# Az Európai Unió L 336/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.336.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 336 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. december 18. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.336.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 336

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. december 18.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1244/2009/EK rendelete (2009. november 30.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 1244/2009/EK rendelete (2009. november 30.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról

1

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2009/974/EK |
| | * | A Tanács határozata (2009. november 30.) az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről | 4 |
| Megállapodás az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről | 5 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2009/974/EK

*

A Tanács határozata (2009. november 30.) az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

4

Megállapodás az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről

5

| | | V   A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ |
| | | A Bizottság 1245/2009/EU rendelete (2009. december 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 12 |
| | | A Bizottság 1246/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 14 |
| | * | A Bizottság 1247/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 16 |
| | | A Bizottság 1248/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a 676/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról | 27 |
| | | A Bizottság 1249/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a 677/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról | 28 |
| | | JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ |
| | * | A Bizottság 2009/159/EU irányelve (2009. december 16.) a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 29 |
| | | 2009/975/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 14.) a 2009/177/EK határozatnak a bizonyos víziállat-betegségekre vonatkozó felszámolási programok, valamint egyes tagállamok, övezetek és területi egységek betegségtől mentes minősítése tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 9888. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 31 |
| | | 2009/976/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 15.) az enzootiás szarvasmarha-leukózis diagnosztikai vizsgálatai tekintetében a 64/432/EGK tanácsi irányelv D. mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 9951. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2009/977/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 16.) a halászati ellenőrzés, vizsgálat és felügyelet területét érintő bizonyos projektek keretében felmerült tagállami kiadásokhoz nyújtandó 2009. évi közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2009) 9935. számú dokumentummal történt) | 42 |
| | | 2009/978/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 16.) a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport létrehozásáról szóló 2002/622/EK határozat módosításáról (
  1
  ) | 50 |
| | | 2009/979/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 17.) az Unióból exportált és Bourgas kikötőjén keresztül szállított élő szarvasmarhafélék szállítási körülményeinek ellenőrzéséről és nyomon követéséről szóló, Bulgária által benyújtott nemzeti program, valamint a 2010-re vonatkozó uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2009) 10004. számú dokumentummal történt) | 52 |
| | | 2009/980/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 17.) a vízben oldódó paradicsomsűrítménynek a trombocita-aggregációra gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről, valamint az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a védett adatok védelmének biztosításáról
  (az értesítés a C(2009) 10113. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 55 |

V   A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ

A Bizottság 1245/2009/EU rendelete (2009. december 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

12

A Bizottság 1246/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

14

*

A Bizottság 1247/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

16

A Bizottság 1248/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a 676/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról

27

A Bizottság 1249/2009/EU rendelete (2009. december 17.) a 677/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról

28

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ

*

A Bizottság 2009/159/EU irányelve (2009. december 16.) a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

29

2009/975/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 14.) a 2009/177/EK határozatnak a bizonyos víziállat-betegségekre vonatkozó felszámolási programok, valamint egyes tagállamok, övezetek és területi egységek betegségtől mentes minősítése tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 9888. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 9888. számú dokumentummal történt)

1

31

2009/976/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 15.) az enzootiás szarvasmarha-leukózis diagnosztikai vizsgálatai tekintetében a 64/432/EGK tanácsi irányelv D. mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 9951. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 9951. számú dokumentummal történt)

1

36

2009/977/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 16.) a halászati ellenőrzés, vizsgálat és felügyelet területét érintő bizonyos projektek keretében felmerült tagállami kiadásokhoz nyújtandó 2009. évi közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2009) 9935. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 9935. számú dokumentummal történt)

42

2009/978/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 16.) a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport létrehozásáról szóló 2002/622/EK határozat módosításáról (
  1
  )

1

50

2009/979/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 17.) az Unióból exportált és Bourgas kikötőjén keresztül szállított élő szarvasmarhafélék szállítási körülményeinek ellenőrzéséről és nyomon követéséről szóló, Bulgária által benyújtott nemzeti program, valamint a 2010-re vonatkozó uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2009) 10004. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 10004. számú dokumentummal történt)

52

2009/980/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 17.) a vízben oldódó paradicsomsűrítménynek a trombocita-aggregációra gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről, valamint az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a védett adatok védelmének biztosításáról
  (az értesítés a C(2009) 10113. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 10113. számú dokumentummal történt)

1

55

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2009. december 1-jei 2009/882/EU Európai Tanácsi határozathoz (HL L 315., 2009.12.2.) | 58 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2009. december 1-jei 2009/882/EU Európai Tanácsi határozathoz (HL L 315., 2009.12.2.)

HL L 315., 2009.12.2.

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/1

---

A TANÁCS 1244/2009/EK RENDELETE

(2009. november 30.)

a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A harmadik országokról készített 539/2001/EK rendelet (2) I. és II. mellékletében szereplő felsorolás összetételének összhangban kell lennie és maradnia az (5) preambulumbekezdésében felsorolt kritériumokkal. Néhány olyan harmadik országot, amelyek esetében e kritériumok terén megváltozott a helyzet, át kell sorolni az egyik mellékletből a másikba. |
| --- | --- |

(1)

A harmadik országokról készített 539/2001/EK rendelet (2) I. és II. mellékletében szereplő felsorolás összetételének összhangban kell lennie és maradnia az (5) preambulumbekezdésében felsorolt kritériumokkal. Néhány olyan harmadik országot, amelyek esetében e kritériumok terén megváltozott a helyzet, át kell sorolni az egyik mellékletből a másikba.

| (2) | 2008. január 1-jén a Közösség és öt nyugat-balkáni ország – Albánia, Bosznia- Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia – között vízumkönnyítési megállapodások léptek hatályba, a theszaloníki cselekvési tervben vázolt, a nyugat-balkáni országok állampolgárainak vízummentes utazása felé vezető út első konkrét lépéseként. Ezekkel az országokkal 2008-ban a vízumliberalizációról szóló párbeszéd kezdődött, és a vízumliberalizációra vonatkozó menetrendeket fogadtak el. A menetrendek végrehajtásáról 2009 májusában készített értékelésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a menetrendjében szereplő valamennyi kritériumot teljesítette, valamint a 2009. novemberi értékelésében úgy tekintette, hogy Montenegró és Szerbia a menetrendjében szereplő valamennyi kritériumok teljesítette. |
| --- | --- |

(2)

2008. január 1-jén a Közösség és öt nyugat-balkáni ország – Albánia, Bosznia- Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia – között vízumkönnyítési megállapodások léptek hatályba, a theszaloníki cselekvési tervben vázolt, a nyugat-balkáni országok állampolgárainak vízummentes utazása felé vezető út első konkrét lépéseként. Ezekkel az országokkal 2008-ban a vízumliberalizációról szóló párbeszéd kezdődött, és a vízumliberalizációra vonatkozó menetrendeket fogadtak el. A menetrendek végrehajtásáról 2009 májusában készített értékelésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a menetrendjében szereplő valamennyi kritériumot teljesítette, valamint a 2009. novemberi értékelésében úgy tekintette, hogy Montenegró és Szerbia a menetrendjében szereplő valamennyi kritériumok teljesítette.

| (3) | Ezért Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, Montenegrót és Szerbiát indokolt áthelyezni az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe. Indokolt, hogy a vízummentesség csak az érintett három ország által kiadott biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozzon. |
| --- | --- |

(3)

Ezért Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, Montenegrót és Szerbiát indokolt áthelyezni az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe. Indokolt, hogy a vízummentesség csak az érintett három ország által kiadott biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozzon.

| (4) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozatában meghatározottak szerint Koszovóban lakó személyek, valamint azon személyek tekintetében, akiknek az állampolgársági bizonyítványát az ENSZ BT 1244. sz. határozatában foglaltak szerinti Koszovó területére adták ki, külön belgrádi Koordinációs Igazgatóság lesz felelős az útlevéligénylések összegyűjtéséért és az útlevelek kiadásáért. Különösen az esetleges jogellenes bevándorlással összefüggő biztonsági aggályokra tekintettel azonban e külön Koordinációs Igazgatóság által kiadott szerb útlevéllel rendelkező személyeket indokolt kizárni a Szerbiára vonatkozó vízummentes rendszer hatálya alól. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozatában meghatározottak szerint Koszovóban lakó személyek, valamint azon személyek tekintetében, akiknek az állampolgársági bizonyítványát az ENSZ BT 1244. sz. határozatában foglaltak szerinti Koszovó területére adták ki, külön belgrádi Koordinációs Igazgatóság lesz felelős az útlevéligénylések összegyűjtéséért és az útlevelek kiadásáért. Különösen az esetleges jogellenes bevándorlással összefüggő biztonsági aggályokra tekintettel azonban e külön Koordinációs Igazgatóság által kiadott szerb útlevéllel rendelkező személyeket indokolt kizárni a Szerbiára vonatkozó vízummentes rendszer hatálya alól.

| (5) | A jogi egyértelműség és a jogbiztonság érdekében, valamint az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban az ENSZ BT 1244. sz. határozatában foglaltak szerinti Koszovót szükséges felvenni az említett rendelet I. mellékletébe. Ez nem érinti az ENSZ BT 1244. sz. határozatában foglaltak szerinti Koszovó jogállását. |
| --- | --- |

(5)

A jogi egyértelműség és a jogbiztonság érdekében, valamint az 539/2001/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban az ENSZ BT 1244. sz. határozatában foglaltak szerinti Koszovót szükséges felvenni az említett rendelet I. mellékletébe. Ez nem érinti az ENSZ BT 1244. sz. határozatában foglaltak szerinti Koszovó jogállását.

| (6) | Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között megkötött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (3) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az ezen megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (4) 1. cikkének B. pontja által említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(6)

Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között megkötött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (3) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az ezen megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat (4) 1. cikkének B. pontja által említett területhez tartoznak.

| (7) | Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (5) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének B. pontja említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK határozat (6) 4. cikkének (1) bekezdésével. |
| --- | --- |

(7)

Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás (5) értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének B. pontja említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK határozat (6) 4. cikkének (1) bekezdésével.

| (8) | Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének B. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008/261/EK határozat (7) 3. cikkével. |
| --- | --- |

(8)

Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez való társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének B. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a 2008/261/EK határozat (7) 3. cikkével.

| (9) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (8) összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ennélfogva nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(9)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal (8) összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ennélfogva nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (10) | Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (9) összhangban nem vesz részt. Írország ennélfogva nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal (9) összhangban nem vesz részt. Írország ennélfogva nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (11) | Ez a rendelet a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.

| (12) | Ez a rendelet a 2005-ös csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, |
| --- | --- |

(12)

Ez a rendelet a 2005-ös csatlakozási okmány 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 539/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra, a Montenegróra és a Szerbiára való hivatkozásokat el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra, a Montenegróra és a Szerbiára való hivatkozásokat el kell hagyni;

| b) | a 2. rész az alábbi hivatkozással egészül ki:
  „Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozatában meghatározottak szerinti Koszovó”. |
| --- | --- |

b)

a 2. rész az alábbi hivatkozással egészül ki:

„Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozatában meghatározottak szerinti Koszovó”.

| 2. | A II. melléklet 1. része az alábbi hivatkozásokkal egészül ki:
  „Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (10)

  Montenegró (10)

  Szerbia (a szerbiai Koordinációs Igazgatóság [szerb nyelven: Koordinaciona uprava] által kiadott szerb útlevéllel rendelkező személyek kivételével) (10) |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet 1. része az alábbi hivatkozásokkal egészül ki:

„Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (10)

Montenegró (10)

Szerbia (a szerbiai Koordinációs Igazgatóság [szerb nyelven: Koordinaciona uprava] által kiadott szerb útlevéllel rendelkező személyek kivételével) (10)

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. december 19-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. ASK

---

(1)  A 2009. november 12-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

2

(3)  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

3

(4)  HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

4

(5)  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

5

(6)  A Tanács 2008. január 28-i 2008/146/EK határozata az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 2008. február 28-i 2008/261/EK határozata az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról (HL L 83., 2008.3.26., 3. o.).

7

(8)  HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

8

(9)  HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

9

(10)  A vízummentesség kizárólag a biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozik”

10

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/4

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2009. november 30.)

az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről

(2009/974/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és (3) bekezdése első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményér (1),

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.

| (2) | A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Mongóliával egy, az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”) megkötéséről, összhangban a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással való felváltása céljából harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Mongóliával egy, az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás (a továbbiakban: „megállapodás”) megkötéséről, összhangban a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással való felváltása céljából harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel.

| (3) | A megállapodást 2009. április 3-án aláírták, figyelemmel egy későbbi időpontban történő megkötésére. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást 2009. április 3-án aláírták, figyelemmel egy későbbi időpontban történő megkötésére.

| (4) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 7. cikkében előírt értesítés megtételére jogosult személy(eke)t.

Kelt Brüsszelben, 2009. november 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. ASK

---

(1)  2009. szeptember 15-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és Mongólia kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG

egyrészről, valamint

MONGÓLIA KORMÁNYA

másrészről,

(a továbbiakban: a felek)

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség számos tagállama és Mongólia között kétoldalú légiközlekedési megállapodások jöttek létre, amelyek a Közösség jogszabályaival ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi szolgáltatási megállapodások kiterjedhetnek,

TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a közösségi jog szerint a valamely tagállamban székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,

TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy a közösségi joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozó vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek,

FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és Mongólia között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal ellentétesek, összhangba kell hozni azzal az Európai Közösség és Mongólia közötti légi szolgáltatások rendezett jogi hátterének létrehozása és az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,

ELISMERVE, hogy ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, Mongóliának a légi fuvarozót kijelölő tagállam és Mongólia között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai ugyanúgy érvényesülnek mind a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, mind pedig az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a közösségi jog értelmében légi fuvarozók – elméletileg – nem köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek hatással lehetnek az Európai Közösség tagállamai közötti kereskedelemre, és amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az Európai Közösség és Mongólia közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légifuvarozók és Mongólia légifuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,

FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és Mongólia között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások azon rendelkezései, amelyek i. előírják vagy előnyben részesítik a vállalkozások közötti olyan megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon; vagy ii. bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait erősítik; vagy iii. a légifuvarozókra vagy más magánjellegű gazdasági szereplőkre hárítják a felelősséget az olyan intézkedésekért, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légifuvarozók közötti versenyt a fontos útvonalakon, hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok veszítenek hatékonyságukból,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Általános rendelkezések

(1)   E megállapodás alkalmazásában „a tagállamok” az Európai Közösség tagállamai.

(2)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.

(3)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az Európai Közösség bármely tagállama által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.

(4)   Ez a megállapodás nem hoz létre további forgalmi jogokat azokon kívül, amelyeket a tagállamok és Mongólia közötti kétoldalú megállapodások biztosítanak. A forgalmi jogok biztosítása továbbra is a tagállamok és Mongólia közötti kétoldalú megállapodások keretében történik.

2. cikk

Tagállam általi kijelölés

(1)   A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légifuvarozójának kijelölése, a légifuvarozó részére Mongólia által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légifuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.

(2)   A tagállam kijelölésének kézhezvételét követően Mongólia haladéktalanul megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:

| i. | a légifuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban alapították, és az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; |
| --- | --- |

i.

a légifuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban alapították, és az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik;

| ii. | az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, és az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; valamint |
| --- | --- |

ii.

az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, és az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; valamint

| iii. | a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van. |
| --- | --- |

iii.

a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van.

(3)   Mongóliának jogában áll a tagállam által kijelölt légifuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

| i. | a légifuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban alapították, vagy az nem rendelkezik az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel; |
| --- | --- |

i.

a légifuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban alapították, vagy az nem rendelkezik az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel;

| ii. | az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem ellenőrzi hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozót, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy |
| --- | --- |

ii.

az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem ellenőrzi hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozót, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

| iii. | a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van; |
| --- | --- |

iii.

a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van;

| iv. | Mongólia és egy tagállam között létrejött valamely kétoldalú megállapodás értelmében a légi fuvarozó már rendelkezik működési engedéllyel, és Mongólia igazolni tudja, hogy az e megállapodás szerinti forgalmi jogok gyakorlása egy olyan útvonalon, amely érinti a kérdéses tagállam egy pontját, a Mongólia és a másik tagállam közötti kétoldalú megállapodás által előírt, forgalmi jogokra vonatkozó korlátozások megkerülését eredményezné; vagy |
| --- | --- |

iv.

