

(47)

Lisaks selgitas Saksamaa, et otsese kasu saajateks on füüsilised isikud, keda ei hõlma riigiabi eeskirjad. Peale selle ei anta sihtettevõtetele meetme erilise struktuuri tõttu mingit kvantifitseeritavat eelist, mis välistab samuti riigiabi olemasolu.

| (48) | Saksamaa andmetel ei ole maksueelis seotud otseselt investeeringu, vaid sihtettevõtte aktsiate müügiga. |
| --- | --- |

(48)

Saksamaa andmetel ei ole maksueelis seotud otseselt investeeringu, vaid sihtettevõtte aktsiate müügiga.

4.4.   Asutamisvabaduse põhimõtte rikkumine

| (49) | Saksamaa arvates ei riku kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus EÜ asutamislepingu artiklis 43 sätestatud asutamisvabaduse põhimõtet, sest asutamisvabaduse piirang on põhjendatud sellega, et registrijärgse asukoha nõue on ainus võimalus tagada seaduses ettenähtud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

(49)

Saksamaa arvates ei riku kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus EÜ asutamislepingu artiklis 43 sätestatud asutamisvabaduse põhimõtet, sest asutamisvabaduse piirang on põhjendatud sellega, et registrijärgse asukoha nõue on ainus võimalus tagada seaduses ettenähtud tingimuste täitmine.

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (50) | 9. aprilli 2009. aasta kirjas (Saksamaa kapitaliühingute liit – Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften – German Private Equity and Venture Capital Association e.V. (edaspidi „BVK”)) ja 14. aprilli 2009. aasta kirjas (Saksamaa biotehnoloogiatööstuse organisatsioon – Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland e.V. (edaspidi „BIO”)) ning Saksamaa investorite võrgustiku ühingu (Business Angels Network Deutschland e. V. (edaspidi „BAND”)) kirjas esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta kolm huvitatud isikut. |
| --- | --- |

(50)

9. aprilli 2009. aasta kirjas (Saksamaa kapitaliühingute liit – Bundesverband Deutscher Kapitalbeteilungsgesellschaften – German Private Equity and Venture Capital Association e.V. (edaspidi „BVK”)) ja 14. aprilli 2009. aasta kirjas (Saksamaa biotehnoloogiatööstuse organisatsioon – Biotechnologie-Industrie-Organisation Deutschland e.V. (edaspidi „BIO”)) ning Saksamaa investorite võrgustiku ühingu (Business Angels Network Deutschland e. V. (edaspidi „BAND”)) kirjas esitasid oma märkused menetluse algatamise otsuse kohta kolm huvitatud isikut.

5.1.   Kolmandate isikute märkused ettevõtlusmaksu kohta

| (51) | BVK arvab, et seaduslike kriteeriumide kehtestamine kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses riskikapitaliettevõtete maksualaseks liigitamiseks varahaldurite hulka ei too endaga kaasa mingit maksusoodustust riskikapitaliettevõtetele. Pigem muudab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus kõnealuse majandusharu veelgi ebakindlamaks. |
| --- | --- |

(51)

BVK arvab, et seaduslike kriteeriumide kehtestamine kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses riskikapitaliettevõtete maksualaseks liigitamiseks varahaldurite hulka ei too endaga kaasa mingit maksusoodustust riskikapitaliettevõtetele. Pigem muudab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus kõnealuse majandusharu veelgi ebakindlamaks.

| (52) | BVK arvates on selgitus ise sama range kui 2003. aasta ametlik kiri, sest Saksamaa Bundestag’i rahanduskomisjon oli seisukohal, et lisaks kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusele kohaldatakse jätkuvalt ka 2003. aasta ametlikku kirja (16). Järelikult tuleb kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõike 19 üldisi väiteid täpsustada 2003. aasta ametlikus kirjas. Sellise ebarahuldava korralduse tõttu kehtivad 2003. aasta ametliku kirja kriteeriumid riskikapitaliettevõtete suhtes edasi. Seetõttu ei ole BVK arvates võimalik aru saada, mille alusel teeb Saksamaa Liitvabariigi valitsus järelduse, et maksutulu jääb saamata hinnanguliselt 90 miljoni euro suuruses summas. |
| --- | --- |

(52)

BVK arvates on selgitus ise sama range kui 2003. aasta ametlik kiri, sest Saksamaa Bundestag’i rahanduskomisjon oli seisukohal, et lisaks kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusele kohaldatakse jätkuvalt ka 2003. aasta ametlikku kirja (16). Järelikult tuleb kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõike 19 üldisi väiteid täpsustada 2003. aasta ametlikus kirjas. Sellise ebarahuldava korralduse tõttu kehtivad 2003. aasta ametliku kirja kriteeriumid riskikapitaliettevõtete suhtes edasi. Seetõttu ei ole BVK arvates võimalik aru saada, mille alusel teeb Saksamaa Liitvabariigi valitsus järelduse, et maksutulu jääb saamata hinnanguliselt 90 miljoni euro suuruses summas.

| (53) | BVK toetab jõuliselt ühtseid raamtingimusi kodu- ja välismaa – eriti teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest pärit – erakapitali investeerimisfondidele ning kodu- ja välisinvestoritele Saksmaal. |
| --- | --- |

(53)

BVK toetab jõuliselt ühtseid raamtingimusi kodu- ja välismaa – eriti teistest Euroopa Liidu liikmesriikidest pärit – erakapitali investeerimisfondidele ning kodu- ja välisinvestoritele Saksmaal.

| (54) | BIO arvates ei ole kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses sätestatud, et riskikapitaliettevõtted vabastatakse ettevõtlusmaksust eelisjärjekorras. Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusega tuleks sätestada juba 2003. aasta ametlikus kirjas kasutatud tava, et ettevõtlusmaksust vabastatakse varahaldusega tegelevad fondid. |
| --- | --- |

(54)

BIO arvates ei ole kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses sätestatud, et riskikapitaliettevõtted vabastatakse ettevõtlusmaksust eelisjärjekorras. Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusega tuleks sätestada juba 2003. aasta ametlikus kirjas kasutatud tava, et ettevõtlusmaksust vabastatakse varahaldusega tegelevad fondid.

5.2.   Kolmandate isikute märkused kahjumi ülekandmise kohta

| (55) | BVK arvates peaks Saksamaa seadusandja kohtlema kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse järgi kodu- ja välismaa riskikapitalifonde ja erakapitali investeerimisfonde samamoodi kui riskikapitaliettevõtteid. Peale selle on BVK seisukohal, et seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes ühtsete õigus- ja maksualaste raamtingimuste abil kõigile erakapitali investeerimisfondidele. BVK teeb ettepaneku, et ka need riskikapitaliettevõtted, mis ei kuulu kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse määratluse alla, peaksid ilma diskrimineerimata saama kasutada kahjumi mahaarvamist. BVK kinnitab oma seisukohta, et Saksamaa ettevõtte tulumaksu seaduses sätestatud kahjumi mahaarvamise keeld takistab jätkuvalt riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondide investeeringuid. |
| --- | --- |

(55)

BVK arvates peaks Saksamaa seadusandja kohtlema kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse järgi kodu- ja välismaa riskikapitalifonde ja erakapitali investeerimisfonde samamoodi kui riskikapitaliettevõtteid. Peale selle on BVK seisukohal, et seda eesmärki on võimalik saavutada üksnes ühtsete õigus- ja maksualaste raamtingimuste abil kõigile erakapitali investeerimisfondidele. BVK teeb ettepaneku, et ka need riskikapitaliettevõtted, mis ei kuulu kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse määratluse alla, peaksid ilma diskrimineerimata saama kasutada kahjumi mahaarvamist. BVK kinnitab oma seisukohta, et Saksamaa ettevõtte tulumaksu seaduses sätestatud kahjumi mahaarvamise keeld takistab jätkuvalt riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondide investeeringuid.

| (56) | BIO nimetab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadust kahjumi ülekandmise status quo parandamiseks. BIO võtab eelkõige arvesse kahjumi ülekandmist ja on seisukohal, et ebasoodsasse olukorda seadmise eesmärgipärase leevendamise puhul ei ole tegemist riigiabiga. Kuna kehtivate kahjumi mahaarvamise sätetega seatakse ebasoodsasse olukorda eelkõige innovatiivsed VKEd, tuleks kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadust käsitleda maksualast diskrimineerimist tasakaalustava eeskirjana. BIO leiab, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse alusel kohaldatav eristamine nende erakapitali investeerimisfondide suhtes, kes annavad ettevõttele kapitali, on õige ja vajalik. |
| --- | --- |

(56)

BIO nimetab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadust kahjumi ülekandmise status quo parandamiseks. BIO võtab eelkõige arvesse kahjumi ülekandmist ja on seisukohal, et ebasoodsasse olukorda seadmise eesmärgipärase leevendamise puhul ei ole tegemist riigiabiga. Kuna kehtivate kahjumi mahaarvamise sätetega seatakse ebasoodsasse olukorda eelkõige innovatiivsed VKEd, tuleks kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadust käsitleda maksualast diskrimineerimist tasakaalustava eeskirjana. BIO leiab, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse alusel kohaldatav eristamine nende erakapitali investeerimisfondide suhtes, kes annavad ettevõttele kapitali, on õige ja vajalik.