Mongólia és egy tagállam között létrejött valamely kétoldalú megállapodás értelmében a légi fuvarozó már rendelkezik működési engedéllyel, és Mongólia igazolni tudja, hogy az e megállapodás szerinti forgalmi jogok gyakorlása egy olyan útvonalon, amely érinti a kérdéses tagállam egy pontját, a Mongólia és a másik tagállam közötti kétoldalú megállapodás által előírt, forgalmi jogokra vonatkozó korlátozások megkerülését eredményezné; vagy

| v. | a légi fuvarozó rendelkezik egy tagállam által kiállított üzembentartási engedéllyel, de nincs kétoldalú légiközlekedési megállapodás Mongólia és az érintett tagállam között, és az a tagállam megtagadta a Mongólia által kijelölt légi fuvarozótól a forgalmi jogokat. |
| --- | --- |

v.

a légi fuvarozó rendelkezik egy tagállam által kiállított üzembentartási engedéllyel, de nincs kétoldalú légiközlekedési megállapodás Mongólia és az érintett tagállam között, és az a tagállam megtagadta a Mongólia által kijelölt légi fuvarozótól a forgalmi jogokat.

Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során Mongólia a közösségi légifuvarozók egyikét sem különböztetheti meg hátrányosan állampolgársága alapján.

3. cikk

Biztonság

(1)   A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

(2)   Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, Mongóliának a légi fuvarozót kijelölő tagállam és Mongólia között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai ugyanúgy érvényesülnek mind a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, mind pedig az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében.

4. cikk

Megfelelés a versenyszabályoknak

(1)   Az ezzel ellentétes rendelkezések ellenére az I. mellékletben felsorolt megállapodások semmilyen mértékben sem i. részesíthetik előnyben olyan vállalkozások közötti megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek a versenyt megakadályozzák vagy torzítják; ii. erősíthetik bármely efféle megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás hatásait; vagy iii. háríthatják magánjellegű gazdasági szereplőkre a felelősséget a versenyt megakadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozataláért.

(2)   Az I. mellékletben felsorolt megállapodásoknak az e cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.

5. cikk

A megállapodás mellékletei

E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.

6. cikk

Felülvizsgálat vagy módosítás

A szerződő felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a megállapodás az azt követő napon lép hatályba, amelyen a felek diplomáciai úton kézhez kapták az utolsó írásbeli értesítést arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.

8. cikk

A megállapodás megszűnése

(1)   Ezt a megállapodást bármelyik fél bármikor felmondhatja a másik félnek diplomáciai úton megküldött írásbeli értesítéssel. A felmondás az értesítés másik fél általi kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba.

(2)   Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt megállapodások egyike hatályát veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben szereplő adott megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.

(3)   Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.

FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Ulánbátorban, a kétezer-kilencedik év április havának harmadik napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, szlovák, szlovén, spanyol, svéd és mongol nyelven.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Правителството на Монголия

Por el Gobierno de Mongolia

Za vládu Mongolska

For Mongoliets regering

Für die Regierung der Mongolei

Mongoolia valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Μογγολίας

For the Government of Mongolia

Pour le gouvernement de la Mongolie

Per il governo della Mongolia

Mongolijas valdības vārdā

Mongolijos Vyriausybės vardu

Mongólia kormánya részéről

Għall-Gvern tal-Mongolja

Voor de Regering van Mongolië

W imieniu Rządu Mongolii

Pelo Governo da Mongólia

Pentru Guvernul Mongoliei

Za vládu Mongolska

Za vlado Mongolije

Mongolian hallituksen puolesta

För Mongoliets regering

Image

Image

I. MELLÉKLET

A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

Mongólia és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú módosított légi szolgáltatási megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy parafáltak:

| — | az Osztrák Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 2007. október 2-án Bécsben aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Ausztria-megállapodás, |
| --- | --- |

—

az Osztrák Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 2007. október 2-án Bécsben aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Ausztria-megállapodás,

| — | a Dán Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1997. június 19-én Pekingben megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Dánia-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Dán Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1997. június 19-én Pekingben megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Dánia-megállapodás,

| — | a Finn Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 2000. február 10-én Helsinkiben megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Finnország-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Finn Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 2000. február 10-én Helsinkiben megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Finnország-megállapodás,

| — | a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1998. május 29-én Bonnban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Németország-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Németországi Szövetségi Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1998. május 29-én Bonnban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Németország-megállapodás,

| — | a Magyar Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1994. szeptember 13-án Ulánbátorban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Magyarország-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Magyar Köztársaság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1994. szeptember 13-án Ulánbátorban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Magyarország-megállapodás,

| — | a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1995. március 18-án Luxembourgban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Luxemburg-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1995. március 18-án Luxembourgban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Luxemburg-megállapodás,

| — | a Holland Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1995. március 9-én Hágában megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Hollandia-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Holland Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1995. március 9-én Hágában megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Hollandia-megállapodás,

| — | a Lengyel Népköztársaság kormánya és a Mongol Népköztársaság kormánya között létrejött, 1989. május 26-án Ulánbátorban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Lengyelország-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Lengyel Népköztársaság kormánya és a Mongol Népköztársaság kormánya között létrejött, 1989. május 26-án Ulánbátorban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Lengyelország-megállapodás,

| — | a Románia kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1990. július 10-én Ulánbátorban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Románia-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Románia kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1990. július 10-én Ulánbátorban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Románia-megállapodás,

| — | a Svéd Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1997. június 19-én Pekingben megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Svédország-megállapodás, |
| --- | --- |

—

a Svéd Királyság kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 1997. június 19-én Pekingben megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Svédország-megállapodás,

| — | a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 2000. március 1-jén Londonban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Egyesült Királyság-megállapodás. |
| --- | --- |

—

a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és Mongólia kormánya között létrejött, 2000. március 1-jén Londonban megkötött légiszolgáltatási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: a Mongólia–Egyesült Királyság-megállapodás.

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2. és 3. cikkében említett cikkek jegyzéke

| a) | Tagállam általi kijelölés:






  — | a Mongólia–Ausztria-megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése, |
| --- | --- | --- |

a)

Tagállam általi kijelölés:

—

a Mongólia–Ausztria-megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése,

| — | a Mongólia–Dánia-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Dánia-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

| — | a Mongólia–Németország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Németország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

| — | a Mongólia–Magyarország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Magyarország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

| — | a Mongólia–Luxemburg-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Luxemburg-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

| — | a Mongólia–Hollandia-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Hollandia-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

| — | a Mongólia–Lengyelország-megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Lengyelország-megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése,

| — | a Mongólia–Svédország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Svédország-megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése,

| — | a Mongólia–Egyesült Királyság-megállapodás 4. cikkének (4) bekezdése. |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Egyesült Királyság-megállapodás 4. cikkének (4) bekezdése.

| b) | Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:






  — | a Mongólia–Ausztria-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja, |
| --- | --- | --- |

b)

Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

—

a Mongólia–Ausztria-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

| — | a Mongólia–Dánia-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Dánia-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

| — | a Mongólia–Finnország-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Finnország-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

| — | a Mongólia–Németország-megállapodás 4. cikke, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Németország-megállapodás 4. cikke,

| — | a Mongólia–Magyarország-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Magyarország-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

| — | a Mongólia–Luxemburg-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Luxemburg-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

| — | a Mongólia–Hollandia-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Hollandia-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

| — | a Mongólia–Lengyelország-megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Lengyelország-megállapodás 3. cikkének (3) bekezdése,

| — | a Mongólia–Románia-megállapodás 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Románia-megállapodás 3. cikke (4) bekezdésének a) pontja,

| — | a Mongólia–Svédország-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Svédország-megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja,

| — | a Mongólia–Egyesült Királyság-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Egyesült Királyság-megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

| c) | Biztonság:






  — | a Mongólia–Ausztria-megállapodás 6. cikke, |
| --- | --- | --- |

c)

Biztonság:

—

a Mongólia–Ausztria-megállapodás 6. cikke,

| — | a Mongólia–Finnország-megállapodás 13. cikke, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Finnország-megállapodás 13. cikke,

| — | a Mongólia–Németország-megállapodás 12. cikke, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Németország-megállapodás 12. cikke,

| — | a Mongólia–Magyarország-megállapodás 11. cikke, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Magyarország-megállapodás 11. cikke,

| — | a Mongólia–Luxemburg-megállapodás 7. cikke, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Luxemburg-megállapodás 7. cikke,

| — | a Mongólia–Hollandia-megállapodás 8. cikke, |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Hollandia-megállapodás 8. cikke,

| — | a Mongólia–Románia-megállapodás 7. cikke. |
| --- | --- |

—

a Mongólia–Románia-megállapodás 7. cikke.

III. MELLÉKLET

A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

| a) | Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében). |
| --- | --- |

a)

Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében).

| b) | A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében). |
| --- | --- |

b)

A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében).

| c) | A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében). |
| --- | --- |

c)

A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében).

| d) | A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás értelmében). |
| --- | --- |

d)

A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás értelmében).

---

V A 2009. december 1-je után az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE KÖTELEZŐ

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/12

---

A BIZOTTSÁG 1245/2009/EU RENDELETE

(2009. december 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. december 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 44,1 |
| MA | 76,0 |
| TN | 125,1 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 78,6 |
| 0707 00 05 | MA | 59,4 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 81,0 |
| 0709 90 70 | MA | 44,2 |
| TR | 98,1 |
| ZZ | 71,2 |
| 0709 90 80 | EG | 175,4 |
| ZZ | 175,4 |
| 0805 10 20 | MA | 56,0 |
| TR | 67,7 |
| ZA | 81,6 |
| ZZ | 68,4 |
| 0805 20 10 | MA | 78,3 |
| TR | 58,0 |
| ZZ | 68,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 52,1 |
| IL | 76,1 |
| TR | 71,9 |
| ZZ | 66,7 |
| 0805 50 10 | TR | 67,7 |
| ZZ | 67,7 |
| 0808 10 80 | CA | 99,8 |
| CN | 88,3 |
| MK | 22,6 |
| US | 91,1 |
| ZZ | 75,5 |
| 0808 20 50 | CN | 47,6 |
| TR | 97,0 |
| US | 168,6 |
| ZZ | 104,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

44,1

MA

76,0

TN

125,1

TR

69,3

ZZ

78,6

0707 00 05

MA

59,4

TR

102,6

ZZ

81,0

0709 90 70

MA

44,2

TR

98,1

ZZ

71,2

0709 90 80

EG

175,4

ZZ

175,4

0805 10 20

MA

56,0

TR

67,7

ZA

81,6

ZZ

68,4

0805 20 10

MA

78,3

TR

58,0

ZZ

68,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

52,1

IL

76,1

TR

71,9

ZZ

66,7

0805 50 10

TR

67,7

ZZ

67,7

0808 10 80

CA

99,8

CN

88,3

MK

22,6

US

91,1

ZZ

75,5

0808 20 50

CN

47,6

TR

97,0

US

168,6

ZZ

104,4

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/14

---

A BIZOTTSÁG 1246/2009/EU RENDELETE

(2009. december 17.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1230/2009/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 1230/2009/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. december 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 330., 2009.12.16., 63. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2009. december 18-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 41,66 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,66 | 2,41 |
| 1701 12 10 (1) | 41,66 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,66 | 2,11 |
| 1701 91 00 (2) | 45,73 | 3,75 |
| 1701 99 10 (2) | 45,73 | 0,62 |
| 1701 99 90 (2) | 45,73 | 0,62 |
| 1702 90 95 (3) | 0,46 | 0,24 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

41,66

0,00

1701 11 90 (1)

41,66

2,41

1701 12 10 (1)

41,66

0,00

1701 12 90 (1)

41,66

2,11

1701 91 00 (2)

45,73

3,75

1701 99 10 (2)

45,73

0,62

1701 99 90 (2)

45,73

0,62

1702 90 95 (3)

0,46

0,24

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/16

---

A BIZOTTSÁG 1247/2009/EU RENDELETE

(2009. december 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban az alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) 2009. február 23-án panasz érkezett a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban Kína vagy az érintett ország) származó egyes molibdénhuzalok behozatalát illetően. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) 2009. február 23-án panasz érkezett a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban Kína vagy az érintett ország) származó egyes molibdénhuzalok behozatalát illetően.

| (2) | A panaszt a European Association of Metals (EUROMETAUX) (a továbbiakban panaszos) nyújtotta be az alaprendelet 5. cikke alapján egy olyan gyártó nevében, amelynek termelése a molibdénhuzalok teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(2)

A panaszt a European Association of Metals (EUROMETAUX) (a továbbiakban panaszos) nyújtotta be az alaprendelet 5. cikke alapján egy olyan gyártó nevében, amelynek termelése a molibdénhuzalok teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.

| (3) | A panasz a dömpinggel és a dömping általi jelentős károkozás tényével kapcsolatban prima facie bizonyítékot tartalmazott, amely elegendő indoknak bizonyult az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(3)

A panasz a dömpinggel és a dömping általi jelentős károkozás tényével kapcsolatban prima facie bizonyítékot tartalmazott, amely elegendő indoknak bizonyult az eljárás megindításához.

| (4) | 2009. április 8-án eljárást indítottak, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2). |
| --- | --- |

(4)

2009. április 8-án eljárást indítottak, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2).

1.2.   Az eljárásban érintett felek

| (5) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett közösségi importőröket, kereskedőket, felhasználókat és szövetségeket, a kínai hatóságokat, a panaszt benyújtó közösségi gyártót és egyéb olyan közösségi gyártókat, amelyekről tudni lehetett, hogy az eljárás megindítása érinti őket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli kifejtésére, valamint arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolták. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan tájékoztatta a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett közösségi importőröket, kereskedőket, felhasználókat és szövetségeket, a kínai hatóságokat, a panaszt benyújtó közösségi gyártót és egyéb olyan közösségi gyártókat, amelyekről tudni lehetett, hogy az eljárás megindítása érinti őket. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli kifejtésére, valamint arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben kitűzött határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolták.

| (6) | Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók – amennyiben ez szándékukban áll – piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Csupán egyetlen vállalatcsoport, vagyis a Jinduicheng Molybdenum Co. Ltd. és az azzal kapcsolatban álló Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co. Ltd. (a továbbiakban Jinduicheng-csoport) jelentkezett és kért egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók – amennyiben ez szándékukban áll – piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Csupán egyetlen vállalatcsoport, vagyis a Jinduicheng Molybdenum Co. Ltd. és az azzal kapcsolatban álló Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co. Ltd. (a továbbiakban Jinduicheng-csoport) jelentkezett és kért egyéni elbánást.

| (7) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók és a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre is sor kerülhet. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók és a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre is sor kerülhet.

| (8) | Valamennyi ismert kínai exportáló gyártó, illetve közösségi importőr felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon alapvető tájékoztatást az érintett termékhez kapcsolódó tevékenységéről, annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. |
| --- | --- |

(8)

Valamennyi ismert kínai exportáló gyártó, illetve közösségi importőr felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően adjon alapvető tájékoztatást az érintett termékhez kapcsolódó tevékenységéről, annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát.

| (9) | Tekintettel a mintavételi eljárással összefüggésben kapott válaszok kis számára, az a döntés született, hogy mintavételre sem a kínai exportáló gyártók, sem a közösségi importőrök tekintetében nincs szükség. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel a mintavételi eljárással összefüggésben kapott válaszok kis számára, az a döntés született, hogy mintavételre sem a kínai exportáló gyártók, sem a közösségi importőrök tekintetében nincs szükség.

| (10) | A Bizottság külön kérdőíveket küldött minden ismert érintettnek, vagyis az ismert kínai exportáló gyártóknak, valamint a közösségi gyártóknak, importőröknek, kereskedőknek és a közösségi felhasználóknak. A kérdőívet a kínai exportáló gyártók egy csoportja, a panaszos közösségi gyártó, egy importőr/kereskedő és egy felhasználó töltötte ki. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság külön kérdőíveket küldött minden ismert érintettnek, vagyis az ismert kínai exportáló gyártóknak, valamint a közösségi gyártóknak, importőröknek, kereskedőknek és a közösségi felhasználóknak. A kérdőívet a kínai exportáló gyártók egy csoportja, a panaszos közösségi gyártó, egy importőr/kereskedő és egy felhasználó töltötte ki.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok üzemeiben:






  (a) | Kínai exportáló gyártók

  Jinduicheng-csoport:






  — | Jinduicheng Molybdenum Co. Ltd, Xi'an, |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok üzemeiben:

(a)

Kínai exportáló gyártók

Jinduicheng-csoport:

—

Jinduicheng Molybdenum Co. Ltd, Xi'an,

| — | Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co. Ltd, Zibo; |
| --- | --- |

—

Jinduicheng Molybdenum Mining Guangming Co. Ltd, Zibo;

| (b) | Közösségi gyártó:







  — | Plansee Metall GmbH, Reutte, Ausztria; |
| --- | --- | --- |

(b)

Közösségi gyártó:

—

Plansee Metall GmbH, Reutte, Ausztria;

| (c) | Közösségi felhasználó:







  — | Praxair Surface Technologies Srl, Fornovo Taro, Olaszország. |
| --- | --- | --- |

(c)

Közösségi felhasználó:

—

Praxair Surface Technologies Srl, Fornovo Taro, Olaszország.

| (12) | Figyelembe véve, hogy a – piacgazdasági elbánást nem kérő – kínai exportáló gyártók számára rendes értéket kell megállapítani, a Bizottság ellenőrzést végzett a következő vállalat telephelyén, hogy a rendes értéket egy analóg ország – ez esetben az Amerikai Egyesült Államok – adatai alapján állapíthassa meg:






  — | Global Tungsten & Powders Corp, Towanda. |
| --- | --- | --- |

(12)

Figyelembe véve, hogy a – piacgazdasági elbánást nem kérő – kínai exportáló gyártók számára rendes értéket kell megállapítani, a Bizottság ellenőrzést végzett a következő vállalat telephelyén, hogy a rendes értéket egy analóg ország – ez esetben az Amerikai Egyesült Államok – adatai alapján állapíthassa meg:

—

Global Tungsten & Powders Corp, Towanda.

1.3.   Vizsgálati időszak

| (13) | A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1-jétől2009. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 márciusától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(13)

A dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1-jétől2009. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 márciusától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

| (14) | Az érintett termék a jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód alá tartozó, Kínából származó, legalább 99,5 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal (a továbbiakban érintett termék vagy molibdénhuzal). |
| --- | --- |

(14)

Az érintett termék a jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód alá tartozó, Kínából származó, legalább 99,5 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzal (a továbbiakban érintett termék vagy molibdénhuzal).

| (15) | A molibdénhuzalt főként a gépjárműiparban használják az erős igénybevételnek kitett motoralkatrészek, például dugattyúgyűrűk, szinkrongyűrűk vagy erőátviteli alkatrészek kopásállóságát fokozó fémbevonat termikus szórással történő elkészítésére. |
| --- | --- |

(15)

A molibdénhuzalt főként a gépjárműiparban használják az erős igénybevételnek kitett motoralkatrészek, például dugattyúgyűrűk, szinkrongyűrűk vagy erőátviteli alkatrészek kopásállóságát fokozó fémbevonat termikus szórással történő elkészítésére.

2.2.   Hasonló termék

| (16) | Nem mutatkozott eltérés az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által előállított, majd a közösségi piacon értékesített molibdénhuzal között. Mivel a Kínai Népköztársaság átmeneti gazdaság, és egyetlen exportőr sem kért piacgazdasági elbánást, a (6) preambulumbekezdésben említettek szerint a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban, az Amerikai Egyesült Államokban beszerzett információk alapján kellett megállapítani. A rendelkezésre álló információk alapján az Egyesült Államok belső piacán előállított és értékesített, valamint az Egyesült Államokból más piacokra exportált molibdénhuzal a Kínában előállított és a Közösségbe exportált molibdénhuzallal azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

(16)

Nem mutatkozott eltérés az érintett termék és a közösségi gazdasági ágazat által előállított, majd a közösségi piacon értékesített molibdénhuzal között. Mivel a Kínai Népköztársaság átmeneti gazdaság, és egyetlen exportőr sem kért piacgazdasági elbánást, a (6) preambulumbekezdésben említettek szerint a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik országban, az Amerikai Egyesült Államokban beszerzett információk alapján kellett megállapítani. A rendelkezésre álló információk alapján az Egyesült Államok belső piacán előállított és értékesített, valamint az Egyesült Államokból más piacokra exportált molibdénhuzal a Kínában előállított és a Közösségbe exportált molibdénhuzallal azonos alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik.

| (17) | Így ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a molibdénhuzalok valamennyi típusa hasonló. |
| --- | --- |

(17)

Így ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a molibdénhuzalok valamennyi típusa hasonló.

3.   A DÖMPING

3.1.   Piacgazdasági elbánás

| (18) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(18)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek.

| (19) | A fenti (6) preambulumbekezdésben részletezettek szerint azonban csak a Jinduicheng-csoport kért egyéni elbánást. Ezeket a kritériumokat ezért a Bizottság nem vizsgálta. |
| --- | --- |

(19)

A fenti (6) preambulumbekezdésben részletezettek szerint azonban csak a Jinduicheng-csoport kért egyéni elbánást. Ezeket a kritériumokat ezért a Bizottság nem vizsgálta.

3.2.   Egyéni elbánás

| (20) | Főszabály szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében vám megállapítása esetén az említett bekezdés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok igazolni tudják, hogy az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott minden kritériumnak megfelelnek, és így egyéni elbánásban részesülhetnek. |
| --- | --- |

(20)

Főszabály szerint az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében vám megállapítása esetén az említett bekezdés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok igazolni tudják, hogy az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott minden kritériumnak megfelelnek, és így egyéni elbánásban részesülhetnek.

| (21) | Ezeknek a kritériumoknak a meghatározása – kizárólag az eligazodás megkönnyítése érdekében – röviden összefoglalva az alábbiakban található:






  (a) | Ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak; |
| --- | --- | --- |

(21)

Ezeknek a kritériumoknak a meghatározása – kizárólag az eligazodás megkönnyítése érdekében – röviden összefoglalva az alábbiakban található:

(a)

Ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;

| (b) | Az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg; |
| --- | --- |

(b)

Az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;

| (c) | A részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy a főbb vezetői pozíciókat töltik be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat az állami befolyástól kellőképpen független. |
| --- | --- |

(c)

A részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy a főbb vezetői pozíciókat töltik be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat az állami befolyástól kellőképpen független.

| (d) | Az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

(d)

Az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik.

| (e) | Az állami beavatkozás mértéke nem teszi lehetővé az intézkedések kijátszását olyan esetben, ha egyes exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg. |
| --- | --- |

(e)

Az állami beavatkozás mértéke nem teszi lehetővé az intézkedések kijátszását olyan esetben, ha egyes exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.

| (22) | Ami a (c) kritériumot illeti, megállapításra került, hogy az anyavállalat, a Jingduicheng Molybdenum Co. Ltd állami tulajdonban áll. Valóban arra derült fény, hogy a vizsgálati időszak alatt csak a részvények 20 %-a volt magánszemélyek tulajdonában, és ezek a részvények csak a szavazati jogok 2,4 %-át tették ki. A részvények fennmaradó 80 %-a a szavazati jogok 97,6 %-ával együtt állami tulajdonú vállalkozások tulajdonában volt. |
| --- | --- |

(22)

Ami a (c) kritériumot illeti, megállapításra került, hogy az anyavállalat, a Jingduicheng Molybdenum Co. Ltd állami tulajdonban áll. Valóban arra derült fény, hogy a vizsgálati időszak alatt csak a részvények 20 %-a volt magánszemélyek tulajdonában, és ezek a részvények csak a szavazati jogok 2,4 %-át tették ki. A részvények fennmaradó 80 %-a a szavazati jogok 97,6 %-ával együtt állami tulajdonú vállalkozások tulajdonában volt.

| (23) | A fenti megállapítások alapján ideiglenesen megállapítható volt, hogy a Jinduicheng-csoport az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglaltak szerint nem részesülhet egyéni elbánásban. |
| --- | --- |

(23)

A fenti megállapítások alapján ideiglenesen megállapítható volt, hogy a Jinduicheng-csoport az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglaltak szerint nem részesülhet egyéni elbánásban.

3.3.   Rendes érték

| (24) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság az Amerikai Egyesült Államokat kívánta analóg országnak használni. Egy amerikai gyártó, a Global Tungsten & Powders Corp (a továbbiakban Global Tungsten) hozzájárult az együttműködéshez, és minden szükséges információt rendelkezésre bocsátott a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához. A Jinduicheng-csoport kifogásolta ezt a választást, és mexikói és indiai gyártókat javasolt. Az ezekben az országokban megkeresett gyártók azonban vagy megtagadták az együttműködést – India esetében –, vagy úgy nyilatkoztak, hogy nem gyártják a hasonló terméket. Így megerősítést nyert, hogy az Egyesült Államok megfelelő analóg ország a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(24)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság az Amerikai Egyesült Államokat kívánta analóg országnak használni. Egy amerikai gyártó, a Global Tungsten & Powders Corp (a továbbiakban Global Tungsten) hozzájárult az együttműködéshez, és minden szükséges információt rendelkezésre bocsátott a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához. A Jinduicheng-csoport kifogásolta ezt a választást, és mexikói és indiai gyártókat javasolt. Az ezekben az országokban megkeresett gyártók azonban vagy megtagadták az együttműködést – India esetében –, vagy úgy nyilatkoztak, hogy nem gyártják a hasonló terméket. Így megerősítést nyert, hogy az Egyesült Államok megfelelő analóg ország a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához.

| (25) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően meg kell jegyezni, hogy mivel az analóg országbeli gyártó az amerikai belföldi piacon csak nagyon kis mennyiségben értékesített, a Bizottság ésszerűtlennek találta, hogy a rendes érték megállapításához vagy kiszámításához ezeket az értékesítési adatokat használja. Következésképpen a Kínára vonatkozó rendes érték ideiglenesen az USA-ból egyéb harmadik országokba – ideértve a Közösséget – irányuló export árai alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően meg kell jegyezni, hogy mivel az analóg országbeli gyártó az amerikai belföldi piacon csak nagyon kis mennyiségben értékesített, a Bizottság ésszerűtlennek találta, hogy a rendes érték megállapításához vagy kiszámításához ezeket az értékesítési adatokat használja. Következésképpen a Kínára vonatkozó rendes érték ideiglenesen az USA-ból egyéb harmadik országokba – ideértve a Közösséget – irányuló export árai alapján került meghatározásra.

3.4.   Exportár

| (26) | Amint az a (9) preambulumbekezdésben is szerepel, a vizsgálattal csak egy vállalatcsoport, a Kínából a Közösségbe irányuló import 60–75 %-át (3) bonyolító Jinduicheng-csoport működött együtt. Az együttműködés mértéke ilyen módon alacsonynak tekinthető. Következésképpen a Bizottság az exportárakat minden kínai exportőrre ideiglenesen az együttműködő csoport által bejelentett számok alapján állapította meg, kiegészítve azokat az Eurostat importra vonatkozó, az alábbi (34) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint megfelelően módosított adataival. |
| --- | --- |

(26)

Amint az a (9) preambulumbekezdésben is szerepel, a vizsgálattal csak egy vállalatcsoport, a Kínából a Közösségbe irányuló import 60–75 %-át (3) bonyolító Jinduicheng-csoport működött együtt. Az együttműködés mértéke ilyen módon alacsonynak tekinthető. Következésképpen a Bizottság az exportárakat minden kínai exportőrre ideiglenesen az együttműködő csoport által bejelentett számok alapján állapította meg, kiegészítve azokat az Eurostat importra vonatkozó, az alábbi (34) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint megfelelően módosított adataival.

3.5.   Összehasonlítás

| (27) | A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlítása céljából a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, kiigazítások formájában kellően figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket. Ennek alapján adott esetben, amennyiben az indokolt volt, figyelembe vette a szállítási költségeket, a tengeri fuvar és biztosítás költségeit, az anyagmozgatás, rakodás költségeit és a járulékos költségeket, valamint a közvetett adózást. |
| --- | --- |

(27)

A rendes érték és az exportár összehasonlítása gyártelepi alapon történt. A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlítása céljából a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, kiigazítások formájában kellően figyelembe vette az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket. Ennek alapján adott esetben, amennyiben az indokolt volt, figyelembe vette a szállítási költségeket, a tengeri fuvar és biztosítás költségeit, az anyagmozgatás, rakodás költségeit és a járulékos költségeket, valamint a közvetett adózást.

3.6.   Dömpingkülönbözet

| (28) | Amint az a fenti (23) preambulumbekezdésben szerepel, a Jinduicheng-csoport nem tett eleget az egyéni elbánásra vonatkozóan az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ennek következtében Kína tekintetében a Bizottság az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet állapított meg. |
| --- | --- |

(28)

Amint az a fenti (23) preambulumbekezdésben szerepel, a Jinduicheng-csoport nem tett eleget az egyéni elbánásra vonatkozóan az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ennek következtében Kína tekintetében a Bizottság az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet állapított meg.

| (29) | A Bizottság a dömping országos szintjét Kína tekintetében ideiglenesen a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár 68,4 %-ában állapította meg. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság a dömping országos szintjét Kína tekintetében ideiglenesen a vámfizetés nélkül, közösségi határparitáson számított CIF-ár 68,4 %-ában állapította meg.

4.   A KÁR

4.1.   Közösségi termelés

| (30) | A vizsgálat megállapította, hogy a Közösségben két olyan gyártó van, amelyek a hasonló terméket a nem kötött piac részére állítják elő. Az egyik gyártó kifejezte a jelen eljárással kapcsolatos semleges álláspontját, és általános adatokat szolgáltatott termeléséről és eladásairól. A másik gyártó, akinek a nevében a panaszt benyújtották, teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal, és teljesen kitöltött kérdőívet nyújtott be. Ezért e gyártó üzleti titoknak minősülő adatai védelme érdekében minden alább megadott, szenzitív adatokhoz kapcsolódó számadat indexálva vagy intervallumként megadva szerepel. A zárójelben szereplő adatok negatív értékekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat megállapította, hogy a Közösségben két olyan gyártó van, amelyek a hasonló terméket a nem kötött piac részére állítják elő. Az egyik gyártó kifejezte a jelen eljárással kapcsolatos semleges álláspontját, és általános adatokat szolgáltatott termeléséről és eladásairól. A másik gyártó, akinek a nevében a panaszt benyújtották, teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal, és teljesen kitöltött kérdőívet nyújtott be. Ezért e gyártó üzleti titoknak minősülő adatai védelme érdekében minden alább megadott, szenzitív adatokhoz kapcsolódó számadat indexálva vagy intervallumként megadva szerepel. A zárójelben szereplő adatok negatív értékekre vonatkoznak.

| (31) | A fentiekre tekintettel a Bizottság a közösségi termelés mennyiségét az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése alkalmazásában úgy számította ki, hogy a teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó termeléséhez hozzáadta a másik közösségi gyártó által megadott termelési mennyiséget. |
| --- | --- |

(31)

A fentiekre tekintettel a Bizottság a közösségi termelés mennyiségét az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése alkalmazásában úgy számította ki, hogy a teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó termeléséhez hozzáadta a másik közösségi gyártó által megadott termelési mennyiséget.

4.2.   A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

| (32) | A vizsgálatból az derült ki, hogy a vizsgálattal teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó termelése a vizsgálati időszakban a Közösség molibdénhuzal-gyártásának több mint 80 %-át tette ki. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazatot ez a vállalat alkotja. |
| --- | --- |

(32)

A vizsgálatból az derült ki, hogy a vizsgálattal teljes mértékben együttműködő közösségi gyártó termelése a vizsgálati időszakban a Közösség molibdénhuzal-gyártásának több mint 80 %-át tette ki. Ennélfogva a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a közösségi gazdasági ágazatot ez a vállalat alkotja.

| (33) | Mivel ennél a közösségi gyártónál a pénzügyi év március 1-jétől a következő év február 28-ig terjed, minden alábbi adat pénzügyi évre, és nem naptári évre vonatkozik (például a 2005-ös pénzügyi év a 2004. március 1-jétől2005. február 28-ig terjedő időszakot foglalja magában). A vizsgálati időszakra vonatkozóan használt adatok azonban, amint azt a (13) preambulumbekezdés tartalmazza, a 2008. április 1-jétől2009. március 31-ig terjedő időszakot fedik le. Az importokra vonatkozó adatokat ugyanezen az alapon határozta meg a Bizottság. |
| --- | --- |

(33)

Mivel ennél a közösségi gyártónál a pénzügyi év március 1-jétől a következő év február 28-ig terjed, minden alábbi adat pénzügyi évre, és nem naptári évre vonatkozik (például a 2005-ös pénzügyi év a 2004. március 1-jétől2005. február 28-ig terjedő időszakot foglalja magában). A vizsgálati időszakra vonatkozóan használt adatok azonban, amint azt a (13) preambulumbekezdés tartalmazza, a 2008. április 1-jétől2009. március 31-ig terjedő időszakot fedik le. Az importokra vonatkozó adatokat ugyanezen az alapon határozta meg a Bizottság.