5.3.   Kolmandate isikute märkused erainvestorite maksusoodustuste kohta

| (57) | BVK kiidab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses ettenähtud erainvestorite maksusoodustuste üldise eesmärgi heaks. BVK arvates on selle maksusoodustusmeetme puhul tegemist nende eraisikute asjakohase soodustamisega, kes investeerivad kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses käsitletud algetapi rahastamise üliriskantsesse valdkonda. |
| --- | --- |

(57)

BVK kiidab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses ettenähtud erainvestorite maksusoodustuste üldise eesmärgi heaks. BVK arvates on selle maksusoodustusmeetme puhul tegemist nende eraisikute asjakohase soodustamisega, kes investeerivad kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses käsitletud algetapi rahastamise üliriskantsesse valdkonda.

| (58) | BAND rõhutab, et sellised noortesse ettevõtetesse investeerivatele eraisikutele antavad maksusoodustused on tavalised teistes liikmesriikides ja on seal ulatuslikumalt välja kujundatud. BAND toetab erainvestoritele antavate maksusoodustuste kasutuselevõtmist ja tervitab seega kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadust. Samas on BAND’il üpris väheste maksueeliste tõttu, mida saab kasutada ainult eduka lahkumise korral, kahtlusi selle suhtes, kas kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus annab investorite võrgustikele märkimisväärseid stiimuleid. BANDi arvates on maksueelis investori kohta osalise tulu menetluse tulemusel maksimaalselt 14 210 eurot, mitte aga 22 500 eurot, nagu väitis Saksamaa. BANDi arvates oleks kaudne toetus sihtettevõtetele tegelikkuses ikkagi väiksem kui vähese tähtsusega abi künnis (200 000 eurot). Eelis tekib – kui üldse – alles investori lahkumise korral. |
| --- | --- |

(58)

BAND rõhutab, et sellised noortesse ettevõtetesse investeerivatele eraisikutele antavad maksusoodustused on tavalised teistes liikmesriikides ja on seal ulatuslikumalt välja kujundatud. BAND toetab erainvestoritele antavate maksusoodustuste kasutuselevõtmist ja tervitab seega kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadust. Samas on BAND’il üpris väheste maksueeliste tõttu, mida saab kasutada ainult eduka lahkumise korral, kahtlusi selle suhtes, kas kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus annab investorite võrgustikele märkimisväärseid stiimuleid. BANDi arvates on maksueelis investori kohta osalise tulu menetluse tulemusel maksimaalselt 14 210 eurot, mitte aga 22 500 eurot, nagu väitis Saksamaa. BANDi arvates oleks kaudne toetus sihtettevõtetele tegelikkuses ikkagi väiksem kui vähese tähtsusega abi künnis (200 000 eurot). Eelis tekib – kui üldse – alles investori lahkumise korral.

| (59) | BIO arvates moodustab eelis, mille erainvestor saab vaid teatavate tingimuste korral, maksimaalselt 22 500 eurot. See summa on väike ega ole seotud investeeringuga (vaid aktsiate müügiga), mistõttu ei saa seda sihtettevõtetele üle kanda. |
| --- | --- |

(59)

BIO arvates moodustab eelis, mille erainvestor saab vaid teatavate tingimuste korral, maksimaalselt 22 500 eurot. See summa on väike ega ole seotud investeeringuga (vaid aktsiate müügiga), mistõttu ei saa seda sihtettevõtetele üle kanda.

6.   SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (60) | Saksamaa vastas kolmandate isikute märkustele 22. mai 2009. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(60)

Saksamaa vastas kolmandate isikute märkustele 22. mai 2009. aasta kirjaga.

6.1.   Ettevõtlusmaksu meede

| (61) | Saksamaa märgib, et BVK väidab vaatamata kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kritiseerimisele, et kõne all oleva seaduse puhul ei ole tegemist kõrvalekaldumisega õiguslikust olukorrast varahaldus- ja majandustegevuse eristamise kontekstis. |
| --- | --- |

(61)

Saksamaa märgib, et BVK väidab vaatamata kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kritiseerimisele, et kõne all oleva seaduse puhul ei ole tegemist kõrvalekaldumisega õiguslikust olukorrast varahaldus- ja majandustegevuse eristamise kontekstis.

6.2.   Kahjumi ülekandmise meede

| (62) | Saksamaa juhib tähelepanu sellele, et BVK ettepanek laiendada meedet tervele erakapitali investeerimise harule toob endaga kaasa õigustamatu väärkasutamise. Seetõttu otsustas Saksamaa selleks, et kujundada meedet võimalikult sihipäraselt, vajaliku eristamise kasuks. |
| --- | --- |

(62)

Saksamaa juhib tähelepanu sellele, et BVK ettepanek laiendada meedet tervele erakapitali investeerimise harule toob endaga kaasa õigustamatu väärkasutamise. Seetõttu otsustas Saksamaa selleks, et kujundada meedet võimalikult sihipäraselt, vajaliku eristamise kasuks.

| (63) | Saksamaa rõhutab, et BIO kinnitab Saksamaa seisukohta, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse puhul on tegemist objektiivsetel kriteeriumidel põhineva ühtse eristamisega, mille eesmärk on takistada kahjumi ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(63)

Saksamaa rõhutab, et BIO kinnitab Saksamaa seisukohta, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse puhul on tegemist objektiivsetel kriteeriumidel põhineva ühtse eristamisega, mille eesmärk on takistada kahjumi ülemäärast kasutamist.

6.3.   Erainvestorite maksusoodustused

| (64) | Saksamaa peab kolmandate isikute märkusi kinnituseks oma seisukohale, et meetme puhul ei ole selle väiksuse ja kaudsuse ning kasumile orienteerituse ja kõigi liikmesriikide sihtettevõtetele orienteerituse tõttu tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(64)

Saksamaa peab kolmandate isikute märkusi kinnituseks oma seisukohale, et meetme puhul ei ole selle väiksuse ja kaudsuse ning kasumile orienteerituse ja kõigi liikmesriikide sihtettevõtetele orienteerituse tõttu tegemist riigiabiga.

7.   HINDAMINE

7.1.   Riigiabi olemasolu

7.1.1.   Ettevõtlusmaksu meede

| (65) | Ametliku uurimismenetluse käigus ei kadunud komisjoni kahtlused kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses sisalduva 2003. aasta ametliku kirja õigusliku selgituse suhtes, mis on seotud ettevõtlusmaksu kohustusega. |
| --- | --- |

(65)

Ametliku uurimismenetluse käigus ei kadunud komisjoni kahtlused kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduses sisalduva 2003. aasta ametliku kirja õigusliku selgituse suhtes, mis on seotud ettevõtlusmaksu kohustusega.

| (66) | Saksamaa lähtub sellest, et meetme tõttu jääb aastas saamata 90 miljonit eurot maksutulu. Saksamaa selgitab saamata jäävat maksutulu asjaoluga, et koostatakse vähem nn ebaõnnestunud lepinguid. See õigustus ei ole komisjoni jaoks veenev, sest on raske uskuda, et riskikapitaliettevõtted tunnevad maksuõigust nii halvasti, et ei ole võimalik vältida selliste ebaõnnestunud lepingute koostamist ja sellest tulenevaid maksukohustusi. Lisaks kinnitavad kolmandad isikud selgesõnaliselt komisjoni seisukohta, sest märkis ju ka BVK, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus muudab majandusharu veelgi ebakindlamaks. |
| --- | --- |

(66)

Saksamaa lähtub sellest, et meetme tõttu jääb aastas saamata 90 miljonit eurot maksutulu. Saksamaa selgitab saamata jäävat maksutulu asjaoluga, et koostatakse vähem nn ebaõnnestunud lepinguid. See õigustus ei ole komisjoni jaoks veenev, sest on raske uskuda, et riskikapitaliettevõtted tunnevad maksuõigust nii halvasti, et ei ole võimalik vältida selliste ebaõnnestunud lepingute koostamist ja sellest tulenevaid maksukohustusi. Lisaks kinnitavad kolmandad isikud selgesõnaliselt komisjoni seisukohta, sest märkis ju ka BVK, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus muudab majandusharu veelgi ebakindlamaks.

| (67) | Komisjon on igal juhul kindel selles, et meede toob endaga ühemõtteliselt kaasa riigi rahaliste vahendite vähenemise, mida riik oleks vastasel korral (eelmises olukorras) saanud. Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et meedet rahastatakse riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon on igal juhul kindel selles, et meede toob endaga ühemõtteliselt kaasa riigi rahaliste vahendite vähenemise, mida riik oleks vastasel korral (eelmises olukorras) saanud. Seetõttu jõuab komisjon järeldusele, et meedet rahastatakse riigi ressurssidest.

| (68) | Vaatamata käesoleva juhtumi puhul ebaolulisele küsimusele, kas 2003. aasta ametlik kiri sobib kokku Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogikaga, tegi komisjon menetluse algatamise otsuses kindlaks, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus erineb nähtavasti ametlikust kirjast, sest:






  — | riskikapitaliettevõtted tohivad investoreid otsida üldsusele suunatud pakkumiskutsete abil, mis on välistatud 2003. aasta ametlikus kirjas; |
| --- | --- | --- |

(68)

Vaatamata käesoleva juhtumi puhul ebaolulisele küsimusele, kas 2003. aasta ametlik kiri sobib kokku Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogikaga, tegi komisjon menetluse algatamise otsuses kindlaks, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus erineb nähtavasti ametlikust kirjast, sest:

—

riskikapitaliettevõtted tohivad investoreid otsida üldsusele suunatud pakkumiskutsete abil, mis on välistatud 2003. aasta ametlikus kirjas;

| — | kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kohaselt tohivad riskikapitaliettevõtetel olla ametiruumid ja nad tohivad oma tegevust ärisarnaselt (geschäftsmässig) korraldada, kuigi 2003. aasta ametlikus kirjas keelatakse omada märkimisväärset oma organisatsiooni ning piiratakse töötajate arvu ja ametiruumide kasutust „suure eravara” (privates Großvermögen) jaoks tavalise tasemega; |
| --- | --- |

—

kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kohaselt tohivad riskikapitaliettevõtetel olla ametiruumid ja nad tohivad oma tegevust ärisarnaselt (geschäftsmässig) korraldada, kuigi 2003. aasta ametlikus kirjas keelatakse omada märkimisväärset oma organisatsiooni ning piiratakse töötajate arvu ja ametiruumide kasutust „suure eravara” (privates Großvermögen) jaoks tavalise tasemega;

| — | riskikapitaliettevõtete ettevõtlustegevus portfelli kuuluvates investeerimisfirmades ei ole kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kohaselt selgelt keelatud, samas kui 2003. aasta ametliku kirja kohaselt on ettevõtlustegevus portfelli kuuluvate investeerimisfirmade kontekstis keelatud, nagu on kirjas põhjenduses 13. |
| --- | --- |