4.3.   Közösségi felhasználás

| (34) | A Bizottság a közösségi felhasználást úgy állapította meg, hogy az ismert gyártók közösségi értékesítésének mennyiségéhez hozzáadta a harmadik országokból érkezett importra vonatkozóan az Eurostattól kapott adatokat. Emlékeztetni kell arra, hogy az a KN-kód, amellyel az érintett terméket bejelentették, az érintett terméken kívül más termékeket is magában foglal. Az érintett termékre vonatkozó konkrét importstatisztikák hiányában a Bizottság az Eurostat adatait a panaszban javasolt módszer szerint módosította. A Bizottság úgy találta, hogy ez a módszer megbízható eszköz ahhoz, hogy az érintett termékről adatokat lehessen nyerni. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság a közösségi felhasználást úgy állapította meg, hogy az ismert gyártók közösségi értékesítésének mennyiségéhez hozzáadta a harmadik országokból érkezett importra vonatkozóan az Eurostattól kapott adatokat. Emlékeztetni kell arra, hogy az a KN-kód, amellyel az érintett terméket bejelentették, az érintett terméken kívül más termékeket is magában foglal. Az érintett termékre vonatkozó konkrét importstatisztikák hiányában a Bizottság az Eurostat adatait a panaszban javasolt módszer szerint módosította. A Bizottság úgy találta, hogy ez a módszer megbízható eszköz ahhoz, hogy az érintett termékről adatokat lehessen nyerni.

| (35) | Az alábbi 1. táblázatban szereplő adatok szerint a Közösségben az érintett termékre irányuló kereslet a figyelembe vett időszak során 10 %-kal csökkent. 2008-ig 4 %-kal nőtt, majd a különösen a gépjárműipart érintő gazdasági válság eredményeképpen visszaesett.

  1.   táblázat











  Közösségi felhasználás | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 397 | 405 | 412 | 411 | 358 |
| Index | 100 | 102 | 104 | 104 | 90 |
| Forrás: Eurostat, a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek |

(35)

Az alábbi 1. táblázatban szereplő adatok szerint a Közösségben az érintett termékre irányuló kereslet a figyelembe vett időszak során 10 %-kal csökkent. 2008-ig 4 %-kal nőtt, majd a különösen a gépjárműipart érintő gazdasági válság eredményeképpen visszaesett.

1.   táblázat

Közösségi felhasználás

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Tonna

397

405

412

411

358

Index

100

102

104

104

90

Forrás: Eurostat, a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek

4.4.   A Kínából a Közösségbe irányuló behozatal

4.4.1.   A Kínából származó behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (36) | A fenti (34) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt az érintett termék Kínából származó behozatalának a figyelembe vett időszakra vonatkozó mennyisége az Eurostatnak a panaszban javasolt módszerrel kiigazított adatain alapul. Ezek alapján a Kínából származó behozatal a következőképpen alakult:

  2.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 36 | 65 | 69 | 116 | 97 |
| Index | 100 | 181 | 192 | 322 | 269 |
| Piaci részesedés | | | | | |
| Index | 100 | 176 | 184 | 310 | 297 |
| Árak (EUR/tonna) | 46 712 | 62 644 | 56 236 | 53 019 | 50 892 |
| Index | 100 | 134 | 120 | 114 | 109 |
| Forrás: Eurostat, a panaszban szereplő adatok |

(36)

A fenti (34) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt az érintett termék Kínából származó behozatalának a figyelembe vett időszakra vonatkozó mennyisége az Eurostatnak a panaszban javasolt módszerrel kiigazított adatain alapul. Ezek alapján a Kínából származó behozatal a következőképpen alakult:

2.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

36

65

69

116

97

Index

100

181

192

322

269

Piaci részesedés

Index

100

176

184

310

297

Árak (EUR/tonna)

46 712

62 644

56 236

53 019

50 892

Index

100

134

120

114

109

Forrás: Eurostat, a panaszban szereplő adatok

| (37) | A Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős mértékben nőtt, méghozzá a 2005. évi 36 tonnáról a 2008. évre 116 tonnára, tehát több mint háromszorosára. A 2008. évi tetőzést követően ez a behozatal a közösségi felhasználás alakulásával összhangban csökkent a vizsgálati időszak során. A dömpingelt behozatal piaci részesedése mindazonáltal szinte megháromszorozódott a közösségi piacon 2005 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(37)

A Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős mértékben nőtt, méghozzá a 2005. évi 36 tonnáról a 2008. évre 116 tonnára, tehát több mint háromszorosára. A 2008. évi tetőzést követően ez a behozatal a közösségi felhasználás alakulásával összhangban csökkent a vizsgálati időszak során. A dömpingelt behozatal piaci részesedése mindazonáltal szinte megháromszorozódott a közösségi piacon 2005 és a vizsgálati időszak között.

| (38) | A Kínából származó import átlagára a 2005. évben volt a legalacsonyabb. 2006-ban tetőzött, majd 2006 és a vizsgálati időszak között fokozatosan, 19 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(38)

A Kínából származó import átlagára a 2005. évben volt a legalacsonyabb. 2006-ban tetőzött, majd 2006 és a vizsgálati időszak között fokozatosan, 19 %-kal csökkent.

4.4.2.   Alákínálás

| (39) | Az alákínálás elemzéséhez a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat által a független vásárlóknak a közösségi piacon felszámított eladási árak gyártelepi paritásra igazított súlyozott átlagát hasonlította össze a Kínából származó behozatal első független vásárló által fizetendő, CIF-paritás alapján meghatározott, a behozatalt követő költségeknek és a vámoknak megfelelően kiigazított árának súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(39)

Az alákínálás elemzéséhez a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat által a független vásárlóknak a közösségi piacon felszámított eladási árak gyártelepi paritásra igazított súlyozott átlagát hasonlította össze a Kínából származó behozatal első független vásárló által fizetendő, CIF-paritás alapján meghatározott, a behozatalt követő költségeknek és a vámoknak megfelelően kiigazított árának súlyozott átlagával.

| (40) | Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak során a Kínából származó import árai alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak, és az alákínálás mértéke a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 30–35 % volt. |
| --- | --- |

(40)

Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak során a Kínából származó import árai alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat árainak, és az alákínálás mértéke a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 30–35 % volt.

4.5.   A közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Előzetes megjegyzések

| (41) | A dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését magában foglalta, amely 2005 és a vizsgálati időszak vége között a közösségi ipar helyzetére hatással volt. |
| --- | --- |

(41)

A dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését magában foglalta, amely 2005 és a vizsgálati időszak vége között a közösségi ipar helyzetére hatással volt.

4.5.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

3.   táblázat

| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés Index | 100 | 98 | 96 | 73 | 67 |
| Kapacitás Index | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás Index | 100 | 98 | 96 | 73 | 67 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Termelés Index

100

98

96

73

67

Kapacitás Index

100

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás Index

100

98

96

73

67

Forrás: Kitöltött kérdőívek

| (42) | Amint azt a fenti táblázat mutatja, a közösségi gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban fokozatosan, 33 %-kal csökkent, a Kínából származó behozatal ugyanazon időszakban tapasztalt jelentős, több mint háromszoros növekedésével összhangban. Első lépésként 2005 és 2008 között 27 %-kal csökkent a közösségi gazdasági ágazat termelése. Ez a csökkenő tendencia megerősítést nyert a 2008 és a vizsgálati időszak közti időszakban, amikor a termelés további 8 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(42)

Amint azt a fenti táblázat mutatja, a közösségi gazdasági ágazat termelése a figyelembe vett időszakban fokozatosan, 33 %-kal csökkent, a Kínából származó behozatal ugyanazon időszakban tapasztalt jelentős, több mint háromszoros növekedésével összhangban. Első lépésként 2005 és 2008 között 27 %-kal csökkent a közösségi gazdasági ágazat termelése. Ez a csökkenő tendencia megerősítést nyert a 2008 és a vizsgálati időszak közti időszakban, amikor a termelés további 8 %-kal esett vissza.

| (43) | Mivel a termelési kapacitás változatlan maradt, a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszakban a termeléshez hasonlóan szintén csökkent. |
| --- | --- |

(43)

Mivel a termelési kapacitás változatlan maradt, a kapacitáskihasználás a figyelembe vett időszakban a termeléshez hasonlóan szintén csökkent.

4.5.3.   Értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés és átlagos egységárak a Közösségben

| (44) | Az alábbi számadatok a közösségi gazdasági ágazat független közösségi vevőknek történő értékesítéseit szemléltetik indexált formában.

  4.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítések volumene a közösségi piacon Index | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |
| Piaci részesedés Index | 100 | 97 | 89 | 72 | 76 |
| Átlagos eladási ár Index | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(44)

Az alábbi számadatok a közösségi gazdasági ágazat független közösségi vevőknek történő értékesítéseit szemléltetik indexált formában.

4.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Értékesítések volumene a közösségi piacon Index

100

99

92

75

68

Piaci részesedés Index

100

97

89

72

76

Átlagos eladási ár Index

100

86

96

95

92

Forrás: Kitöltött kérdőívek

| (45) | A közösségi gazdasági ágazat által a független közösségi vevőknek történő értékesítések volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen, 32 %-kal csökkent. Ez a csökkenés jóval meghaladta a felhasználás ugyanazon időszakban tapasztalt csökkenését (– 10 %). Ennek következtében az adott időszakban a közösségi gazdasági ágazat jelentős piaci részesedést is veszített. |
| --- | --- |

(45)

A közösségi gazdasági ágazat által a független közösségi vevőknek történő értékesítések volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen, 32 %-kal csökkent. Ez a csökkenés jóval meghaladta a felhasználás ugyanazon időszakban tapasztalt csökkenését (– 10 %). Ennek következtében az adott időszakban a közösségi gazdasági ágazat jelentős piaci részesedést is veszített.

| (46) | A közösségi gazdasági ágazat gyártelepi szintű, független közösségi vevőknek felszámított értékesítési átlagárai csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Ezen az időszakon belül 2007-ben 2006-hoz képest enyhe emelkedés volt megfigyelhető, összhangban a nyersanyagok árának abban az évben tapasztalt emelkedésével, majd az eladási árak ismét csökkentek. Összességében a közösségi gazdasági ágazatnak 8 %-kal kellett csökkentenie átlagos eladási árait a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(46)

A közösségi gazdasági ágazat gyártelepi szintű, független közösségi vevőknek felszámított értékesítési átlagárai csökkenő tendenciát mutattak a figyelembe vett időszakban. Ezen az időszakon belül 2007-ben 2006-hoz képest enyhe emelkedés volt megfigyelhető, összhangban a nyersanyagok árának abban az évben tapasztalt emelkedésével, majd az eladási árak ismét csökkentek. Összességében a közösségi gazdasági ágazatnak 8 %-kal kellett csökkentenie átlagos eladási árait a közösségi piacon.

4.5.4.   Készletek

| (47) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló készletek mennyiségét mutatják.

  5.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek Index | 100 | 179 | 72 | 253 | 233 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(47)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló készletek mennyiségét mutatják.

5.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Készletek Index

100

179

72

253

233

Forrás: Kitöltött kérdőívek

| (48) | A készletek a figyelembe vett időszakban jelentősen, 133 %-kal növekedtek, tükrözve azt, hogy a gazdasági ágazat egyre nehezebben tudta eladni termékeit a közösségi piacon. A készletek 2006 és 2007 között megfigyelt csökkenése követte a közösségi felhasználásnak az adott időszakban érvényesülő tendenciáit. |
| --- | --- |

(48)

A készletek a figyelembe vett időszakban jelentősen, 133 %-kal növekedtek, tükrözve azt, hogy a gazdasági ágazat egyre nehezebben tudta eladni termékeit a közösségi piacon. A készletek 2006 és 2007 között megfigyelt csökkenése követte a közösségi felhasználásnak az adott időszakban érvényesülő tendenciáit.

4.5.5.   Foglalkoztatás, bérek és termelékenység

| (49) | A közösségi gazdasági ágazatban a foglalkoztatás, a munkaerőköltségek és a termelékenység a következőképpen alakult.

  6.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás – teljes munkaidejű egyenértékes (FTE)Index | 100 | 109 | 100 | 73 | 68 |
| Munkaerőköltség (EUR/ FTE) Index | 100 | 106 | 109 | 106 | 106 |
| Termelékenység Index | 100 | 90 | 96 | 100 | 98 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(49)

A közösségi gazdasági ágazatban a foglalkoztatás, a munkaerőköltségek és a termelékenység a következőképpen alakult.

6.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatás – teljes munkaidejű egyenértékes (FTE)Index

100

109

100

73

68

Munkaerőköltség (EUR/ FTE) Index

100

106

109

106

106

Termelékenység Index

100

90

96

100

98

Forrás: Kitöltött kérdőívek

| (50) | A közösségi gazdasági ágazat 2005 és a vizsgálati időszak között drasztikusan csökkentette alkalmazottai számát. Ez egyfelől a termelés hanyatlásának, másfelől a közösségi gazdasági ágazat által kifejtett, a termelés racionalizálására és a termelékenység fellendítésére irányuló erőfeszítéseknek volt a következménye. A közösségi gazdasági ágazaton belüli racionalizálási folyamat eredményei így a termelékenységben mutatkoztak meg, amely a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil volt. |
| --- | --- |

(50)

A közösségi gazdasági ágazat 2005 és a vizsgálati időszak között drasztikusan csökkentette alkalmazottai számát. Ez egyfelől a termelés hanyatlásának, másfelől a közösségi gazdasági ágazat által kifejtett, a termelés racionalizálására és a termelékenység fellendítésére irányuló erőfeszítéseknek volt a következménye. A közösségi gazdasági ágazaton belüli racionalizálási folyamat eredményei így a termelékenységben mutatkoztak meg, amely a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil volt.

| (51) | A bérek átlagos szintje a figyelembe vett időszak elején növekedést mutatott, de 2007 és a vizsgálati időszak között csökkent. |
| --- | --- |

(51)

A bérek átlagos szintje a figyelembe vett időszak elején növekedést mutatott, de 2007 és a vizsgálati időszak között csökkent.

4.5.6.   Nyereségesség és cash flow

| (52) | A közösségi gazdasági ágazat molibdénhuzal-értékesítéséből keletkező nyereség és cash flow mértéke a figyelembe vett időszakban a 2007. év kivételével negatív tendenciát mutatott.

  7.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség Index | (100) | (214) | 190 | (117) | (151) |
| Cash flow Index | (100) | (344) | 838 | (41) | (97) |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(52)

A közösségi gazdasági ágazat molibdénhuzal-értékesítéséből keletkező nyereség és cash flow mértéke a figyelembe vett időszakban a 2007. év kivételével negatív tendenciát mutatott.

7.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Nyereségesség Index

(100)

(214)

190

(117)

(151)

Cash flow Index

(100)

(344)

838

(41)

(97)

Forrás: Kitöltött kérdőívek

| (53) | A figyelembe vett időszakban a nyereségesség jelentősen visszaesett, különösen 2007 és a vizsgálati időszak között, amikor elérte a legalacsonyabb szintjét. A vizsgálat azt mutatta, hogy a nyereségesség 2007. évi növekedése a közösségi felhasználás pozitív alakulásával, a közösségi ágazat racionalizációs erőfeszítéseivel és azzal függött össze, hogy abban az évben a közösségi gazdasági ágazatnak sikerült növelnie az eladási árait. |
| --- | --- |

(53)

A figyelembe vett időszakban a nyereségesség jelentősen visszaesett, különösen 2007 és a vizsgálati időszak között, amikor elérte a legalacsonyabb szintjét. A vizsgálat azt mutatta, hogy a nyereségesség 2007. évi növekedése a közösségi felhasználás pozitív alakulásával, a közösségi ágazat racionalizációs erőfeszítéseivel és azzal függött össze, hogy abban az évben a közösségi gazdasági ágazatnak sikerült növelnie az eladási árait.

| (54) | A cash flow tendenciája, amely az ágazat önfinanszírozási képességére utal, nagyrészt a nyereségesség alakulását tükrözte. A vizsgálat összességében azt mutatta, hogy a cash flow a figyelembe vett időszakban visszaesett. |
| --- | --- |

(54)

A cash flow tendenciája, amely az ágazat önfinanszírozási képességére utal, nagyrészt a nyereségesség alakulását tükrözte. A vizsgálat összességében azt mutatta, hogy a cash flow a figyelembe vett időszakban visszaesett.

4.5.7.   Beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (55) | A figyelembe vett időszak elején a közösségi gazdasági ágazat az érintett termék ágazatában jelentős beruházásokat hajtott végre. A 2006. évvel kezdődően azonban a beruházásokat csökkenteni kellett. |
| --- | --- |

(55)

A figyelembe vett időszak elején a közösségi gazdasági ágazat az érintett termék ágazatában jelentős beruházásokat hajtott végre. A 2006. évvel kezdődően azonban a beruházásokat csökkenteni kellett.

| (56) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képessége ugyanazt a tendenciát követte, mint a nyereségessége.

  8.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások Index | 100 | 41 | 6 | 5 | 6 |
| Beruházások megtérülése Index | (100) | (102) | 158 | (87) | (106) |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(56)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képessége ugyanazt a tendenciát követte, mint a nyereségessége.

8.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Beruházások Index

100

41

6

5

6

Beruházások megtérülése Index

(100)

(102)

158

(87)

(106)

Forrás: Kitöltött kérdőívek

4.5.8.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (57) | A megállapított dömpingkülönbözet, ahogy az a fenti (32) preambulumbekezdésben szerepel, jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Ezen felül, tekintettel a dömpingelt behozatal volumenére és árára, különösen a vizsgálati időszakban, a tényleges dömpingkülönbözet közösségi piacra gyakorolt hatását nem lehetett elhanyagolhatónak. tekinteni. |
| --- | --- |

(57)

A megállapított dömpingkülönbözet, ahogy az a fenti (32) preambulumbekezdésben szerepel, jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Ezen felül, tekintettel a dömpingelt behozatal volumenére és árára, különösen a vizsgálati időszakban, a tényleges dömpingkülönbözet közösségi piacra gyakorolt hatását nem lehetett elhanyagolhatónak. tekinteni.

4.6.   A kárral kapcsolatos következtetés

| (58) | 2005 és a vizsgálati időszak között az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalának mennyisége több mint 150 %-kal nőtt, és a figyelembe vett időszak végére 27,0 %-os piaci részesedést ért el. A vizsgálati időszak során a Kínából származó, alacsony árú dömpingelt behozatal jelentősen alákínált a Közösség eladási árainak. Az áralákínálás súlyozott átlaga a vizsgálati időszak alatt 30-35 % között mozgott. |
| --- | --- |

(58)

2005 és a vizsgálati időszak között az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatalának mennyisége több mint 150 %-kal nőtt, és a figyelembe vett időszak végére 27,0 %-os piaci részesedést ért el. A vizsgálati időszak során a Kínából származó, alacsony árú dömpingelt behozatal jelentősen alákínált a Közösség eladási árainak. Az áralákínálás súlyozott átlaga a vizsgálati időszak alatt 30-35 % között mozgott.

| (59) | Ugyanebben az időszakban, miközben a közösségi felhasználás 10 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene 32 %-kal csökkent. Piaci részesedése 17 százalékponttal esett vissza, és az eladási árakat 8 %-kal kellett csökkenteni, hogy gátat szabjanak az értékesítések és a piaci részesedés további eróziójának. |
| --- | --- |

(59)

Ugyanebben az időszakban, miközben a közösségi felhasználás 10 %-kal csökkent, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene 32 %-kal csökkent. Piaci részesedése 17 százalékponttal esett vissza, és az eladási árakat 8 %-kal kellett csökkenteni, hogy gátat szabjanak az értékesítések és a piaci részesedés további eróziójának.

| (60) | Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszakban jelentősen romlott. A termelés 33 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás szintén – a vizsgálati időszakban igen alacsony szintre esett vissza –, a készletek nagysága pedig több mint duplájára emelkedett. Azt, hogy a figyelembe vett időszakban romlott a közösségi gazdasági ágazat helyzete, a nyereségesség, a cash flow, a foglalkoztatás és a beruházások kedvezőtlen alakulása is alátámasztotta. |
| --- | --- |

(60)

Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszakban jelentősen romlott. A termelés 33 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás szintén – a vizsgálati időszakban igen alacsony szintre esett vissza –, a készletek nagysága pedig több mint duplájára emelkedett. Azt, hogy a figyelembe vett időszakban romlott a közösségi gazdasági ágazat helyzete, a nyereségesség, a cash flow, a foglalkoztatás és a beruházások kedvezőtlen alakulása is alátámasztotta.

| (61) | Az eddigiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a megállapításra jutott, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(61)

Az eddigiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a megállapításra jutott, hogy a közösségi gazdasági ágazat az alaprendelet 3. cikke értelmében jelentős kárt szenvedett.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

5.1.   Bevezetés

| (62) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a Kínából származó érintett termék dömpingelt behozatala olyan mértékű kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, amely lehetővé teszi lényeges mértékűnek minősítését. A Bizottság a dömpingelt behozatalon kívüli olyan ismert tényezőket is megvizsgált, amelyek azzal egyidejűleg kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatban, annak biztosítása érdekében, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a dömpingelt behozatalnak tudják be. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a Kínából származó érintett termék dömpingelt behozatala olyan mértékű kárt okozott-e a közösségi gazdasági ágazatnak, amely lehetővé teszi lényeges mértékűnek minősítését. A Bizottság a dömpingelt behozatalon kívüli olyan ismert tényezőket is megvizsgált, amelyek azzal egyidejűleg kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatban, annak biztosítása érdekében, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen okozott kárt ne a dömpingelt behozatalnak tudják be.

5.2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (63) | A közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlása egybeesett a Kínából származó dömpingelt behozatal erőteljes megjelenésével. A dömpingelt behozatal mennyisége 2005 és a vizsgálati időszak között több mint 150 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig a figyelembe vett időszakban szinte megháromszorozódott. A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene az említett időszakban jelentősen, 32 %-kal csökkent. Ezzel egyidőben piaci részesedésének jelentős részét elvesztette, és a figyelembe vett időszakban szinte az összes többi kármutató, vagyis a termelés, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a nyereségesség, a pénzforgalom és a foglalkoztatás is jelentősen csökkenő tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(63)

A közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlása egybeesett a Kínából származó dömpingelt behozatal erőteljes megjelenésével. A dömpingelt behozatal mennyisége 2005 és a vizsgálati időszak között több mint 150 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig a figyelembe vett időszakban szinte megháromszorozódott. A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene az említett időszakban jelentősen, 32 %-kal csökkent. Ezzel egyidőben piaci részesedésének jelentős részét elvesztette, és a figyelembe vett időszakban szinte az összes többi kármutató, vagyis a termelés, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a nyereségesség, a pénzforgalom és a foglalkoztatás is jelentősen csökkenő tendenciát mutatott.

| (64) | Még ha a dömpingelt behozatal ára a figyelembe vett időszak elején emelkedett is, az időszak többi részében viszont folyamatosan és jelentős mértékben, 19 %-kal csökkent. Habár a közösségi gazdasági ágazat 8 %-kal csökkentette az árait, a Kínából származó dömpingelt behozatal folyamatosan alatta maradt a közösségi gazdasági ágazat árainak, és a vizsgálati időszakban 30-35 %-kal kínált azok alá. |
| --- | --- |

(64)

Még ha a dömpingelt behozatal ára a figyelembe vett időszak elején emelkedett is, az időszak többi részében viszont folyamatosan és jelentős mértékben, 19 %-kal csökkent. Habár a közösségi gazdasági ágazat 8 %-kal csökkentette az árait, a Kínából származó dömpingelt behozatal folyamatosan alatta maradt a közösségi gazdasági ágazat árainak, és a vizsgálati időszakban 30-35 %-kal kínált azok alá.

| (65) | A főként a gépjárműipart érintő gazdasági válsággal összefüggő negatív gazdasági helyzet összefüggésében – különösen ami a vizsgálati időszakot illeti – a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentősen csökkent, méghozzá háromszor nagyobb mértékben, mint a közösségi felhasználás. Ennek eredményeképpen a piaci részesedés jelentősen visszaesett, és ezt a részesedést teljes egészében a kínai behozatal szerezte meg. Ezzel egyidőben a termelés és a kapacitáskihasználás is hirtelen visszaesett, a készletek mennyisége pedig drámai mértékben, több mint 100 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(65)

A főként a gépjárműipart érintő gazdasági válsággal összefüggő negatív gazdasági helyzet összefüggésében – különösen ami a vizsgálati időszakot illeti – a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentősen csökkent, méghozzá háromszor nagyobb mértékben, mint a közösségi felhasználás. Ennek eredményeképpen a piaci részesedés jelentősen visszaesett, és ezt a részesedést teljes egészében a kínai behozatal szerezte meg. Ezzel egyidőben a termelés és a kapacitáskihasználás is hirtelen visszaesett, a készletek mennyisége pedig drámai mértékben, több mint 100 %-kal emelkedett.

| (66) | Ezért a Bizottság úgy vélte, hogy a kedvezőtlen gazdasági környezetben a Kínából származó, alacsony árú dömpingelt behozatal nagy mennyisége a vizsgálati időszakban jelentős negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(66)

Ezért a Bizottság úgy vélte, hogy a kedvezőtlen gazdasági környezetben a Kínából származó, alacsony árú dömpingelt behozatal nagy mennyisége a vizsgálati időszakban jelentős negatív hatást gyakorolt a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

5.3.   Más tényezők hatása

| (67) | Az ok-okozati összefüggés elemzése során megvizsgált egyéb tényezők a következők voltak: a közösségi felhasználás alakulása, a közösségi gazdasági ágazat költségeinek, különösen a nyersanyag (molibdén-oxid) árának alakulása, a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye és az egyéb harmadik országokból származó behozatalok a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(67)

Az ok-okozati összefüggés elemzése során megvizsgált egyéb tényezők a következők voltak: a közösségi felhasználás alakulása, a közösségi gazdasági ágazat költségeinek, különösen a nyersanyag (molibdén-oxid) árának alakulása, a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye és az egyéb harmadik országokból származó behozatalok a figyelembe vett időszakban.

5.3.1.   A kereslet alakulása

| (68) | A vizsgálat kimutatta, hogy a kereslet a figyelembe vett időszakban a közösségi piacon 10 %-kal csökkent. Első lépésként a felhasználás 2005 és 2008 között 4 %-kal nőtt, majd a gazdasági válság és annak a gépjárműiparra gyakorolt hatása miatt 2008 és a vizsgálati időszak között14 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(68)

A vizsgálat kimutatta, hogy a kereslet a figyelembe vett időszakban a közösségi piacon 10 %-kal csökkent. Első lépésként a felhasználás 2005 és 2008 között 4 %-kal nőtt, majd a gazdasági válság és annak a gépjárműiparra gyakorolt hatása miatt 2008 és a vizsgálati időszak között14 %-kal csökkent.

| (69) | A fenti (65) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, amikor a figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal mennyisége drámai mértékben nőtt, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene jóval nagyobb mértékben (– 32 %) csökkent, mint a közösségi felhasználás (– 10 %). A közösségi gazdasági ágazat által elvesztett piaci részesedés egészét a kínai behozatal vette át. Ennélfogva a felhasználás negatív alakulása nem magyarázhatja a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkezett drámai romlását. |
| --- | --- |

(69)

A fenti (65) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, amikor a figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal mennyisége drámai mértékben nőtt, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene jóval nagyobb mértékben (– 32 %) csökkent, mint a közösségi felhasználás (– 10 %). A közösségi gazdasági ágazat által elvesztett piaci részesedés egészét a kínai behozatal vette át. Ennélfogva a felhasználás negatív alakulása nem magyarázhatja a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetének a vizsgálati időszakban bekövetkezett drámai romlását.

5.3.2.   A nyersanyag ára a közösségi piacon

| (70) | A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazatnak 6 %-kal sikerült csökkentenie az egy egységre jutó költségeit. Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék előállítása során használt fő nyersanyag, a molibdén-oxid ára a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát mutatott. Ezért a negatív gazdasági helyzet és a vizsgálati időszak során elszenvedett pénzügyi veszteségek nem a megnövekedett költségeknek, hanem inkább az eladási árak csökkenésének (– 8 %) tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(70)

A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazatnak 6 %-kal sikerült csökkentenie az egy egységre jutó költségeit. Meg kell jegyezni, hogy az érintett termék előállítása során használt fő nyersanyag, a molibdén-oxid ára a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát mutatott. Ezért a negatív gazdasági helyzet és a vizsgálati időszak során elszenvedett pénzügyi veszteségek nem a megnövekedett költségeknek, hanem inkább az eladási árak csökkenésének (– 8 %) tulajdoníthatók.

5.3.3.   A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (71) | A kár vizsgálata a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon, az adott iparág fő piacán elfoglalt helyzet elemzésére összpontosított. Exportteljesítményének mint egy esetlegesen kárt okozó tényezőnek az elemzése azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszakban viszonylag szerény mértékű maradt. A vizsgálati időszakban az exportértékesítések az összes értékesítésének kevesebb mint 10 %-át tették ki.

  9.   táblázat | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az exportértékesítés volumene Index | 100 | 88 | 105 | 50 | 45 |
| Átlagos exportértékesítési árak Index | 100 | 89 | 86 | 93 | 91 |
| Forrás: Kitöltött kérdőívek |

(71)

A kár vizsgálata a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon, az adott iparág fő piacán elfoglalt helyzet elemzésére összpontosított. Exportteljesítményének mint egy esetlegesen kárt okozó tényezőnek az elemzése azt mutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszakban viszonylag szerény mértékű maradt. A vizsgálati időszakban az exportértékesítések az összes értékesítésének kevesebb mint 10 %-át tették ki.

9.   táblázat

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Az exportértékesítés volumene Index

100

88

105

50

45

Átlagos exportértékesítési árak Index

100

89

86

93

91

Forrás: Kitöltött kérdőívek

| (72) | Még ha az exportértékesítések a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát is mutattak – a gépjárműiparban 2008-tól világszerte tapasztalható negatív helyzettel összhangban –, a közösségi piac mindig is a közösségi gazdasági ágazat fő piaca volt. Ezért az exportvolumen csökkenésének a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére gyakorolt bármilyen negatív hatása csak elhanyagolható lehet. |
| --- | --- |

(72)

Még ha az exportértékesítések a figyelembe vett időszakban csökkenő tendenciát is mutattak – a gépjárműiparban 2008-tól világszerte tapasztalható negatív helyzettel összhangban –, a közösségi piac mindig is a közösségi gazdasági ágazat fő piaca volt. Ezért az exportvolumen csökkenésének a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére gyakorolt bármilyen negatív hatása csak elhanyagolható lehet.

5.3.4.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (73) | A molibdénhuzalt gyártók száma világszerte nagyon alacsony. A Közösségbe érkező behozatal fő forrása Kínán kívül az Amerikai Egyesült Államok. Import a figyelembe vett időszak során ezenkívül Indiából és Japánból is érkezett, elhanyagolható mennyiségben. |
| --- | --- |

(73)

A molibdénhuzalt gyártók száma világszerte nagyon alacsony. A Közösségbe érkező behozatal fő forrása Kínán kívül az Amerikai Egyesült Államok. Import a figyelembe vett időszak során ezenkívül Indiából és Japánból is érkezett, elhanyagolható mennyiségben.

| (74) | A hasonló termék egyetlen, a vizsgálat során együttműködő amerikai egyesült államokbeli gyártója által közölt exportadatok alapján az érintett termék amerikai behozatala a vizsgálati időszakban a közösségi piac 15-20 %-át tette ki, ám ez a behozatal a figyelembe vett időszak alatt összességében 21 %-kal csökkent. A legnagyobb, 17 %-os mértékű visszaesés 2008 és a vizsgálati időszak között következett be. Az alábbi 9. táblázatban az adatok titoktartási okokból indexált formában szerepelnek.

  10.   táblázat











  USA | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Behozatal (tonna) Index | 100 | 67 | 81 | 96 | 79 |
| Piaci részesedés Index | 100 | 66 | 78 | 92 | 88 |
| Átlagos importár Index | 100 | 91 | 81 | 87 | 84 |
| Forrás: Az egyetlen amerikai exportőr adatai |

(74)

A hasonló termék egyetlen, a vizsgálat során együttműködő amerikai egyesült államokbeli gyártója által közölt exportadatok alapján az érintett termék amerikai behozatala a vizsgálati időszakban a közösségi piac 15-20 %-át tette ki, ám ez a behozatal a figyelembe vett időszak alatt összességében 21 %-kal csökkent. A legnagyobb, 17 %-os mértékű visszaesés 2008 és a vizsgálati időszak között következett be. Az alábbi 9. táblázatban az adatok titoktartási okokból indexált formában szerepelnek.

10.   táblázat

USA

2005

2006

2007

2008

Vizsgálati időszak

Behozatal (tonna) Index

100

67

81

96

79

Piaci részesedés Index

100

66

78

92

88

Átlagos importár Index

100

91

81

87

84

Forrás: Az egyetlen amerikai exportőr adatai

| (75) | A vizsgálatból az is kiderült, hogy az amerikai importárak a vizsgálati időszakban nemcsak jelentősen meghaladták a dömpingelt kínai importárakat, hanem a közösségi gazdasági ágazat eladási áraival megegyező intervallumba tartoztak, ami arra utal, hogy a dömpingelt kínai behozatal az amerikai importárakra is hatással lehetett. Az amerikai behozatal közösségi piacra gyakorolt esetleges negatív hatása ezért nem lehet olyan mértékű, hogy megszüntesse a Kínából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(75)

A vizsgálatból az is kiderült, hogy az amerikai importárak a vizsgálati időszakban nemcsak jelentősen meghaladták a dömpingelt kínai importárakat, hanem a közösségi gazdasági ágazat eladási áraival megegyező intervallumba tartoztak, ami arra utal, hogy a dömpingelt kínai behozatal az amerikai importárakra is hatással lehetett. Az amerikai behozatal közösségi piacra gyakorolt esetleges negatív hatása ezért nem lehet olyan mértékű, hogy megszüntesse a Kínából származó dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazatban bekövetkezett kár közötti ok-okozati összefüggést.