—

riskikapitaliettevõtete ettevõtlustegevus portfelli kuuluvates investeerimisfirmades ei ole kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kohaselt selgelt keelatud, samas kui 2003. aasta ametliku kirja kohaselt on ettevõtlustegevus portfelli kuuluvate investeerimisfirmade kontekstis keelatud, nagu on kirjas põhjenduses 13.

| (69) | Uurimismenetluse käigus saadud märkused ei ole neid kahtlusi hajutanud. Seetõttu järeldab komisjon, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusega laiendatakse nende potentsiaalsete kasusaajate ringi, kes ei ole kohustatud tasuma ettevõtlusmaksu, sest tõenäoliselt liigitatakse mõned riskikapitaliettevõtted, mis olid ettevõtlusmaksukohustuslased 2003. aasta ametliku kirja alusel, mittemaksukohustuslaste hulka. Seega võimaldab kõnealune meede teatavatel riskikapitaliettevõtetel saada maksueelisest kasu seeläbi, et nad tohivad tegelda teatavate tegevustega ja olla seejuures siiski maksukohustusest vabastatud – vastupidiselt riskikapitalifondidele ja erakapitali investeerimisfondidele, mille suhtes kohaldatakse üksnes 2003. aasta ametlikku kirja ja mis on seega niisuguste tegevuste puhul maksukohustuslased. |
| --- | --- |

(69)

Uurimismenetluse käigus saadud märkused ei ole neid kahtlusi hajutanud. Seetõttu järeldab komisjon, et kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusega laiendatakse nende potentsiaalsete kasusaajate ringi, kes ei ole kohustatud tasuma ettevõtlusmaksu, sest tõenäoliselt liigitatakse mõned riskikapitaliettevõtted, mis olid ettevõtlusmaksukohustuslased 2003. aasta ametliku kirja alusel, mittemaksukohustuslaste hulka. Seega võimaldab kõnealune meede teatavatel riskikapitaliettevõtetel saada maksueelisest kasu seeläbi, et nad tohivad tegelda teatavate tegevustega ja olla seejuures siiski maksukohustusest vabastatud – vastupidiselt riskikapitalifondidele ja erakapitali investeerimisfondidele, mille suhtes kohaldatakse üksnes 2003. aasta ametlikku kirja ja mis on seega niisuguste tegevuste puhul maksukohustuslased.

| (70) | Lisaks annab meede riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondidega võrreldes selektiivse eelise üksnes nendele riskikapitaliettevõtetele, mis kuuluvad kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse reguleerimisalasse. Riskikapitaliettevõte saab meetmest kasu üksnes siis, kui ta kuulub kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse määratluse alla. Seega ei saa riskikapitalifondid ja erakapitali investeerimisfondid, mis on sihtettevõtte kapitaliosalusse investeerinud vähem kui 70 % kõigist oma varadest, meedet kasutada, isegi kui nende tegevus on põhimõtteliselt samasugune. Sama kehtib riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondide suhtes, mille registrijärgne asukoht ja juhatus ei asu Saksamaal. Järelikult ei saa riskikapitalifondid ja erakapitali investeerimisfondid, mille püsiv tegevuskoht asub Saksamaal, kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse sätteid kasutada, kuigi nende tegevus on täpselt samasugune kui riskikapitaliettevõtetel. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks annab meede riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondidega võrreldes selektiivse eelise üksnes nendele riskikapitaliettevõtetele, mis kuuluvad kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse reguleerimisalasse. Riskikapitaliettevõte saab meetmest kasu üksnes siis, kui ta kuulub kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse määratluse alla. Seega ei saa riskikapitalifondid ja erakapitali investeerimisfondid, mis on sihtettevõtte kapitaliosalusse investeerinud vähem kui 70 % kõigist oma varadest, meedet kasutada, isegi kui nende tegevus on põhimõtteliselt samasugune. Sama kehtib riskikapitalifondide ja erakapitali investeerimisfondide suhtes, mille registrijärgne asukoht ja juhatus ei asu Saksamaal. Järelikult ei saa riskikapitalifondid ja erakapitali investeerimisfondid, mille püsiv tegevuskoht asub Saksamaal, kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse sätteid kasutada, kuigi nende tegevus on täpselt samasugune kui riskikapitaliettevõtetel.

| (71) | Seega vabastatakse üksnes nimetatud väikesesse ringi kuuluvad ettevõtted teatavast tegevuskulude osast (nimelt teatavast maksukohustusest) riigi ressursside abil, mida nad tavaolukorras peaksid praeguse õigusliku raamistiku kohaselt ise kandma. Sellest eelisest kasu saajad tegelevad peamiselt erakapitali ja riskikapitali investeerimisega ning konkureerivad teiste investeerimisühingutega Saksamaal ja teistes liikmesriikides. Sellega, et nimetatud maksumeede suurendab rahalisi vahendeid, mida kasusaajad kasutavad oma tegevuse elluviimiseks, tugevdab meede nende positsiooni võrreldes teiste konkurentidega ühenduses. Seetõttu võib selline toetus kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. |
| --- | --- |

(71)

Seega vabastatakse üksnes nimetatud väikesesse ringi kuuluvad ettevõtted teatavast tegevuskulude osast (nimelt teatavast maksukohustusest) riigi ressursside abil, mida nad tavaolukorras peaksid praeguse õigusliku raamistiku kohaselt ise kandma. Sellest eelisest kasu saajad tegelevad peamiselt erakapitali ja riskikapitali investeerimisega ning konkureerivad teiste investeerimisühingutega Saksamaal ja teistes liikmesriikides. Sellega, et nimetatud maksumeede suurendab rahalisi vahendeid, mida kasusaajad kasutavad oma tegevuse elluviimiseks, tugevdab meede nende positsiooni võrreldes teiste konkurentidega ühenduses. Seetõttu võib selline toetus kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust.

| (72) | Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et teavitatud ettevõtlusmaksu meetme puhul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses teatavate riskikapitaliettevõtete kasuks. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et teavitatud ettevõtlusmaksu meetme puhul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses teatavate riskikapitaliettevõtete kasuks.

7.1.2.   Kahjumi mahaarvamine

| (73) | Nagu on kirjeldatud punktis 4.2, tunnistab Saksamaa põhimõtteliselt, et sihtettevõtetesse investeerivate riskikapitaliettevõtete puhul kahjumi ülekandmise uuesti kasutuselevõtmine on selektiivne ning see on kasulik nii riskikapitaliettevõtetele kui ka sihtettevõtetele. Saksamaa on siiski seisukohal, et riskikapitaliettevõtteid ja sihtettevõtteid on võimalik eristada asjakohasel ja rahuldaval viisil ning eristamine äriühingute maksustamist käsitleva komisjoni teatise punkti 24 alusel (kus on kirjas, et teatav diferentseerimine maksusüsteemis võib olla põhjendatud objektiivsete erinevuste tõttu maksukohustuslaste vahel) on õigustatud objektiivsete erinevuste tõttu maksukohustuslaste vahel, kuna 2008. aastal kehtestatud kahjumi kasutamise üldine piiramine seab riskikapitalituru eriti raskesse olukorda. |
| --- | --- |

(73)

Nagu on kirjeldatud punktis 4.2, tunnistab Saksamaa põhimõtteliselt, et sihtettevõtetesse investeerivate riskikapitaliettevõtete puhul kahjumi ülekandmise uuesti kasutuselevõtmine on selektiivne ning see on kasulik nii riskikapitaliettevõtetele kui ka sihtettevõtetele. Saksamaa on siiski seisukohal, et riskikapitaliettevõtteid ja sihtettevõtteid on võimalik eristada asjakohasel ja rahuldaval viisil ning eristamine äriühingute maksustamist käsitleva komisjoni teatise punkti 24 alusel (kus on kirjas, et teatav diferentseerimine maksusüsteemis võib olla põhjendatud objektiivsete erinevuste tõttu maksukohustuslaste vahel) on õigustatud objektiivsete erinevuste tõttu maksukohustuslaste vahel, kuna 2008. aastal kehtestatud kahjumi kasutamise üldine piiramine seab riskikapitalituru eriti raskesse olukorda.

| (74) | Esiteks märgib komisjon, et meede toob riigi jaoks ilmselgelt kaasa selle ressursside vähenemise. Seega antakse see riigi ressurssidest. Saamata jäänud maksutulu tuleb kasuks sihtettevõtetele ja riskikapitaliettevõtetele, sest nemad saavad meetmest kasu. Vähem ranged sätted kahjumi ülekandmise kohta, mis kehtivad sihtettevõtete suhtes, millesse investeerivad riskikapitaliettevõtted, varjavad majanduslikku eelist mõlema ettevõtterühma puhul ja võimaldavad neil maksude pealt kokku hoida. Sihtettevõte saab kõigepealt kasu kahjumi ülekandmisest, sest see võimaldab tal kahjum maha arvata ja seega vähem makse maksta, mis oleks aga välistatud kuritarvitamise vältimise eeskirjade põhjal. Riskikapitaliettevõtted saavad seega peaaegu otseselt kasu, sest teised investorid ei saa mahaarvamist kasutada. |
| --- | --- |

(74)

Esiteks märgib komisjon, et meede toob riigi jaoks ilmselgelt kaasa selle ressursside vähenemise. Seega antakse see riigi ressurssidest. Saamata jäänud maksutulu tuleb kasuks sihtettevõtetele ja riskikapitaliettevõtetele, sest nemad saavad meetmest kasu. Vähem ranged sätted kahjumi ülekandmise kohta, mis kehtivad sihtettevõtete suhtes, millesse investeerivad riskikapitaliettevõtted, varjavad majanduslikku eelist mõlema ettevõtterühma puhul ja võimaldavad neil maksude pealt kokku hoida. Sihtettevõte saab kõigepealt kasu kahjumi ülekandmisest, sest see võimaldab tal kahjum maha arvata ja seega vähem makse maksta, mis oleks aga välistatud kuritarvitamise vältimise eeskirjade põhjal. Riskikapitaliettevõtted saavad seega peaaegu otseselt kasu, sest teised investorid ei saa mahaarvamist kasutada.