5.3.5.   Egyéb közösségi gyártó

| (76) | A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható volt, hogy a másik közösségi gyártó a közösségi piacon csak korlátozott mértékben értékesített. Ennek megfelelően e gyártó jelenléte a közösségi piacon nem okozhatta a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. |
| --- | --- |

(76)

A rendelkezésre álló adatok alapján megállapítható volt, hogy a másik közösségi gyártó a közösségi piacon csak korlátozott mértékben értékesített. Ennek megfelelően e gyártó jelenléte a közösségi piacon nem okozhatta a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.

5.4.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (77) | A közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár elsősorban a gyártás, az értékesítési volumen és a piaci részesedés terén bekövetkezett veszteségekben öltött testet. Az alacsony kapacitáskihasználás miatt bekövetkező méretgazdaságossági veszteség a közösségi gazdasági ágazat általában véve kedvezőtlen gazdasági helyzetéhez vezetett. A vizsgálatból az is kiderült, hogy a dömpingelt behozatal által kifejtett árleszorító hatás a közösségi gazdasági ágazatot árainak 8 %-kal való csökkentésére kényszerítette, és így meggyengítette a pénzügyi helyzetét, különösen a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(77)

A közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár elsősorban a gyártás, az értékesítési volumen és a piaci részesedés terén bekövetkezett veszteségekben öltött testet. Az alacsony kapacitáskihasználás miatt bekövetkező méretgazdaságossági veszteség a közösségi gazdasági ágazat általában véve kedvezőtlen gazdasági helyzetéhez vezetett. A vizsgálatból az is kiderült, hogy a dömpingelt behozatal által kifejtett árleszorító hatás a közösségi gazdasági ágazatot árainak 8 %-kal való csökkentésére kényszerítette, és így meggyengítette a pénzügyi helyzetét, különösen a vizsgálati időszakban.

| (78) | A közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlása egybeesett a Kínából származó, a közösségi gazdasági ágazat árainak állandóan alákínáló behozatal mennyiségének hirtelen emelkedésével. Ez magyarázza, hogy miért jutott a Kínából származó behozatal jelentős piaci részesedéshez a közösségi piacon. |
| --- | --- |

(78)

A közösségi gazdasági ágazat helyzetének romlása egybeesett a Kínából származó, a közösségi gazdasági ágazat árainak állandóan alákínáló behozatal mennyiségének hirtelen emelkedésével. Ez magyarázza, hogy miért jutott a Kínából származó behozatal jelentős piaci részesedéshez a közösségi piacon.

| (79) | A többi olyan ismert tényező vizsgálata alapján, amelyek a közösségi gazdasági ágazatnak kárt okozhattak volna, kiderült, hogy az ágazatra e tényezők egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást, és nem szüntethette meg a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár közti ok-okozati összefüggést, különösen a vizsgálati időszakban nem. |
| --- | --- |

(79)

A többi olyan ismert tényező vizsgálata alapján, amelyek a közösségi gazdasági ágazatnak kárt okozhattak volna, kiderült, hogy az ágazatra e tényezők egyike sem gyakorolhatott jelentős negatív hatást, és nem szüntethette meg a dömpingelt behozatal és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár közti ok-okozati összefüggést, különösen a vizsgálati időszakban nem.

| (80) | Az összes ismert tényezőnek a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól megfelelő módon megkülönböztető és elválasztó fenti elemzés alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(80)

Az összes ismert tényezőnek a közösségi gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól megfelelő módon megkülönböztető és elválasztó fenti elemzés alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

6.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

6.1.   Előzetes megjegyzés

| (81) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az érintett országból származó behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetése nem szolgálja a Közösség érdekeit. A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszban említett minden importőrnek, kereskedőnek és felhasználónak. A kérdőívet egy kereskedő és egy felhasználó töltötte ki. |
| --- | --- |

(81)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az érintett országból származó behozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetése nem szolgálja a Közösség érdekeit. A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszban említett minden importőrnek, kereskedőnek és felhasználónak. A kérdőívet egy kereskedő és egy felhasználó töltötte ki.

| (82) | Az együttműködő felektől kapott információk alapján a Bizottság az alábbi ideiglenes következtetéseket vonta le. |
| --- | --- |

(82)

Az együttműködő felektől kapott információk alapján a Bizottság az alábbi ideiglenes következtetéseket vonta le.

6.2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (83) | A molibdénhuzal alapvető fontosságú termék a panaszos gyártó üzleti össztevékenységében. Itt alapvetően egy termelési volumenen alapuló tevékenységről van szó, ahol megfelelő volumenre van szükség ahhoz, hogy ugyanazon a termelési láncon belül nagyobb hozzáadott értékű, például a világítási iparban felhasznált termékek legyenek előállíthatók. A volumenen alapuló tevékenység elengedhetetlen ahhoz, hogy alacsonyan lehessen tartani az egy egységre jutó állandó költségeket. |
| --- | --- |

(83)

A molibdénhuzal alapvető fontosságú termék a panaszos gyártó üzleti össztevékenységében. Itt alapvetően egy termelési volumenen alapuló tevékenységről van szó, ahol megfelelő volumenre van szükség ahhoz, hogy ugyanazon a termelési láncon belül nagyobb hozzáadott értékű, például a világítási iparban felhasznált termékek legyenek előállíthatók. A volumenen alapuló tevékenység elengedhetetlen ahhoz, hogy alacsonyan lehessen tartani az egy egységre jutó állandó költségeket.

| (84) | A fentiekre tekintettel a dömpingellenes vámok ki nem vetése további kedvezőtlen hatást gyakorolna a molibdénhuzallal kapcsolatos üzleti tevékenységekre, és olyan helyzethez vezethetne, amelyben a Kínából származó behozatal a molibdénhuzalt illetően kiszorítaná a közösségi gazdasági ágazatot a piacról. |
| --- | --- |

(84)

A fentiekre tekintettel a dömpingellenes vámok ki nem vetése további kedvezőtlen hatást gyakorolna a molibdénhuzallal kapcsolatos üzleti tevékenységekre, és olyan helyzethez vezethetne, amelyben a Kínából származó behozatal a molibdénhuzalt illetően kiszorítaná a közösségi gazdasági ágazatot a piacról.

| (85) | A Bizottság úgy véli, hogy a javasolt intézkedések bevezetése lehetővé tenné, hogy a közösségi gazdasági ágazat növelje az előállított mennyiséget, visszaszerezze a dömpingelt behozatal által elhódított piac egy részét, és így felépüljön a káros dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság úgy véli, hogy a javasolt intézkedések bevezetése lehetővé tenné, hogy a közösségi gazdasági ágazat növelje az előállított mennyiséget, visszaszerezze a dömpingelt behozatal által elhódított piac egy részét, és így felépüljön a káros dömping hatásaiból.

| (86) | Következésképpen az átmeneti dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy biztosítsa a molibdénhuzal-ágazat és így az ezen alaptermék lététől függő egész szektor életképességét. |
| --- | --- |

(86)

Következésképpen az átmeneti dömpingellenes intézkedések bevezetése lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy biztosítsa a molibdénhuzal-ágazat és így az ezen alaptermék lététől függő egész szektor életképességét.

6.3.   A közösségi importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

| (87) | Annak ellenére, hogy a Bizottság számos féllel felvette a kapcsolatot – köztük importőrök és felhasználók szövetségeivel valamint egyes vállalatokkal is –, az együttműködés mértéke nagyon alacsony volt. |
| --- | --- |

(87)

Annak ellenére, hogy a Bizottság számos féllel felvette a kapcsolatot – köztük importőrök és felhasználók szövetségeivel valamint egyes vállalatokkal is –, az együttműködés mértéke nagyon alacsony volt.

| (88) | A vizsgálat azt mutatta, hogy vannak olyan kereskedők, akik vagy a közösségi gazdasági ágazattól vagy a kínai gyártóktól szerzik be a molibdénhuzalt, majd közvetlenül a gépjárműiparnak értékesítik azt tovább. Néhány másik szereplő a gépjárműiparnak nyújt szolgáltatásokat. Érdemes megemlíteni, hogy a vizsgálat során a gépjárműipar részéről egyetlen felhasználó sem jelentkezett. Ez a közösségi gazdasági ágazat azon állítását látszik alátámasztani, hogy az érintett termék költsége a gépjárműipar összköltségének rendkívül kis hányadát teszi ki. |
| --- | --- |

(88)

A vizsgálat azt mutatta, hogy vannak olyan kereskedők, akik vagy a közösségi gazdasági ágazattól vagy a kínai gyártóktól szerzik be a molibdénhuzalt, majd közvetlenül a gépjárműiparnak értékesítik azt tovább. Néhány másik szereplő a gépjárműiparnak nyújt szolgáltatásokat. Érdemes megemlíteni, hogy a vizsgálat során a gépjárműipar részéről egyetlen felhasználó sem jelentkezett. Ez a közösségi gazdasági ágazat azon állítását látszik alátámasztani, hogy az érintett termék költsége a gépjárműipar összköltségének rendkívül kis hányadát teszi ki.

| (89) | A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszban említett három ismert importőrnek. Míg az egyik importőr kifejezetten kijelentette, hogy nem kíván részt venni a vizsgálatban, egy másik importőr egyáltalán nem reagált a megkeresésre. Egyetlen – németországi – kereskedő jelentkezett és működött együtt.. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszban említett három ismert importőrnek. Míg az egyik importőr kifejezetten kijelentette, hogy nem kíván részt venni a vizsgálatban, egy másik importőr egyáltalán nem reagált a megkeresésre. Egyetlen – németországi – kereskedő jelentkezett és működött együtt..

| (90) | A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszban említett 18 felhasználónak is. A vizsgálatban azonban csak egyetlenegy, olaszországi felhasználó működött együtt, aki a vizsgálati időszak során Kínából érkezett molibdénhuzal-behozatal 35–50 %-át vette át. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság kérdőíveket küldött a panaszban említett 18 felhasználónak is. A vizsgálatban azonban csak egyetlenegy, olaszországi felhasználó működött együtt, aki a vizsgálati időszak során Kínából érkezett molibdénhuzal-behozatal 35–50 %-át vette át.

| (91) | Ami az importőrök és a kereskedők érdekeit illeti, az együttműködő kereskedő által szolgáltatott adatok szerint ő kizárólag közösségi gyártóktól szerezte be a molibdénhuzalt. Ezért a javasolt intézkedések bevezetése a tevékenységeit nem érinti. |
| --- | --- |

(91)

Ami az importőrök és a kereskedők érdekeit illeti, az együttműködő kereskedő által szolgáltatott adatok szerint ő kizárólag közösségi gyártóktól szerezte be a molibdénhuzalt. Ezért a javasolt intézkedések bevezetése a tevékenységeit nem érinti.

| (92) | Az, hogy az érintett termék közösségi importálói és gyártói a vizsgálat iránt csekély érdeklődést tanúsítottak, arra utalhat, hogy a javasolt ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése a tevékenységeikre nem gyakorolna jelentős hatást. |
| --- | --- |

(92)

Az, hogy az érintett termék közösségi importálói és gyártói a vizsgálat iránt csekély érdeklődést tanúsítottak, arra utalhat, hogy a javasolt ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése a tevékenységeikre nem gyakorolna jelentős hatást.

| (93) | Ami az együttműködő olaszországi felhasználót illeti, a vizsgálatból az derült ki, hogy nagy mennyiségű molibdénhuzalt importált Kínából. Ez a vállalat bevonatkészítési szolgáltatásokat nyújt, főként a gépjárműipar számára. Az érintett termékhez kapcsolódó üzletág a vállalat teljes forgalmának 15–25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(93)

Ami az együttműködő olaszországi felhasználót illeti, a vizsgálatból az derült ki, hogy nagy mennyiségű molibdénhuzalt importált Kínából. Ez a vállalat bevonatkészítési szolgáltatásokat nyújt, főként a gépjárműipar számára. Az érintett termékhez kapcsolódó üzletág a vállalat teljes forgalmának 15–25 %-át teszi ki.

| (94) | A javasolt dömpingellenes vám kivetése így valószínűleg megnövelné az adott felhasználó bevonatkészítő részlegének költségeit. A vállalat összes nyereségére azonban ez nem gyakorolna jelentős hatást. A legkedvezőtlenebb esetben, feltételezve, hogy a felhasználó a költségnövekedést egyáltalán nem tudja áthárítani a vevőire, a részleg szintjén a vizsgálati időszakban elért nyereség kismértékben negatívvá válna, vállalati szinten pedig az ugyanezen időszakban elért nyereség néhány százalékponttal csökkenne. |
| --- | --- |

(94)

A javasolt dömpingellenes vám kivetése így valószínűleg megnövelné az adott felhasználó bevonatkészítő részlegének költségeit. A vállalat összes nyereségére azonban ez nem gyakorolna jelentős hatást. A legkedvezőtlenebb esetben, feltételezve, hogy a felhasználó a költségnövekedést egyáltalán nem tudja áthárítani a vevőire, a részleg szintjén a vizsgálati időszakban elért nyereség kismértékben negatívvá válna, vállalati szinten pedig az ugyanezen időszakban elért nyereség néhány százalékponttal csökkenne.

| (95) | A fentiek alapján nyilvánvaló, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése negatív hatást gyakorolna ennek – az adott terméket kizárólag Kínából beszerző – felhasználónak a bevonatkészítési részlegére. Azonban tekintettel a felhasználó szilárd helyzetére ezen a réspiacon belül, a megbízhatóságot és a vevői ellátásának biztonságát illetően olyan helyzetben kell lennie, hogy legalább a költségnövekedés egy részét átháríthassa a vevőire, és/vagy más forrásokból szerezzen be molibdénhuzalt. Ez a javasolt intézkedések negatív hatását részben csökkentené. |
| --- | --- |

(95)

A fentiek alapján nyilvánvaló, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése negatív hatást gyakorolna ennek – az adott terméket kizárólag Kínából beszerző – felhasználónak a bevonatkészítési részlegére. Azonban tekintettel a felhasználó szilárd helyzetére ezen a réspiacon belül, a megbízhatóságot és a vevői ellátásának biztonságát illetően olyan helyzetben kell lennie, hogy legalább a költségnövekedés egy részét átháríthassa a vevőire, és/vagy más forrásokból szerezzen be molibdénhuzalt. Ez a javasolt intézkedések negatív hatását részben csökkentené.

| (96) | A Bizottság a fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása összességében nem gyakorol jelentős negatív hatást az érintett termék közösségi felhasználóinak általános helyzetére. |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság a fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása összességében nem gyakorol jelentős negatív hatást az érintett termék közösségi felhasználóinak általános helyzetére.

6.4.   Verseny- és kereskedelemtorzító hatások

| (97) | A vizsgálat azt mutatta, hogy világszerte korlátozott számú szereplő gyártja és értékesíti az érintett terméket. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy fennáll-e annak a veszélye, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi piacon kereskedelemtorzító hatásokhoz, különösen készlethiányhoz vezethet. Bár a kínai molibdénhuzal behozatala a dömpingellenes intézkedések bevezetésével valószínűleg visszaesik, a jelek szerint a közösségi piacon nem áll fenn a hiány veszélye, mivel a vizsgálat szerint a közösségi gazdasági ágazat rendelkezik a piaci kereslet kielégítéséhez szükséges szabad kapacitással. Ezen túlmenően néhány alternatív beszerzési forrás is van, például az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal. |
| --- | --- |

(97)

A vizsgálat azt mutatta, hogy világszerte korlátozott számú szereplő gyártja és értékesíti az érintett terméket. Ezért a Bizottság megvizsgálta, hogy fennáll-e annak a veszélye, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi piacon kereskedelemtorzító hatásokhoz, különösen készlethiányhoz vezethet. Bár a kínai molibdénhuzal behozatala a dömpingellenes intézkedések bevezetésével valószínűleg visszaesik, a jelek szerint a közösségi piacon nem áll fenn a hiány veszélye, mivel a vizsgálat szerint a közösségi gazdasági ágazat rendelkezik a piaci kereslet kielégítéséhez szükséges szabad kapacitással. Ezen túlmenően néhány alternatív beszerzési forrás is van, például az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal.

| (98) | Mivel a javasolt dömpingellenes vám helyreállítaná az egyenlő versenyfeltételeket, a kínai exportáló gyártók várhatóan továbbra is el tudnának adni molibdénhuzalt a Közösségben, jóllehet nem kárt okozó áron. |
| --- | --- |

(98)

Mivel a javasolt dömpingellenes vám helyreállítaná az egyenlő versenyfeltételeket, a kínai exportáló gyártók várhatóan továbbra is el tudnának adni molibdénhuzalt a Közösségben, jóllehet nem kárt okozó áron.

| (99) | Másrészről ha nem kerülnek bevezetésre a dömpingellenes intézkedések, a fenti (86) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a közösségi gazdasági ágazat nem lesz képes a termelési és értékesítési volument illetően további veszteségeket elviselni legfontosabb piacán. Tehát a hasonló terméknél tágabb ágazatban való túlélése forogna kockán. Tekintettel arra a tényre, hogy a közösségi gazdasági ágazat szolgálja ki a közösségi piac több mint 50 %-át, eltűnése a közösségi piacon minden valószínűség szerint a molibdénhuzal hiányához vezetne, legalábbis addig, amíg a behozatal a közösségi gazdasági ágazat eladásainak a helyébe lépne. |
| --- | --- |

(99)

Másrészről ha nem kerülnek bevezetésre a dömpingellenes intézkedések, a fenti (86) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, a közösségi gazdasági ágazat nem lesz képes a termelési és értékesítési volument illetően további veszteségeket elviselni legfontosabb piacán. Tehát a hasonló terméknél tágabb ágazatban való túlélése forogna kockán. Tekintettel arra a tényre, hogy a közösségi gazdasági ágazat szolgálja ki a közösségi piac több mint 50 %-át, eltűnése a közösségi piacon minden valószínűség szerint a molibdénhuzal hiányához vezetne, legalábbis addig, amíg a behozatal a közösségi gazdasági ágazat eladásainak a helyébe lépne.