| (75) | Kuna maksude pealt on võimalik kokku hoida üksnes siis, kui riskikapitaliettevõtted investeerivad sihtettevõtetesse, saavad kaudselt kasu ka sihtettevõtted. Sest meede annab riskikapitaliettevõtetele stiimuli investeerida sihtettevõtetesse ja mitte teistesse ettevõtetesse, mis tuleks riskikapitaliinvestori puhul arvesse üksnes majanduslike kaalutluste tõttu. Seega saavad sihtettevõtted riskikapitali erinevas mahus ja teistsugustel tingimustel kui ilma selle meetmeta. Seega võib meede kaudselt sihtettevõtete kapitalibaasi tugevdada. |
| --- | --- |

(75)

Kuna maksude pealt on võimalik kokku hoida üksnes siis, kui riskikapitaliettevõtted investeerivad sihtettevõtetesse, saavad kaudselt kasu ka sihtettevõtted. Sest meede annab riskikapitaliettevõtetele stiimuli investeerida sihtettevõtetesse ja mitte teistesse ettevõtetesse, mis tuleks riskikapitaliinvestori puhul arvesse üksnes majanduslike kaalutluste tõttu. Seega saavad sihtettevõtted riskikapitali erinevas mahus ja teistsugustel tingimustel kui ilma selle meetmeta. Seega võib meede kaudselt sihtettevõtete kapitalibaasi tugevdada.

| (76) | Peale selle lükatakse tagasi Saksamaa arutluskäik, et nimetatud meetme puhul ei ole tegemist eelistega nimetatud ettevõtete jaoks, isegi kui ei saa välistada seda, et raskustes olevad ettevõtted kuuluvad mõiste määratluse järgi sihtettevõtete hulka. Saksamaa arutluskäigu kohaselt ei saa raskustes olev sihtettevõte teenida kasumit, mis tasakaalustaks kahjumi ja mis tuleks maksustada. Seetõttu ei ole varasemate perioodide kahjumi kasutamise võimalus nende ettevõtete jaoks oluline. Järelikult ei ole kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse puhul tegemist eelisega raskustes olevate ettevõtete jaoks ühenduse õiguse määratluse järgi. Komisjoni arvates ei ole see arutluskäik loogiline, sest raskustes oleva ettevõtte või riiulifirma ostja võib just maksualastel põhjustel olla de facto huvitatud kahjumi ülekandmisest. |
| --- | --- |

(76)

Peale selle lükatakse tagasi Saksamaa arutluskäik, et nimetatud meetme puhul ei ole tegemist eelistega nimetatud ettevõtete jaoks, isegi kui ei saa välistada seda, et raskustes olevad ettevõtted kuuluvad mõiste määratluse järgi sihtettevõtete hulka. Saksamaa arutluskäigu kohaselt ei saa raskustes olev sihtettevõte teenida kasumit, mis tasakaalustaks kahjumi ja mis tuleks maksustada. Seetõttu ei ole varasemate perioodide kahjumi kasutamise võimalus nende ettevõtete jaoks oluline. Järelikult ei ole kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse puhul tegemist eelisega raskustes olevate ettevõtete jaoks ühenduse õiguse määratluse järgi. Komisjoni arvates ei ole see arutluskäik loogiline, sest raskustes oleva ettevõtte või riiulifirma ostja võib just maksualastel põhjustel olla de facto huvitatud kahjumi ülekandmisest.

| (77) | Nimetatud eelised võimaldavad kahjustada kaubandust ja konkurentsi. Riskikapitaliettevõtete puhul kontrollis komisjon nimetatud kriteeriumi seoses punktis 71 kirjeldatud ettevõtlusmaksu korraldusega. Sihtettevõtete kohta märgib komisjon, et need ettevõtted võivad tegutseda kõigis mõeldavates majandussektorites ja seega ka sektorites, kus on või võib olla tegemist ühendusesisese kaubandusega. Seetõttu võib neile antud majanduslik eelis kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust. |
| --- | --- |

(77)

Nimetatud eelised võimaldavad kahjustada kaubandust ja konkurentsi. Riskikapitaliettevõtete puhul kontrollis komisjon nimetatud kriteeriumi seoses punktis 71 kirjeldatud ettevõtlusmaksu korraldusega. Sihtettevõtete kohta märgib komisjon, et need ettevõtted võivad tegutseda kõigis mõeldavates majandussektorites ja seega ka sektorites, kus on või võib olla tegemist ühendusesisese kaubandusega. Seetõttu võib neile antud majanduslik eelis kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust.

| (78) | Teiseks märgib komisjon, et meetme selektiivsus on vaieldamatu. |
| --- | --- |

(78)

Teiseks märgib komisjon, et meetme selektiivsus on vaieldamatu.

| (79) | Kolmandaks märgib komisjon, et Saksamaal ei ole õnnestunud tõendada seda, et meede sobib kokku Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogikaga. Isegi kui vastab tõele, et kahjumi kasutamise piirang seab riskikapitalituru raskesse olukorda ja seetõttu on õigustatud erikohtlemine, ei õigustaks see komisjoni arvates maksukohustuslaste eristamist, nagu seda tegi Saksamaa, sest kahjumi ülekandmise keelust ei tehta erandit tervele riskikapitali sektorile. Kui Saksamaa oletused vastaksid tõele, ei oleks ühtki objektiivset põhjust, miks arvata meetmest välja ettevõtted, mis ei ole riskikapitaliettevõtted ja kes investeerivad samadesse sihtettevõtetesse. Ettevõtted, mis ei ole riskikapitaliettevõtted, saavad meedet kasutada siiski sellisel erandjuhul, kui nad ostavad sihtettevõtte aktsiaid riskikapitaliettevõttelt. Seda seisukohta kinnitatakse ka BVK kirjeldatud märkuste punktis 5.2. |
| --- | --- |

(79)

Kolmandaks märgib komisjon, et Saksamaal ei ole õnnestunud tõendada seda, et meede sobib kokku Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogikaga. Isegi kui vastab tõele, et kahjumi kasutamise piirang seab riskikapitalituru raskesse olukorda ja seetõttu on õigustatud erikohtlemine, ei õigustaks see komisjoni arvates maksukohustuslaste eristamist, nagu seda tegi Saksamaa, sest kahjumi ülekandmise keelust ei tehta erandit tervele riskikapitali sektorile. Kui Saksamaa oletused vastaksid tõele, ei oleks ühtki objektiivset põhjust, miks arvata meetmest välja ettevõtted, mis ei ole riskikapitaliettevõtted ja kes investeerivad samadesse sihtettevõtetesse. Ettevõtted, mis ei ole riskikapitaliettevõtted, saavad meedet kasutada siiski sellisel erandjuhul, kui nad ostavad sihtettevõtte aktsiaid riskikapitaliettevõttelt. Seda seisukohta kinnitatakse ka BVK kirjeldatud märkuste punktis 5.2.

| (80) | Peale selle näib, et meede ei sobi kokku Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogikaga, sest ei ole tõendatud, miks seab kahjumi kasutamise piirang riskiettevõtted raskesse olukorda, kui nad investeerivad sihtettevõtetesse, aga mitte siis, kui nad investeerivad teistesse ettevõtetesse, nagu isikuühingud, millel võib samuti olla probleeme riskikapitali hankimisega (eriti noortel innovatiivsetel ettevõtetel). |
| --- | --- |

(80)

Peale selle näib, et meede ei sobi kokku Saksamaa maksusüsteemi olemuse ja loogikaga, sest ei ole tõendatud, miks seab kahjumi kasutamise piirang riskiettevõtted raskesse olukorda, kui nad investeerivad sihtettevõtetesse, aga mitte siis, kui nad investeerivad teistesse ettevõtetesse, nagu isikuühingud, millel võib samuti olla probleeme riskikapitali hankimisega (eriti noortel innovatiivsetel ettevõtetel).

| (81) | Lisaks on komisjon seisukohal, et Saksamaa kehtestas punktis 2.4.1 mainitud kahjumi ülekandmise kuritarvitamise vältimise meetmete karmistamisega 2008. aasta seaduse abil ettevõtte tulumaksu reformi kohta uue üldkehtiva maksusätte kõnealuses valdkonnas. See kuritarvitamise vältimise meede muudetakse kehtetuks leebemate sätete abil kahjumi ülekandmise kohta, mis kehtivad valitud ettevõtete suhtes, mis ei ole põhjendatud 2008. aastast alates kehtiva maksusüsteemi olemuse ja loogikaga. |
| --- | --- |

(81)

Lisaks on komisjon seisukohal, et Saksamaa kehtestas punktis 2.4.1 mainitud kahjumi ülekandmise kuritarvitamise vältimise meetmete karmistamisega 2008. aasta seaduse abil ettevõtte tulumaksu reformi kohta uue üldkehtiva maksusätte kõnealuses valdkonnas. See kuritarvitamise vältimise meede muudetakse kehtetuks leebemate sätete abil kahjumi ülekandmise kohta, mis kehtivad valitud ettevõtete suhtes, mis ei ole põhjendatud 2008. aastast alates kehtiva maksusüsteemi olemuse ja loogikaga.

| (82) | Komisjon järeldab seetõttu, et teavitatud kahjumi ülekandmise meetme puhul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses sihtettevõtete ja riskikapitaliettevõtete kasuks. |
| --- | --- |

(82)

Komisjon järeldab seetõttu, et teavitatud kahjumi ülekandmise meetme puhul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses sihtettevõtete ja riskikapitaliettevõtete kasuks.