6.5.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (100) | A Bizottság, a fenti megállapításokra tekintettel, a közösségi érdekről rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy összességében nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó molibdénhuzal behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság, a fenti megállapításokra tekintettel, a közösségi érdekről rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy összességében nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó molibdénhuzal behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (101) | A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(101)

A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (102) | E vámok mértékének megállapítása érdekében a Bizottság figyelembe vette mind a megállapított dömpingkülönbözetet, mind pedig a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. |
| --- | --- |

(102)

E vámok mértékének megállapítása érdekében a Bizottság figyelembe vette mind a megállapított dömpingkülönbözetet, mind pedig a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét.

| (103) | A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek révén fedezhetők a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségei és amelyek olyan ésszerű adózás előtti nyereség elérését teszik lehetővé, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló termék Közösségben történő értékesítése révén elérne. Emlékeztetni kell arra, hogy a figyelembe vett időszakon belül a 2007. évben a közösségi gazdasági ágazat nyereséges volt. Így az erre a számításra használt, adózás előtti haszonkulcs az említett évben elért haszon alapján 0 és 5 % között volt. Ezen az alapon a Bizottság a hasonló termék közösségi gazdasági ágazata tekintetében nem károkozó árat számított ki. |
| --- | --- |

(103)

A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek révén fedezhetők a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségei és amelyek olyan ésszerű adózás előtti nyereség elérését teszik lehetővé, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló termék Közösségben történő értékesítése révén elérne. Emlékeztetni kell arra, hogy a figyelembe vett időszakon belül a 2007. évben a közösségi gazdasági ágazat nyereséges volt. Így az erre a számításra használt, adózás előtti haszonkulcs az említett évben elért haszon alapján 0 és 5 % között volt. Ezen az alapon a Bizottság a hasonló termék közösségi gazdasági ágazata tekintetében nem károkozó árat számított ki.

| (104) | A szükséges áremelést akkor az alákínáláshoz kiszámított, az importálás utáni költségek és vámok miatt kiigazított súlyozott átlag importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített termékeknek a kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbségeket azután a teljes behozatal értékének százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(104)

A szükséges áremelést akkor az alákínáláshoz kiszámított, az importálás utáni költségek és vámok miatt kiigazított súlyozott átlag importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített termékeknek a kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbségeket azután a teljes behozatal értékének százalékában fejezték ki.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (105) | A fentiek alapján, az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapítható, hogy a Kínából származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabbik szintjén, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni. |
| --- | --- |

(105)

A fentiek alapján, az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapítható, hogy a Kínából származó behozatalra ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabbik szintjén, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni.

| (106) | A javasolt dömpingellenes vám a következő:








  Kína | A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet | Dömpingkülönbözet | Dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minden vállalat | 64,3 % | 68,4 % | 64,3 % |

(106)

A javasolt dömpingellenes vám a következő:

Kína

A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

Dömpingkülönbözet

Dömpingellenes vám

Minden vállalat

64,3 %

68,4 %

64,3 %

8.   NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

| (107) | A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben, a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni, |
| --- | --- |

(107)

A fenti ideiglenes megállapításokat a Bizottság az összes érdekelt féllel közli, és egyben fel is kérik őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és kérjék meghallgatásukat. A Bizottság tanulmányozni fogja észrevételeiket, és megalapozottságuk esetén ezeket a végleges döntés meghozatala előtt figyelembe veszi. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és azokat adott esetben, a végleges megállapítások megtétele céljából újra kell értékelni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

1.   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a legalább 99,95 tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kód alá tartozó (TARIC-kód: 8102960010), a Kínai Népköztársaságból származó molibdénhuzal behozatalára.

2.   Az (1) bekezdésben meghatározott termék közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtétel 64,3 %.

3.   Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.

4.   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az érdekelt felek a 384/96/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL C 84., 2009.4.8., 5. o.

2

(3)  A Jinduicheng csoport összes exportja és a releváns KN-kódra vonatkozó módosított Eurostat-adatok összehasonlítása alapján. E vállalat exportjainak a Kínából érkezett behozatal összes mennyiségéhez viszonyított aránya titokvédelmi okokból intervallumként megadva szerepel.

3

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/27

---

A BIZOTTSÁG 1248/2009/EU RENDELETE

(2009. december 17.)

a 676/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 676/2009/EK bizottsági rendelet (2) pályázati eljárást hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 676/2009/EK bizottsági rendelet (2) pályázati eljárást hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | A Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkével összhangban a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthet maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról. Az említett vámkedvezmény megállapításakor különösen az 1296/2008/EK rendelet 7. és 8. cikkében előírt szempontokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(2)

A Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkével összhangban a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikke (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthet maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról. Az említett vámkedvezmény megállapításakor különösen az 1296/2008/EK rendelet 7. és 8. cikkében előírt szempontokat kell figyelembe venni.

| (3) | Ebben az esetben a szerződést annak a pályázónak vagy azoknak a pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata a maximális behozatali vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű. |
| --- | --- |

(3)

Ebben az esetben a szerződést annak a pályázónak vagy azoknak a pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata a maximális behozatali vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű.

| (4) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 676/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a 2009. december 4. és 2009. december 17. között benyújtott ajánlatok esetében a kukoricára alkalmazandó behozatali vámkedvezmény maximális összege tonnánként 16,60 EUR, legfeljebb 91 450 t összmennyiség mellett.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. december 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 196., 2009.7.28., 6. o.

2

(3)  HL L 340., 2008.12.19., 57. o.

3

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/28

---

A BIZOTTSÁG 1249/2009/EU RENDELETE

(2009. december 17.)

a 677/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a kukoricára alkalmazandó maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) és különösen annak 144. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 677/2009/EK bizottsági rendelet (2) pályázati eljárást hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Portugáliába történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 677/2009/EK bizottsági rendelet (2) pályázati eljárást hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Portugáliába történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | A Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkével összhangban a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthet maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról. Az említett vámkedvezmény megállapításakor különösen az 1296/2008/EK rendelet 7. és 8. cikkében előírt szempontokat kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(2)

A Spanyolországba történő kukorica- és cirokbehozatal és a Portugáliába történő kukoricabehozatal vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. december 18-i 1296/2008/EK bizottsági rendelet (3) 8. cikkével összhangban a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően dönthet maximális behozatali vámkedvezmény megállapításáról. Az említett vámkedvezmény megállapításakor különösen az 1296/2008/EK rendelet 7. és 8. cikkében előírt szempontokat kell figyelembe venni.

| (3) | Ebben az esetben a szerződést annak a pályázónak vagy azoknak a pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata a maximális behozatali vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű. |
| --- | --- |

(3)

Ebben az esetben a szerződést annak a pályázónak vagy azoknak a pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata a maximális behozatali vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű.

| (4) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(4)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 677/2009/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében a 2009. december 4. és december 17. között benyújtott ajánlatok esetében a kukoricára alkalmazandó behozatali vámkedvezmény maximális összege tonnánként 15,60 EUR, legfeljebb 31 000 t összmennyiség mellett.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. december 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 196., 2009.7.28., 7. o.

2

(3)  HL L 340., 2008.12.19., 57. o.

3

---

JOGI AKTUSOK, MELYEK KIHIRDETÉSE NEM KÖTELEZŐ

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/29

---

A BIZOTTSÁG 2009/159/EU IRÁNYELVE

(2009. december 16.)

a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A hajfestékek anyagaira vonatkozó biztonsági értékelési stratégiával összhangban a tagállamokkal és az érdekelt felekkel az a megállapodás született, hogy a 2007. december 31-i időpont megfelelő lenne arra, hogy a hajfestékek oxidációs színezőanyagaiból a fejbőrön keletkező reakciótermékekre, valamint ezeknek a fogyasztó szempontjából vett biztonságosságára vonatkozó tudományos adatokat a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (a továbbiakban: FBTB) elé terjesszék. |
| --- | --- |

(1)

A hajfestékek anyagaira vonatkozó biztonsági értékelési stratégiával összhangban a tagállamokkal és az érdekelt felekkel az a megállapodás született, hogy a 2007. december 31-i időpont megfelelő lenne arra, hogy a hajfestékek oxidációs színezőanyagaiból a fejbőrön keletkező reakciótermékekre, valamint ezeknek a fogyasztó szempontjából vett biztonságosságára vonatkozó tudományos adatokat a fogyasztók biztonságával foglalkozó tudományos bizottság (a továbbiakban: FBTB) elé terjesszék.

| (2) | Jelenleg 31 olyan, hajfestékekben használt színezőanyag létezik, amelyeknek 2009. december 31-ig ideiglenesen engedélyezték a kozmetikai termékekben való használatát a 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének második részében meghatározott korlátozások és feltételek mellett. A kozmetikai ipar a megállapodás szerinti 2007. december 31-i határidő előtt benyújtotta az FBTB-nek a hajfestékek oxidációs színezőanyagaiból keletkező reakciótermékek biztonságosságáról kért tudományos adatokat. |
| --- | --- |

(2)

Jelenleg 31 olyan, hajfestékekben használt színezőanyag létezik, amelyeknek 2009. december 31-ig ideiglenesen engedélyezték a kozmetikai termékekben való használatát a 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének második részében meghatározott korlátozások és feltételek mellett. A kozmetikai ipar a megállapodás szerinti 2007. december 31-i határidő előtt benyújtotta az FBTB-nek a hajfestékek oxidációs színezőanyagaiból keletkező reakciótermékek biztonságosságáról kért tudományos adatokat.

| (3) | Az FBTB értékelte a benyújtott biztonsági adatokat. 2009 januárjában az FBTB véleményében azt a következtetést vonta le, hogy az iparág által benyújtott dokumentáció hiányossága miatt nem tud végleges álláspontot kialakítani a hajfestékek oxidációs színezőanyagaiból keletkező reakciótermékek veszélyességéről. A kozmetikai ipar 2009. szeptember végéig benyújtotta a hiányzó adatokat. |
| --- | --- |

(3)

Az FBTB értékelte a benyújtott biztonsági adatokat. 2009 januárjában az FBTB véleményében azt a következtetést vonta le, hogy az iparág által benyújtott dokumentáció hiányossága miatt nem tud végleges álláspontot kialakítani a hajfestékek oxidációs színezőanyagaiból keletkező reakciótermékek veszélyességéről. A kozmetikai ipar 2009. szeptember végéig benyújtotta a hiányzó adatokat.

| (4) | A fentiekre tekintettel az FBTB számára a benyújtott kiegészítő adatok kockázatértékeléséhez és a reakciótermékek biztonságosságáról alkotott végleges vélemény elkészítéséhez szükséges idő meghaladja a III. melléklet második részében felsorolt anyagok tekintetében megállapított 2009. december 31-i ideiglenes határidőt. |
| --- | --- |

(4)

A fentiekre tekintettel az FBTB számára a benyújtott kiegészítő adatok kockázatértékeléséhez és a reakciótermékek biztonságosságáról alkotott végleges vélemény elkészítéséhez szükséges idő meghaladja a III. melléklet második részében felsorolt anyagok tekintetében megállapított 2009. december 31-i ideiglenes határidőt.

| (5) | Ezért a III. melléklet második részében felsorolt, hajfestékekben használt 31 színezőanyagnak a reakciótermékeik kockázatértékelésén alapuló végleges szabályozására és ennek a tagállamok jogszabályaiba történő átültetésére nem kerül sor az ideiglenes határidő előtt. Ezért ezeknek az anyagoknak a kozmetikai termékekben való ideiglenes használatát a III. melléklet második részében meghatározott jelenlegi korlátozások és feltételek mellett meg kell hosszabbítani. A 2010. december 31-ig meghosszabbított új határidő vélhetően elegendő ezen anyagok végleges szabályozásához. |
| --- | --- |

(5)

Ezért a III. melléklet második részében felsorolt, hajfestékekben használt 31 színezőanyagnak a reakciótermékeik kockázatértékelésén alapuló végleges szabályozására és ennek a tagállamok jogszabályaiba történő átültetésére nem kerül sor az ideiglenes határidő előtt. Ezért ezeknek az anyagoknak a kozmetikai termékekben való ideiglenes használatát a III. melléklet második részében meghatározott jelenlegi korlátozások és feltételek mellett meg kell hosszabbítani. A 2010. december 31-ig meghosszabbított új határidő vélhetően elegendő ezen anyagok végleges szabályozásához.

| (6) | A 76/768/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 76/768/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Kozmetikai Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 76/768/EGK irányelv módosítása

A 76/768/EGK irányelv III. melléklete második részének „g” oszlopában a 3., 4., 5., 6., 10., 11., 12., 16., 19., 20., 21., 22., 25., 26., 27., 29., 31., 32., 33., 34., 35., 36., 37., 38., 39., 44., 48., 49., 50., 55. és 56. hivatkozási szám alatt a „2009.12.31.” dátum helyébe a „2010.12.31.” dátum lép.

2. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok legkésőbb 2009. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

Ezeket a rendelkezéseket 2010. január 1-jétől alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 262., 1976.9.27., 169. o.