7.1.3.   Erainvestorite maksusoodustused

| (83) | Nagu on kirjeldatud punktis 4.3, väidab Saksamaa, et nimetatud meetme puhul ei ole tegemist riigiabiga, sest kasu saavad füüsilised isikud. Samas märgib Saksamaa, et sihtettevõtetele ei anta meetme alusel kontrollitavat ega kvantifitseeritavat eelist ja seega ei mõjuta see aktsiate hinda. Erainvestorite kokkuhoid maksude pealt on üpris väike ja tekib üksnes investori eduka lahkumise korral. Seetõttu pakub meede Saksamaa arvates erainvestoritele üksnes väikest stiimulit sihtettevõtetesse investeerimiseks. Järelikult kahjustab meede sihtettevõtete ja teiste ettevõtete vahelist konkurentsi üksnes vähesel määral. |
| --- | --- |

(83)

Nagu on kirjeldatud punktis 4.3, väidab Saksamaa, et nimetatud meetme puhul ei ole tegemist riigiabiga, sest kasu saavad füüsilised isikud. Samas märgib Saksamaa, et sihtettevõtetele ei anta meetme alusel kontrollitavat ega kvantifitseeritavat eelist ja seega ei mõjuta see aktsiate hinda. Erainvestorite kokkuhoid maksude pealt on üpris väike ja tekib üksnes investori eduka lahkumise korral. Seetõttu pakub meede Saksamaa arvates erainvestoritele üksnes väikest stiimulit sihtettevõtetesse investeerimiseks. Järelikult kahjustab meede sihtettevõtete ja teiste ettevõtete vahelist konkurentsi üksnes vähesel määral.

| (84) | Nagu on kirjeldatud punktis 2.1, vähenevad meetme tõttu Saksamaa riigi ressursid ligikaudu 30 miljoni euro võrra aastas. Järelikult rahastatakse meedet riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(84)

Nagu on kirjeldatud punktis 2.1, vähenevad meetme tõttu Saksamaa riigi ressursid ligikaudu 30 miljoni euro võrra aastas. Järelikult rahastatakse meedet riigi ressurssidest.

| (85) | Kõnealuse meetme eesmärk on ärgitada maksusoodustuste abil eraisikuid investeerima teatavatesse ettevõtetesse (st sihtettevõtetesse) ja mitte teistesse ettevõtetesse, mis tuleksid riskikapitaliinvestorite puhul arvesse üksnes majanduslikel kaalutlustel. Seega saavad sihtettevõtted riskikapitali erinevas mahus ja teistsugustel tingimustel kui ilma nimetatud meetmeta. Seega võimaldab meede kaudselt tugevdada sihtettevõtete kapitalibaasi. See järeldus peab paika ka siis, kui investoritele antud maksueelis seotakse tulevaste kasumitega ja, nagu rõhutavad Saksamaa ja kolmandad isikud, kui summa on suhteliselt väike. Meetme olemuse tõttu on äärmiselt keeruline väljendada kõnealuse meetmega sihtettevõtetele antavat eelist ex ante arvuliselt (17). Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et abi korral on sihtettevõtete puhul alati tegemist vähese tähtsusega summadega. Lisaks kinnitas Euroopa Kohus, et teatavatesse ettevõtetesse investeerivatele eraisikutele antava maksusoodustuse puhul, olenemata eraisikule antava eelise ulatusest, võib olla tegemist riigiabiga selle ettevõtte kasuks (18). |
| --- | --- |

(85)

Kõnealuse meetme eesmärk on ärgitada maksusoodustuste abil eraisikuid investeerima teatavatesse ettevõtetesse (st sihtettevõtetesse) ja mitte teistesse ettevõtetesse, mis tuleksid riskikapitaliinvestorite puhul arvesse üksnes majanduslikel kaalutlustel. Seega saavad sihtettevõtted riskikapitali erinevas mahus ja teistsugustel tingimustel kui ilma nimetatud meetmeta. Seega võimaldab meede kaudselt tugevdada sihtettevõtete kapitalibaasi. See järeldus peab paika ka siis, kui investoritele antud maksueelis seotakse tulevaste kasumitega ja, nagu rõhutavad Saksamaa ja kolmandad isikud, kui summa on suhteliselt väike. Meetme olemuse tõttu on äärmiselt keeruline väljendada kõnealuse meetmega sihtettevõtetele antavat eelist ex ante arvuliselt (17). Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et abi korral on sihtettevõtete puhul alati tegemist vähese tähtsusega summadega. Lisaks kinnitas Euroopa Kohus, et teatavatesse ettevõtetesse investeerivatele eraisikutele antava maksusoodustuse puhul, olenemata eraisikule antava eelise ulatusest, võib olla tegemist riigiabiga selle ettevõtte kasuks (18).

| (86) | Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et tulumaksusoodustuse meede on selektiivne ja sellest saab kasu piiratud arv ettevõtteid, kellele antakse seeläbi tavaliste turutingimustega võrreldes parem juurdepääs riskikapitalile. Eelis antakse riigi ressurssidest, sest põhimõtteliselt on tegemist saamata jääva maksutuluga, millega luuakse turustiimulid eraisikutele, et need investeeriksid kapitali sihtettevõtetesse ja mitte teistesse ettevõtetesse, kes tavaolukorras tuleksid investori jaoks kõne alla oodatava kasumi tõttu. |
| --- | --- |

(86)

Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et tulumaksusoodustuse meede on selektiivne ja sellest saab kasu piiratud arv ettevõtteid, kellele antakse seeläbi tavaliste turutingimustega võrreldes parem juurdepääs riskikapitalile. Eelis antakse riigi ressurssidest, sest põhimõtteliselt on tegemist saamata jääva maksutuluga, millega luuakse turustiimulid eraisikutele, et need investeeriksid kapitali sihtettevõtetesse ja mitte teistesse ettevõtetesse, kes tavaolukorras tuleksid investori jaoks kõne alla oodatava kasumi tõttu.

| (87) | Seda, kuivõrd kõne all olev riigiabi võib kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust, on selgitatud põhjenduses 77. |
| --- | --- |

(87)

Seda, kuivõrd kõne all olev riigiabi võib kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi ja kaubandust, on selgitatud põhjenduses 77.

| (88) | Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et muudetud tulumaksusoodustuse meetme puhul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses sihtettevõtete kasuks. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et muudetud tulumaksusoodustuse meetme puhul on tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses sihtettevõtete kasuks.

7.2.   Vastavus riigiabi eeskirjadele

7.2.1.   Meetmest teatamine

| (89) | Saksamaa teatas kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusest enne selle rakendamist ja täitis seega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikest 3 tulenevat kohustust. Kuna kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kõigi meetmete ühine eesmärk on soodustada erariskikapitali investeerimist ettevõtetesse, uuris komisjon kokkusobivust ühisturuga riskikapitalisuuniste alusel. |
| --- | --- |

(89)

Saksamaa teatas kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusest enne selle rakendamist ja täitis seega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikest 3 tulenevat kohustust. Kuna kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse kõigi meetmete ühine eesmärk on soodustada erariskikapitali investeerimist ettevõtetesse, uuris komisjon kokkusobivust ühisturuga riskikapitalisuuniste alusel.

| (90) | Lisaks uuris komisjon, kas kõnealuste meetmete suhtes kohaldatakse teisi abiraamistikke või abi käsitlevaid määrusi, näiteks ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, (19) komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (20) (edaspidi „üldine grupierandi määrus”) ja komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (21). Vastupidiselt hinnatavatele meetmetele on nende ühenduse raamistike ja määruste kohaselt reguleerimisalast välja jäetud raskustes olevad ettevõtted ja ettevõtted, kes tegutsevad laevaehituses, söetööstuses ja terasetööstuses ja/või kui abikõlblikkus piirdub VKEdega. Eespool nimetatud põhjustel on komisjon seisukohal, et nimetatud ühenduse raamistike ja määruste reguleerimisalad välistavad nende kohaldamise teatatud meetmete suhtes. |
| --- | --- |

(90)

Lisaks uuris komisjon, kas kõnealuste meetmete suhtes kohaldatakse teisi abiraamistikke või abi käsitlevaid määrusi, näiteks ühenduse raamistik teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, (19) komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrus (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (20) (edaspidi „üldine grupierandi määrus”) ja komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (21). Vastupidiselt hinnatavatele meetmetele on nende ühenduse raamistike ja määruste kohaselt reguleerimisalast välja jäetud raskustes olevad ettevõtted ja ettevõtted, kes tegutsevad laevaehituses, söetööstuses ja terasetööstuses ja/või kui abikõlblikkus piirdub VKEdega. Eespool nimetatud põhjustel on komisjon seisukohal, et nimetatud ühenduse raamistike ja määruste reguleerimisalad välistavad nende kohaldamise teatatud meetmete suhtes.

7.2.2.   Ettevõtlusmaksu meede

| (91) | Nagu on kirjeldatud punktis 7.1.1, on ettevõtlusmaksu meetme puhul tegemist riigiabiga riskikapitaliettevõtete kasuks. Nimetatud meede ei paku siiski riskikapitaliettevõtetele selgeid stiimuleid riskikapitali investeerimiseks, vaid võimaldab neil üksnes käsutada suuremas koguses rahalisi vahendeid, mille kasutamise üle saavad nad ise otsustada (st kasumi suurem jaotamine partneritele). |
| --- | --- |

(91)

Nagu on kirjeldatud punktis 7.1.1, on ettevõtlusmaksu meetme puhul tegemist riigiabiga riskikapitaliettevõtete kasuks. Nimetatud meede ei paku siiski riskikapitaliettevõtetele selgeid stiimuleid riskikapitali investeerimiseks, vaid võimaldab neil üksnes käsutada suuremas koguses rahalisi vahendeid, mille kasutamise üle saavad nad ise otsustada (st kasumi suurem jaotamine partneritele).

| (92) | Vastupidiselt käesolevatele meetmetele ei tohi riskikapitalisuuniste kohaselt anda riskikapitali vormis riigiabi suurettevõtetele, raskustes olevatele ettevõtetele ega ettevõtetele, kes tegutsevad laevaehituses, söetööstuses ja terasetööstuses. Ettevõtlusmaksu meede võib aga soodustada selliseid ettevõtteid, eriti suurettevõtteid. Seetõttu ei sobi meetme reguleerimisala kokku riskikapitalisuunistega. |
| --- | --- |

(92)

Vastupidiselt käesolevatele meetmetele ei tohi riskikapitalisuuniste kohaselt anda riskikapitali vormis riigiabi suurettevõtetele, raskustes olevatele ettevõtetele ega ettevõtetele, kes tegutsevad laevaehituses, söetööstuses ja terasetööstuses. Ettevõtlusmaksu meede võib aga soodustada selliseid ettevõtteid, eriti suurettevõtteid. Seetõttu ei sobi meetme reguleerimisala kokku riskikapitalisuunistega.

| (93) | Meede ei ole vastavuses riskikapitalisuuniste punktiga 4, sest eritingimused kõnealuse punkti kohaldamiseks ei ole täidetud. Näiteks ei tohi punkti 4 kohaselt olla osainvesteeringud 12kuulise perioodi ja kasusaaja kohta suuremad kui 1,5 miljonit eurot. Hinnatavas meetmes ei ole sellist ülempiiri ette nähtud. Lisaks on riskikapitalisuuniste kohaselt abimeetmete raames toimuv rahastamine piiratud väikeettevõtete puhul laienemisetapiga ja keskmise suurusega ettevõtete puhul varajase etapiga. Need eeldused ei ole täidetud, sest sihtettevõteteks võivad samuti olla suurettevõtted. |
| --- | --- |

(93)

Meede ei ole vastavuses riskikapitalisuuniste punktiga 4, sest eritingimused kõnealuse punkti kohaldamiseks ei ole täidetud. Näiteks ei tohi punkti 4 kohaselt olla osainvesteeringud 12kuulise perioodi ja kasusaaja kohta suuremad kui 1,5 miljonit eurot. Hinnatavas meetmes ei ole sellist ülempiiri ette nähtud. Lisaks on riskikapitalisuuniste kohaselt abimeetmete raames toimuv rahastamine piiratud väikeettevõtete puhul laienemisetapiga ja keskmise suurusega ettevõtete puhul varajase etapiga. Need eeldused ei ole täidetud, sest sihtettevõteteks võivad samuti olla suurettevõtted.

| (94) | Meede ei ole kooskõlas riskikapitali suuniste punktides 6 ja 7.1 ettenähtud kumuleerimist ja aruandlust käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

(94)

Meede ei ole kooskõlas riskikapitali suuniste punktides 6 ja 7.1 ettenähtud kumuleerimist ja aruandlust käsitlevate sätetega.

| (95) | Lisaks ei ole komisjonil võimalik hinnata, kas meede on kooskõlas riskikapitalisuuniste punkti 5 sätetega. Riskikapitalisuuniste kohaselt on riigiabi eesmärk nimelt teatava turutõrke olemasolu, mille kohta on piisavalt tõendeid. Saksamaa ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et teatav turutõrge puudutab sihtettevõtteid. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks ei ole komisjonil võimalik hinnata, kas meede on kooskõlas riskikapitalisuuniste punkti 5 sätetega. Riskikapitalisuuniste kohaselt on riigiabi eesmärk nimelt teatava turutõrke olemasolu, mille kohta on piisavalt tõendeid. Saksamaa ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et teatav turutõrge puudutab sihtettevõtteid.

| (96) | Seetõttu järeldab komisjon, et ettevõtlusmaksu meede ei ole ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(96)

Seetõttu järeldab komisjon, et ettevõtlusmaksu meede ei ole ühisturuga kokkusobiv.

7.2.3.   Kahjumi mahaarvamine

| (97) | Nagu on kirjeldatud punktis 7.1.2, on kahjumi ülekandmise meetme puhul tegemist riigiabiga riskikapitaliettevõtete ja sihtettevõtete tasandil. Abi antakse maksusoodustuse vormis vastavalt riskikapitalisuuniste punkti 4.2 alapunktile d. |
| --- | --- |

(97)

Nagu on kirjeldatud punktis 7.1.2, on kahjumi ülekandmise meetme puhul tegemist riigiabiga riskikapitaliettevõtete ja sihtettevõtete tasandil. Abi antakse maksusoodustuse vormis vastavalt riskikapitalisuuniste punkti 4.2 alapunktile d.

| (98) | Põhjendustes 92–95 kirjeldatud põhjustel ei saa komisjon käsitleda käesolevat meedet ühisturuga kokkusobivana; meede ei ole kooskõlas ei välistamiskriteeriumidega vastavalt riskikapitalisuuniste punktile 2.1, kumuleerimist ja aruandlust käsitlevate sätetega vastavalt punktidele 6 ja 7.1 ega kriteeriumidega vastavalt punktile 4; samuti puuduvad tõendid turutõrke kohta, mis puudutab sihtettevõtteid ja riskikapitaliettevõtteid, mistõttu ei ole komisjonil põhjust alustada kõnealuste meetmete kokkusobivuse üksikasjalikku hindamist vastavalt riskikapitalisuuniste punktile 5. |
| --- | --- |

(98)

Põhjendustes 92–95 kirjeldatud põhjustel ei saa komisjon käsitleda käesolevat meedet ühisturuga kokkusobivana; meede ei ole kooskõlas ei välistamiskriteeriumidega vastavalt riskikapitalisuuniste punktile 2.1, kumuleerimist ja aruandlust käsitlevate sätetega vastavalt punktidele 6 ja 7.1 ega kriteeriumidega vastavalt punktile 4; samuti puuduvad tõendid turutõrke kohta, mis puudutab sihtettevõtteid ja riskikapitaliettevõtteid, mistõttu ei ole komisjonil põhjust alustada kõnealuste meetmete kokkusobivuse üksikasjalikku hindamist vastavalt riskikapitalisuuniste punktile 5.

| (99) | Olemasolevate sihtettevõtete aktsiate (asenduskapital) omandamine ei ole kõnealuse meetme korral välistatud. Asenduskapital ei ole siiski riskikapitalisuunistes sisalduva riskikapitali mõiste määratluse kohaselt lubatud. |
| --- | --- |

(99)

Olemasolevate sihtettevõtete aktsiate (asenduskapital) omandamine ei ole kõnealuse meetme korral välistatud. Asenduskapital ei ole siiski riskikapitalisuunistes sisalduva riskikapitali mõiste määratluse kohaselt lubatud.

| (100) | Lisaks märgib komisjon, et piirdumine maksueelise puhul riskikapitaliettevõtetega, kes investeerivad kapitaliühingutesse, on vastuolus meetme kavandatud eesmärgiga edendada riskikapitali investeerimist. Noored innovatiivsed ettevõtted, mis vajavad riskikapitali, valivad tõenäoliselt kapitaliühingust erineva õigusliku vormi. Meetmest ei saa kasu noored innovatiivsed ettevõtted, mille õiguslikuks vormiks on isikuühing. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks märgib komisjon, et piirdumine maksueelise puhul riskikapitaliettevõtetega, kes investeerivad kapitaliühingutesse, on vastuolus meetme kavandatud eesmärgiga edendada riskikapitali investeerimist. Noored innovatiivsed ettevõtted, mis vajavad riskikapitali, valivad tõenäoliselt kapitaliühingust erineva õigusliku vormi. Meetmest ei saa kasu noored innovatiivsed ettevõtted, mille õiguslikuks vormiks on isikuühing.

| (101) | Seetõttu järeldab komisjon, et kahjumi ülekandmise meede ei ole ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(101)

Seetõttu järeldab komisjon, et kahjumi ülekandmise meede ei ole ühisturuga kokkusobiv.

7.2.4.   Erainvestorite maksusoodustused

| (102) | Nagu on kirjeldatud punktis 7.1.3, on tulumaksusoodustuse meetme puhul tegemist riigiabiga sihtettevõtete tasandil. Kuna meede loob eraisikutele stiimulid sihtettevõtetesse investeerimiseks, võib see soodustada riskikapitaliinvesteeringuid riskikapitalisuuniste punkti 4.2 alapunkti d kohaselt. |
| --- | --- |

(102)

Nagu on kirjeldatud punktis 7.1.3, on tulumaksusoodustuse meetme puhul tegemist riigiabiga sihtettevõtete tasandil. Kuna meede loob eraisikutele stiimulid sihtettevõtetesse investeerimiseks, võib see soodustada riskikapitaliinvesteeringuid riskikapitalisuuniste punkti 4.2 alapunkti d kohaselt.

| (103) | Põhjendustes 92–95 kirjeldatud põhjustel ei saa komisjon käsitleda käesolevat meedet ühisturuga kokkusobivana; meede ei ole kooskõlas ei välistamiskriteeriumidega vastavalt riskikapitalisuuniste punktile 2.1, kumuleerimist ja aruandlust käsitlevate sätetega vastavalt punktidele 6 ja 7.1 ega kriteeriumidega vastavalt punktile 4; samuti puuduvad tõendid turutõrke kohta, mis puudutab sihtettevõtteid ja riskikapitaliettevõtteid, mistõttu ei ole komisjonil põhjust alustada kõnealuste meetmete kokkusobivuse üksikasjalikku hindamist vastavalt riskikapitalisuuniste punktile 5. |
| --- | --- |

(103)

Põhjendustes 92–95 kirjeldatud põhjustel ei saa komisjon käsitleda käesolevat meedet ühisturuga kokkusobivana; meede ei ole kooskõlas ei välistamiskriteeriumidega vastavalt riskikapitalisuuniste punktile 2.1, kumuleerimist ja aruandlust käsitlevate sätetega vastavalt punktidele 6 ja 7.1 ega kriteeriumidega vastavalt punktile 4; samuti puuduvad tõendid turutõrke kohta, mis puudutab sihtettevõtteid ja riskikapitaliettevõtteid, mistõttu ei ole komisjonil põhjust alustada kõnealuste meetmete kokkusobivuse üksikasjalikku hindamist vastavalt riskikapitalisuuniste punktile 5.

| (104) | Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et tulumaksusoodustuse meedet ei saa selle praegusel kujul käsitleda riskikapitalisuuniste kohaselt ühisturuga kokkusobivana. Et aga eraisikutele pakutakse suhteliselt vähe stiimuleid sihtettevõtetesse investeerimiseks ja seega oleks ka sihtettevõtetele pakutav eelis väike, moonutab meede sihtettevõtete ja nende ettevõtete, mille puhul ei ole tegemist sihtettevõtetega, vahelist konkurentsi üksnes vähesel määral. Lisaks võib meede avaldada üldist positiivset mõju, sest see võib aidata kaasa sellele, et ettevõtetele, kes vajavad riskikapitali, pakutakse riskikapitali kindlate majanduslike kriteeriumide alusel, sest erainvestorid valivad kõnealuseid sihtettevõtteid investeeringust tuleneva oodatava kasumi alusel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et meedet on võimalik viia kooskõlla riskikapitalisuuniste tingimustega, kui on täidetud käesoleva otsuse artiklis 3 loetletud tingimused. |
| --- | --- |

(104)

Seetõttu jõudis komisjon järeldusele, et tulumaksusoodustuse meedet ei saa selle praegusel kujul käsitleda riskikapitalisuuniste kohaselt ühisturuga kokkusobivana. Et aga eraisikutele pakutakse suhteliselt vähe stiimuleid sihtettevõtetesse investeerimiseks ja seega oleks ka sihtettevõtetele pakutav eelis väike, moonutab meede sihtettevõtete ja nende ettevõtete, mille puhul ei ole tegemist sihtettevõtetega, vahelist konkurentsi üksnes vähesel määral. Lisaks võib meede avaldada üldist positiivset mõju, sest see võib aidata kaasa sellele, et ettevõtetele, kes vajavad riskikapitali, pakutakse riskikapitali kindlate majanduslike kriteeriumide alusel, sest erainvestorid valivad kõnealuseid sihtettevõtteid investeeringust tuleneva oodatava kasumi alusel. Seetõttu on komisjon seisukohal, et meedet on võimalik viia kooskõlla riskikapitalisuuniste tingimustega, kui on täidetud käesoleva otsuse artiklis 3 loetletud tingimused.

7.3.   Kokkusobivus ühisturuga

| (105) | Ettevõtlusmaksu meede ja kahjumi ülekandmise meede, millest võivad saada kasu riskikapitaliettevõtted, rikuvad ühisturu eeskirju ja eelkõige asutamisvabadust vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 43 (vt punkt 3.5). |
| --- | --- |

(105)

Ettevõtlusmaksu meede ja kahjumi ülekandmise meede, millest võivad saada kasu riskikapitaliettevõtted, rikuvad ühisturu eeskirju ja eelkõige asutamisvabadust vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 43 (vt punkt 3.5).

| (106) | Saksamaa arvates sisaldab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus üksikasjalikke sätteid riskikapitaliettevõtete struktuuri ja äritegevuse kohta. Selle alla kuuluvad eelkõige sätted tehingute liigi, riskikapitaliettevõtete investeerimispoliitika, kontserni struktuuridesse kaasamise küsimuse kohta ja aktsiate minimaalse arvu kohta nende müümise puhul riskikapitaliettevõtetele. Sätted kehtivad kõigi riskikapitaliettevõtete suhtes. Välismaa erakapitali investeerimisfondi Saksamaal asuva püsiva tegevuskoha puhul ei ole võimalik tagada, et sätetest peetakse kinni kogu ettevõttes. Saksamaal asuva püsiva tegevuskoha tunnustamine üksnes piiratud ulatuses annaks lõpuks võimaluse hiilida sätetest kõrvale ja seega need de facto kehtetuks muuta. Kõik finantsjärelevalveasutused teostavad järelevalvet oma pädevusalas asuvate ettevõtete üle vastavalt asjaomastele siseriiklikele sätetele, kusjuures suur osa nimetatud sätetest on ühtlustatud ELi õiguses. Riskikapitali rahastamise valdkonna järelevalvealaseid norme ei ole ELi õiguses siiski ühtlustatud. |
| --- | --- |

(106)

Saksamaa arvates sisaldab kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadus üksikasjalikke sätteid riskikapitaliettevõtete struktuuri ja äritegevuse kohta. Selle alla kuuluvad eelkõige sätted tehingute liigi, riskikapitaliettevõtete investeerimispoliitika, kontserni struktuuridesse kaasamise küsimuse kohta ja aktsiate minimaalse arvu kohta nende müümise puhul riskikapitaliettevõtetele. Sätted kehtivad kõigi riskikapitaliettevõtete suhtes. Välismaa erakapitali investeerimisfondi Saksamaal asuva püsiva tegevuskoha puhul ei ole võimalik tagada, et sätetest peetakse kinni kogu ettevõttes. Saksamaal asuva püsiva tegevuskoha tunnustamine üksnes piiratud ulatuses annaks lõpuks võimaluse hiilida sätetest kõrvale ja seega need de facto kehtetuks muuta. Kõik finantsjärelevalveasutused teostavad järelevalvet oma pädevusalas asuvate ettevõtete üle vastavalt asjaomastele siseriiklikele sätetele, kusjuures suur osa nimetatud sätetest on ühtlustatud ELi õiguses. Riskikapitali rahastamise valdkonna järelevalvealaseid norme ei ole ELi õiguses siiski ühtlustatud.

| (107) | Komisjoni konkurentsialased kahtlused ei ole kadunud. Esiteks peaksid EÜ ja EMÜ ettevõtted, mille registrijärgne asukoht asub väljaspool Saksamaad ja üks püsiv tegevuskoht Saksamaal, olema põhimõtteliselt abikõlblikud, kui nad suudavad tõendada, et nad vastavad abieeskirjades loetletud tingimustele ja sätetele riskikapitaliettevõtete struktuuri ja äritegevuse kohta (kui need on kooskõlas EÜ asutamislepinguga). Väide, et BaFin ei ole suuteline nende ettevõtete üle järelevalvet teostama, ei tähenda ilmtingimata seda, et nad kasutavad konkurentsieelist võrreldes Saksamaal asutatud ettevõtetega, ega seda, et nad de facto ei vasta abieeskirjades loetletud tingimustele ja sätetele riskikapitaliettevõtete struktuuri ja äritegevuse kohta. Seetõttu ei ole nimetatud argument iseenesest piisav selleks, et kalduda kõrvale EÜ asutamislepingu olulisest sättest. |
| --- | --- |

(107)

Komisjoni konkurentsialased kahtlused ei ole kadunud. Esiteks peaksid EÜ ja EMÜ ettevõtted, mille registrijärgne asukoht asub väljaspool Saksamaad ja üks püsiv tegevuskoht Saksamaal, olema põhimõtteliselt abikõlblikud, kui nad suudavad tõendada, et nad vastavad abieeskirjades loetletud tingimustele ja sätetele riskikapitaliettevõtete struktuuri ja äritegevuse kohta (kui need on kooskõlas EÜ asutamislepinguga). Väide, et BaFin ei ole suuteline nende ettevõtete üle järelevalvet teostama, ei tähenda ilmtingimata seda, et nad kasutavad konkurentsieelist võrreldes Saksamaal asutatud ettevõtetega, ega seda, et nad de facto ei vasta abieeskirjades loetletud tingimustele ja sätetele riskikapitaliettevõtete struktuuri ja äritegevuse kohta. Seetõttu ei ole nimetatud argument iseenesest piisav selleks, et kalduda kõrvale EÜ asutamislepingu olulisest sättest.

| (108) | Kokkuvõtteks võib märkida, et Saksamaa võib sama eesmärgi saavutada ka vähem diskrimineerivate vahendite abil (22). Näiteks saab abieeskirjades loetletud tingimuste täitmist kontrollida nii, et BaFin’ile esitatakse kontrollimise jaoks vabatahtlikult välismaa järelevalveameti kinnitus või sõltumatu audiitori aruanne. Seetõttu peaks Saksamaa võimaldama Saksamaal asuva püsiva tegevuskohaga välismaa ettevõtetel tõendada, et nad vastavad abieeskirjades loetletud tingimustele ja sätetele riskikapitaliettevõtete struktuuri ja äritegevuse kohta. |
| --- | --- |

(108)

Kokkuvõtteks võib märkida, et Saksamaa võib sama eesmärgi saavutada ka vähem diskrimineerivate vahendite abil (22). Näiteks saab abieeskirjades loetletud tingimuste täitmist kontrollida nii, et BaFin’ile esitatakse kontrollimise jaoks vabatahtlikult välismaa järelevalveameti kinnitus või sõltumatu audiitori aruanne. Seetõttu peaks Saksamaa võimaldama Saksamaal asuva püsiva tegevuskohaga välismaa ettevõtetel tõendada, et nad vastavad abieeskirjades loetletud tingimustele ja sätetele riskikapitaliettevõtete struktuuri ja äritegevuse kohta.

| (109) | Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et ettevõtlusmaksu meede ja kahjumi ülekandmise meede ei ole ühisturuga kokkusobivad, sest nad rikuvad asutamisvabaduse põhimõtet vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 43. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon jõudis seetõttu järeldusele, et ettevõtlusmaksu meede ja kahjumi ülekandmise meede ei ole ühisturuga kokkusobivad, sest nad rikuvad asutamisvabaduse põhimõtet vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 43.

8.   JÄRELDUS

| (110) | Komisjon on seisukohal, et abimeede riskiettevõtete ettevõtlusmaksu kohustuse kohta ei ole kokkusobiv EÜ asutamislepinguga. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon on seisukohal, et abimeede riskiettevõtete ettevõtlusmaksu kohustuse kohta ei ole kokkusobiv EÜ asutamislepinguga.

| (111) | Lisaks on komisjon seisukohal, et abimeede kahjumi ülekandmise kohta riskikapitaliettevõtete omandatud sihtettevõtetes ei ole kokkusobiv EÜ asutamislepinguga. |
| --- | --- |

(111)

Lisaks on komisjon seisukohal, et abimeede kahjumi ülekandmise kohta riskikapitaliettevõtete omandatud sihtettevõtetes ei ole kokkusobiv EÜ asutamislepinguga.

| (112) | Samuti on komisjon seisukohal, et käesoleva otsuse artiklis 3 loetletud tingimuste täitmise korral on võimalik tagada erainvestorite maksusoodustuse meetme kokkusobivus EÜ asutamislepinguga, |
| --- | --- |

(112)

Samuti on komisjon seisukohal, et käesoleva otsuse artiklis 3 loetletud tingimuste täitmise korral on võimalik tagada erainvestorite maksusoodustuse meetme kokkusobivus EÜ asutamislepinguga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõike 19 ja artikli 4 alusel Saksamaa kavandatavad riigiabimeetmed on ühisturuga kokkusobimatud.

Seega ei tohi neid abimeetmeid rakendada.

Artikkel 2

Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõike 20 alusel Saksamaa kavandatav riigiabimeede on ühisturuga kokkusobiv, kui on täidetud artiklis 3 loetletud tingimused.

Artikkel 3

Kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seaduse artikli 1 lõike 20 kohast riigiabimeedet tuleb kohandada nii, et see vastab järgmistele tingimustele:

| — | sihtettevõtete mõiste määratluse puhul piirdutakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKE) vastavalt üldise grupierandi määruse (23) I lisa määratlusele; |
| --- | --- |

—

sihtettevõtete mõiste määratluse puhul piirdutakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKE) vastavalt üldise grupierandi määruse (23) I lisa määratlusele;

| — | sihtettevõtete mõiste määratlus välistab raskustes olevad ettevõtted ja ettevõtted, kes tegutsevad laevaehituses, söetööstuses ja terasetööstuses; |
| --- | --- |

—

sihtettevõtete mõiste määratlus välistab raskustes olevad ettevõtted ja ettevõtted, kes tegutsevad laevaehituses, söetööstuses ja terasetööstuses;

| — | maksimaalne osainvesteering on ühe siht-VKE ja 12kuulise perioodi kohta maksimaalselt 1,5 miljonit eurot ning see piirdub stardi-, alg- ja laienemiskapitaliga; |
| --- | --- |

—

maksimaalne osainvesteering on ühe siht-VKE ja 12kuulise perioodi kohta maksimaalselt 1,5 miljonit eurot ning see piirdub stardi-, alg- ja laienemiskapitaliga;

| — | Saksamaa töötab välja mehhanismi, millega tagatakse, et meede on kooskõlas riskikapitalisuuniste punktides 6 ja 7.1 ettenähtud kumuleerimist ja aruandlust käsitlevate sätetega; |
| --- | --- |

—

Saksamaa töötab välja mehhanismi, millega tagatakse, et meede on kooskõlas riskikapitalisuuniste punktides 6 ja 7.1 ettenähtud kumuleerimist ja aruandlust käsitlevate sätetega;

| — | olemasolevate aktsiate (asenduskapital) omandamine siht-VKEs ei ole võimalik; |
| --- | --- |

—

olemasolevate aktsiate (asenduskapital) omandamine siht-VKEs ei ole võimalik;

| — | eritingimusi sihtettevõtte õigusliku vormi kohta ei kehtestata. |
| --- | --- |

—

eritingimusi sihtettevõtte õigusliku vormi kohta ei kehtestata.

Artikkel 4

Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist peab Saksamaa teatama komisjonile meetmed, mida otsuse täitmiseks on võetud.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 30. september 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 60, 14.3.2009, lk 9.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Valdusühingud registreeritakse pädevas kõrgemas piirkondlikus ametiasutuses. Niimoodi registreeritakse iga liiki erakapitali investeeringuid.

3

(4)  Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

4

(5)  Tulumaksu kohaldamine riskikapitali ja erakapitali investeerimisfondide suhtes; varahalduse lahutamine äritegevusest; Saksamaa Rahandusministeeriumi ametlik kiri, 20. november 2003, Bundessteuerblatt (Saksamaa maksuteataja) 2004, I osa, nr 1, lk 40.

5

Bundessteuerblatt

(6)  Bundessteuerblatt (Saksamaa maksuteataja) II 2001, lk 809.

6

Bundessteuerblatt

(7)  Fondil ei tohi fondivarade haldamiseks olla ulatuslikku eraldi raamatupidamisarvestust. Fondil tohib olla büroo, kui see ei ole suurem kui eraõigusliku suurettevõtte puhul tavaks.

7

(8)  Ärilise „infektsiooniga”, mida nimetatakse samuti nn tooniandmise teooriaks, on tegemist juhul, kui üksus, mille suhtes ei kohaldata ettevõtlusmaksu, alustab äritegevust. Nimetatud tegevus annab sellisel juhul n-ö värvi kogu üksusele, mille tõttu muutub üksus ettevõtlusmaksukohustuslaseks, isegi kui äritegevus moodustab tema tegevusest üksnes väikese osa.

8

(9)  Äritegevus on määratletud sõltumatu jätkusuutliku tegevusena, mille eesmärk on teenida kasumit (mitte harrastustegevus), mille puhul osaletakse majanduses selle laiemas tähenduses (see läheb kaugemale teenuste osutamisest pereliikmetele ja sõpradele) ja mille puhul ei ole tegemist põllumajandustegevuse ega vabakutselise tegevusega (nt advokaadid, arstid, kunstnikud ja õppejõud). Varahaldus on määratletud tegevusena, mille puhul on tegemist varade kasutamisel saavutatavast puhasväärtusest kasu saamisega ja kui esiplaanil ei ole oluliste varade kasutamine ümberpaigutamise kaudu. Eriti oluline on vahe tegemine äritegevuse ja varahalduse vahel väärtpaberitesse või kinnisvarasse investeerimise puhul. Kui äritegevusest saadakse tulu, siis tuleb maksu maksta kõigi kapitalikasumite pealt ja samuti kohaldatakse ettevõtlusmaksu. Kui tegemist on üksnes varahaldusega, siis tuleb küll eri allikatest pärit sissetulekute pealt maksta maksu, aga subjektiks olevate varade müügi pealt ei ole vaja maksta kapitalikasumi maksu (ega ettevõtlusmaksu).

9

(10)  Investeerimisseaduse § 48.

10

(11)  Investeerimisseaduse § 50.

11

(12)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

12

(13)  Asjaolu, et teatavatesse ettevõtetesse investeerivate eraisikute maksueeliste puhul võib olla tegemist riigiabiga kõnealuse ettevõtte kasuks, kinnitas Euroopa Kohus (vt kohtuasja C-156/98, Saksamaa versus komisjon, EKL 2000, I-6857).

13

versus

(14)  ELT C 194, 18.8.2006, lk 2.

14

(15)  Sihtettevõtete mõiste määratlus vastavalt kapitaliinvesteeringute üldtingimuste ajakohastamise seadusele ei ole kooskõlas ELi määratlusega VKEde kohta. Näiteks tingimuse kohta, et sihtettevõtte omakapital ei tohi riskikapitaliettevõtte poolt aktsiate omandamise ajal olla suurem kui 20 miljonit eurot, märgib komisjon: bilansimaht on omakapitali ja kohustuste summa. Kohustuste summa on enamasti omakapitali summast oluliselt suurem. Järelikult on sihtettevõtetel lihtne ületada VKEde suhtes kehtivat bilansimahu künnist 43 miljonit eurot. Lisaks ei kehtestata sihtettevõtte määratluses töötajate arvu 250 ja käibe 50 miljonit eurot piirangut.

15

(16)  Vrd Saksamaa Bundestag’i rahanduskomisjoni seisukohta – Bundestag’i trükised 16/9829, lk 5 jj: „Õigusnormide tõlgendamise eesmärgil jätkatakse seetõttu senise halduskorralduse kohaldamist.”

16

Bundestag’

Bundestag

(17)  Äärmiselt keeruline on meetme alusel ex ante arvutada välja summa ja nende tingimuste vahe, mille alusel investeeritakse ilma meetmeta, ning summa ja tingimuste vahe.

17

ex ante

(18)  Kohtuasi C-156/98, Saksamaa versus komisjon, EKL 2000, I-6857, punkt 64: „Nagu on tuvastatud käesoleva kohtuotsuse punktis 30, tuleb kõigepealt lähtuda asjaolust, et vaidlusaluse abiskeemi alusel antakse abisaajale ettevõttele tegevuse jaoks toetust.”

18

versus

(19)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

19

(20)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

20

(21)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

21

(22)  Näiteks riigiabi N 629/07 puhul (ELT C 206, 1.9.2009, lk 1) nägi Prantsusmaa ette võimaluse anda riigiabi ka välismaa investeerimisstruktuuridele, mis on võrreldavad Prantsusmaal asutatud struktuuridega, kellele hinnatav riigiabi oli suunatud. Järgmiseks näiteks on riigiabi N 36/09 (ELT C 186, 8.8.2009, lk 3).

22

(23)  Vt joonealune märkus 20.

23

---

Parandused

| 9.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/46

---

Euroopa Keskpanga 14. juuli 2006. aasta suunise EKP/2006/9 (euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 207, 28. juuli 2006
  )

Leheküljel 40

asendatakse

„jaepangad”

järgmisega:

„jaekaubandusettevõtted”.

---

| 9.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 6/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 6/46

---

Euroopa Keskpanga 19. juuni 2008. aasta suunise EKP/2008/4 (millega muudetakse suunist EKP/2006/9 euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 176, 4. juuli 2008
  )

Leheküljel 18

asendatakse

„jaeüksus”

järgmisega:

„jaekaubandusettevõte”.

---