1

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/31

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 14.)

a 2009/177/EK határozatnak a bizonyos víziállat-betegségekre vonatkozó felszámolási programok, valamint egyes tagállamok, övezetek és területi egységek betegségtől mentes minősítése tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2009) 9888. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/975/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 44. cikke (2) bekezdése első albekezdésére és 49. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/88/EK tanácsi irányelvnek a felügyeleti és felszámolási programok, valamint a tagállamok, övezetek és területi egységek betegségtől mentes minősítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. október 31-i 2009/177/EK bizottsági határozat (2) meghatározza azokat a minta formanyomtatványokat, melyeket a tagállamoknak be kell nyújtaniuk felszámolási programok 2006/88/EK irányelv szerinti jóváhagyása céljából, illetve amelyek alapján a betegségtől mentes minősítésnek az említett irányelv szerinti jóváhagyása céljából dokumentumokat kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/88/EK tanácsi irányelvnek a felügyeleti és felszámolási programok, valamint a tagállamok, övezetek és területi egységek betegségtől mentes minősítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. október 31-i 2009/177/EK bizottsági határozat (2) meghatározza azokat a minta formanyomtatványokat, melyeket a tagállamoknak be kell nyújtaniuk felszámolási programok 2006/88/EK irányelv szerinti jóváhagyása céljából, illetve amelyek alapján a betegségtől mentes minősítésnek az említett irányelv szerinti jóváhagyása céljából dokumentumokat kell benyújtaniuk.

| (2) | A 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. része tartalmazza azon tagállamok, övezetek és területi egységek listáját, amelyekre a 2006/88/EK irányelvnek megfelelően jóváhagyott felszámolási programok vonatkoznak. A szóban forgó melléklet C. része tartalmazza az említett irányelv szerint betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamok, övezetek és területi egységek listáját. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. része tartalmazza azon tagállamok, övezetek és területi egységek listáját, amelyekre a 2006/88/EK irányelvnek megfelelően jóváhagyott felszámolási programok vonatkoznak. A szóban forgó melléklet C. része tartalmazza az említett irányelv szerint betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamok, övezetek és területi egységek listáját.

| (3) | Dánia benyújtott a Bizottsághoz egy, a pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) felszámolására irányuló többéves programot a 2009. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatnak (3) megfelelően. Az említett programot a tagállamok által 2009-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2008. november 28-i 2008/897/EK bizottsági határozat (4) hagyta jóvá. A szóban forgó program megfelel a 2009/177/EK határozatban a jóvágyásra megállapított követelményeknek, ezért a 2006/88/EK irányelv 44. cikkének (2) bekezdése szerint jóvá kell hagyni. Ennek megfelelően a program hatálya alá tartozó övezeteket fel kell venni az említett határozat I. mellékletében szereplő jegyzék B. részébe. |
| --- | --- |

(3)

Dánia benyújtott a Bizottsághoz egy, a pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) felszámolására irányuló többéves programot a 2009. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatnak (3) megfelelően. Az említett programot a tagállamok által 2009-re és az azt követő évekre benyújtott, egyes állatbetegségek és zoonózisok felszámolására, az ellenük való védekezésre és figyelemmel kísérésükre irányuló éves és többéves programok, valamint az azokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról szóló, 2008. november 28-i 2008/897/EK bizottsági határozat (4) hagyta jóvá. A szóban forgó program megfelel a 2009/177/EK határozatban a jóvágyásra megállapított követelményeknek, ezért a 2006/88/EK irányelv 44. cikkének (2) bekezdése szerint jóvá kell hagyni. Ennek megfelelően a program hatálya alá tartozó övezeteket fel kell venni az említett határozat I. mellékletében szereplő jegyzék B. részébe.

| (4) | A 2009/177/EK határozat 12. cikke biztosítja a 2006/88/EK irányelvtől való eltérést, aminek értelmében a tagállamok nem kötelesek azokat a felszámolási programokat jóváhagyás céljából benyújtani, amelyeket a jóváhagyott VHS-mentes övezet minősítés megszerzése érdekében – bizonyos feltételek mellett – már jóváhagyott a vírusos vérfertőzés (VHS), illetve a fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) halbetegség tekintetében a „mentes övezet” vagy „nem mentes övezetben lévő mentes halgazdaság” minősítés megszerzésére irányuló programok jóváhagyásáról szóló, 2003. augusztus 28-i 2003/634/EK bizottsági határozat (5). |
| --- | --- |

(4)

A 2009/177/EK határozat 12. cikke biztosítja a 2006/88/EK irányelvtől való eltérést, aminek értelmében a tagállamok nem kötelesek azokat a felszámolási programokat jóváhagyás céljából benyújtani, amelyeket a jóváhagyott VHS-mentes övezet minősítés megszerzése érdekében – bizonyos feltételek mellett – már jóváhagyott a vírusos vérfertőzés (VHS), illetve a fertőző vérképzőszervi elhalás (IHN) halbetegség tekintetében a „mentes övezet” vagy „nem mentes övezetben lévő mentes halgazdaság” minősítés megszerzésére irányuló programok jóváhagyásáról szóló, 2003. augusztus 28-i 2003/634/EK bizottsági határozat (5).

| (5) | A 2003/634/EK határozat jóváhagyta a Finnország által a jóváhagyott VHS-mentes övezet minősítés megszerzése érdekében benyújtott programot. Finnország nemrégiben nyújtott be jelentést a programról a 2009/177/EK határozatban szereplő követelményekkel összhangban. Ennek megfelelően a program hatálya alá tartozó övezeteket fel kell venni az említett határozat I. melléklete B. részében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/634/EK határozat jóváhagyta a Finnország által a jóváhagyott VHS-mentes övezet minősítés megszerzése érdekében benyújtott programot. Finnország nemrégiben nyújtott be jelentést a programról a 2009/177/EK határozatban szereplő követelményekkel összhangban. Ennek megfelelően a program hatálya alá tartozó övezeteket fel kell venni az említett határozat I. melléklete B. részében szereplő jegyzékbe.

| (6) | Németország benyújtott a Bizottsághoz egy, a koi herpesz vírus (KHV) felszámolására irányuló többéves programot a 90/424/EGK határozatnak megfelelően. A 2008/897/EK határozat jóváhagyta a programot a 2009. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra. A szóban forgó program megfelel a 2009/177/EK határozatban a jóvágyásra megállapított követelményeknek, ezért a 2006/88/EK irányelv 44. cikkének (2) bekezdése szerint jóvá kell hagyni. Ennek megfelelően a program hatálya alá tartozó övezeteket fel kell venni az említett határozat I. mellékletében szereplő jegyzék B. részébe. |
| --- | --- |

(6)

Németország benyújtott a Bizottsághoz egy, a koi herpesz vírus (KHV) felszámolására irányuló többéves programot a 90/424/EGK határozatnak megfelelően. A 2008/897/EK határozat jóváhagyta a programot a 2009. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra. A szóban forgó program megfelel a 2009/177/EK határozatban a jóvágyásra megállapított követelményeknek, ezért a 2006/88/EK irányelv 44. cikkének (2) bekezdése szerint jóvá kell hagyni. Ennek megfelelően a program hatálya alá tartozó övezeteket fel kell venni az említett határozat I. mellékletében szereplő jegyzék B. részébe.

| (7) | A 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében szereplő listán jelenleg az Egyesült Királyság teljes területét betegségtől mentesnek nyilvánítják a 2006/88/EK irányelvnek megfelelően, a lazacok fertőző vérszegénysége (ISA) tekintetében. Az Egyesült Királyság bejelentette az ISA egy olyan területi egységben való előfordulását, melyet korábban az említett betegségtől mentesnek nyilvánítottak. Ennek megfelelően az ISA tekintetében a szóban forgó tagállamra vonatkozó bejegyzést módosítani kell a 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében szereplő listán. |
| --- | --- |

(7)

A 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében szereplő listán jelenleg az Egyesült Királyság teljes területét betegségtől mentesnek nyilvánítják a 2006/88/EK irányelvnek megfelelően, a lazacok fertőző vérszegénysége (ISA) tekintetében. Az Egyesült Királyság bejelentette az ISA egy olyan területi egységben való előfordulását, melyet korábban az említett betegségtől mentesnek nyilvánítottak. Ennek megfelelően az ISA tekintetében a szóban forgó tagállamra vonatkozó bejegyzést módosítani kell a 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében szereplő listán.

| (8) | Az Egyesült Királyság a közelmúltban benyújtott jóváhagyás céljából egy ISÁ-ra vonatkozó, a Dél-nyugati Shetland-szigetekre alkalmazandó felszámolási programot. A program megfelel a 2009/177/EK határozat követelményeinek. Ennek megfelelően a programot jóvá kell hagyni és a Dél-nyugati Shetland-szigeteket fel kell venni a szóban forgó határozat I. mellékletében szereplő jegyzék C. részébe. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság a közelmúltban benyújtott jóváhagyás céljából egy ISÁ-ra vonatkozó, a Dél-nyugati Shetland-szigetekre alkalmazandó felszámolási programot. A program megfelel a 2009/177/EK határozat követelményeinek. Ennek megfelelően a programot jóvá kell hagyni és a Dél-nyugati Shetland-szigeteket fel kell venni a szóban forgó határozat I. mellékletében szereplő jegyzék C. részébe.

| (9) | A 2003/634/EK határozat jóváhagyta az Egyesült Királyság által a jóváhagyott VHS-mentes övezet minősítés megszerzése érdekében benyújtott programot. Az Egyesült Királyság a közelmúltban jelentést nyújtott be a programról a 2009/177/EK határozatban megállapított követelményeknek megfelelően a szóban forgó övezetek betegségtől mentessé nyilvánítása érdekében. A jelentés megfelel a 2009/177/EK határozat követelményeinek. Ennek megfelelően az említett övezeteket fel kell venni a szóban forgó határozat I. mellékletének C. részében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(9)

A 2003/634/EK határozat jóváhagyta az Egyesült Királyság által a jóváhagyott VHS-mentes övezet minősítés megszerzése érdekében benyújtott programot. Az Egyesült Királyság a közelmúltban jelentést nyújtott be a programról a 2009/177/EK határozatban megállapított követelményeknek megfelelően a szóban forgó övezetek betegségtől mentessé nyilvánítása érdekében. A jelentés megfelel a 2009/177/EK határozat követelményeinek. Ennek megfelelően az említett övezeteket fel kell venni a szóban forgó határozat I. mellékletének C. részében szereplő jegyzékbe.

| (10) | Ezenkívül jelenleg Észak-Írország egész partvidéke – Lough Foyle kivételével – a Bonamia ostreae fertőzéstől mentesként szerepel a 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében. Az Egyesült Királyság a közelmúltban bejelentette a Bonamia ostreae fertőzés Strangforth Loughban, az említett partvidéken való jelenlétét. Strangforth Lough-t ezért törölni kell a betegségmentesnek nyilvánított területek közül a szóban forgó határozat I. mellékletének C. részében szereplő jegyzékben. |
| --- | --- |

(10)

Ezenkívül jelenleg Észak-Írország egész partvidéke – Lough Foyle kivételével – a Bonamia ostreae fertőzéstől mentesként szerepel a 2009/177/EK határozat I. mellékletének C. részében. Az Egyesült Királyság a közelmúltban bejelentette a Bonamia ostreae fertőzés Strangforth Loughban, az említett partvidéken való jelenlétét. Strangforth Lough-t ezért törölni kell a betegségmentesnek nyilvánított területek közül a szóban forgó határozat I. mellékletének C. részében szereplő jegyzékben.

| (11) | A 2009/177/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A 2009/177/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/177/EK határozat I. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 14-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2006.11.24., 14. o.

1

(2)  HL L 63., 2009.3.7., 15. o.

2

(3)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o.

3

(4)  HL L 322., 2008.12.2., 39. o.

4

(5)  HL L 220., 2003.9.3., 8. o.

5

---

MELLÉKLET

Az I. mellékletben a B. és C. rész helyébe a következő szöveg lép:

„B.   RÉSZ

Azon tagállamok, övezetek és területi egységek, amelyekre jóváhagyott felszámolási programok vonatkoznak

| Betegség | Tagállam | ISO-kód | A felszámolási program által érintett terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) | Dánia | DK | Az alábbi vízgyűjtő területek: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å és Holmsland Klit. |
| | Finnország | FI | Åland tartomány;
  Uusikaupunki, Pyhäranta és Rauma települések. |
| Pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása (IHN) | | | |
| Koi herpeszvírus betegség (KHV) | Németország | DE | Szászország tartomány |
| Lazacok fertőző vérszegénysége (ISA) | Egyesült Királyság | UK | Dél-nyugati Shetland-szigetek |
| Marteilia refringens-fertőzés | | | |
| Bonamia ostreae-fertőzés | | | |
| Darakór | | | |

Betegség

Tagállam

ISO-kód

A felszámolási program által érintett terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység)

Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS)

Dánia

DK

Az alábbi vízgyűjtő területek: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å és Holmsland Klit.

Finnország

FI

Åland tartomány;

Uusikaupunki, Pyhäranta és Rauma települések.

Pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása (IHN)

Koi herpeszvírus betegség (KHV)

Németország

DE

Szászország tartomány

Lazacok fertőző vérszegénysége (ISA)

Egyesült Királyság

UK

Dél-nyugati Shetland-szigetek

Marteilia refringens-fertőzés

Bonamia ostreae-fertőzés

Darakór

C.   RÉSZ

Betegségtől mentesnek nyilvánított tagállamok, övezetek és területi egységek

| Betegség | Tagállam | ISO-kód | A betegségtől mentes terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) | Dánia | DK | Az alábbi vízgyűjtő és part menti területek:






  — | Hansted Å |

Betegség

Tagállam

ISO-kód

A betegségtől mentes terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység)

Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS)

Dánia

DK

Az alábbi vízgyűjtő és part menti területek:

—

Hansted Å

| — | Hovmølle Å |
| --- | --- |

—

Hovmølle Å

| — | Grenå |
| --- | --- |

—

Grenå

| — | Treå |
| --- | --- |

—

Treå

| — | Alling Å |
| --- | --- |

—

Alling Å

| — | Kastbjerg |
| --- | --- |

—

Kastbjerg

| — | Villestrup Å |
| --- | --- |

—

Villestrup Å

| — | Korup Å |
| --- | --- |

—

Korup Å

| — | Sæby Å |
| --- | --- |

—

Sæby Å

| — | Elling Å |
| --- | --- |

—

Elling Å

| — | Uggerby Å |
| --- | --- |

—

Uggerby Å

| — | Lindenborg Å |
| --- | --- |

—

Lindenborg Å

| — | Øster Å |
| --- | --- |

—

Øster Å

| — | Hasseris Å |
| --- | --- |

—

Hasseris Å

| — | Binderup Å |
| --- | --- |

—

Binderup Å

| — | Vidkær Å |
| --- | --- |

—

Vidkær Å

| — | Dybvad Å |
| --- | --- |

—

Dybvad Å

| — | Bjørnsholm Å |
| --- | --- |

—

Bjørnsholm Å

| — | Trend Å |
| --- | --- |

—

Trend Å

| — | Lerkenfeld Å |
| --- | --- |

—

Lerkenfeld Å

| — | Vester Å |
| --- | --- |

—

Vester Å

| — | Lønnerup med tilløb |
| --- | --- |

—

Lønnerup med tilløb

| — | Fiskbæk Å |
| --- | --- |

—

Fiskbæk Å

| — | Slette Å |
| --- | --- |

—

Slette Å

| — | Bredkær Bæk |
| --- | --- |

—

Bredkær Bæk

| — | Vandløb til Kilen |
| --- | --- |

—

Vandløb til Kilen

| — | Resenkær Å |
| --- | --- |

—

Resenkær Å

| — | Klostermølle Å |
| --- | --- |

—

Klostermølle Å

| — | Hvidbjerg Å |
| --- | --- |

—

Hvidbjerg Å

| — | Knidals Å |
| --- | --- |

—

Knidals Å

| — | Spang Å |
| --- | --- |

—

Spang Å

| — | Simested Å |
| --- | --- |

—

Simested Å

| — | Skals Å |
| --- | --- |

—

Skals Å

| — | Jordbro Å |
| --- | --- |

—

Jordbro Å

| — | Fåremølle Å |
| --- | --- |

—

Fåremølle Å

| — | Flynder Å |
| --- | --- |

—

Flynder Å

| — | Damhus Å |
| --- | --- |

—

Damhus Å

| — | Karup Å |
| --- | --- |

—

Karup Å

| — | Gudenåen |
| --- | --- |

—

Gudenåen

| — | Halkær Å |
| --- | --- |

—

Halkær Å

| — | Storåen |
| --- | --- |

—

Storåen

| — | Århus Å |
| --- | --- |

—

Århus Å

| — | Bygholm Å |
| --- | --- |

—

Bygholm Å

| — | Grejs Å |
| --- | --- |

—

Grejs Å

| — | Ørum Å |
| --- | --- |

—

Ørum Å

Írország

IE

A területén található valamennyi szárazföldi és part menti terület, kivéve:

| 1. | Cape Clear Island |
| --- | --- |

1.

Cape Clear Island

Ciprus

CY

A területén található valamennyi szárazföldi terület

Finnország

FI

A területén található valamennyi szárazföldi és part menti terület, kivéve:

| 1. | Åland tartomány; |
| --- | --- |

1.

Åland tartomány;

| 2. | Uusikaupunki, Pyhäranta és Rauma települések. |
| --- | --- |

2.

Uusikaupunki, Pyhäranta és Rauma települések.

Svédország

SE

A teljes terület

Egyesült Királyság

UK

Nagy-Britannia, Észak-Írország, Guernsey, a Man-sziget és Jersey valamennyi szárazföldi és part menti területe.

Pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása (IHN)

Dánia

DK

A teljes terület

Írország

IE

A teljes terület

Ciprus

CY

A területén található valamennyi szárazföldi terület

Finnország

FI

A teljes terület

Svédország

SE

A teljes terület

Egyesült Királyság

UK

Nagy-Britannia, Észak-Írország, Guernsey, a Man-sziget és Jersey valamennyi szárazföldi és part menti területe.

Koi herpeszvírus betegség (KHV)

Lazacok fertőző vérszegénysége (ISA)

Belgium

BE

A teljes terület

Bulgária

BG

A teljes terület

Cseh Köztársaság

CZ

A teljes terület

Dánia

DK

A teljes terület

Németország

DE

A teljes terület

Észtország

EE

A teljes terület

Írország

IE

A teljes terület

Görögország

EL

A teljes terület

Spanyolország

ES

A teljes terület

Franciaország

FR

A teljes terület

Olaszország

IT

A teljes terület

Ciprus

CY

A teljes terület

Lettország

LV

A teljes terület

Litvánia

LT

A teljes terület

Luxemburg

LU

A teljes terület

Magyarország

HU

A teljes terület

Málta

MT

A teljes terület

Hollandia

NL

A teljes terület

Ausztria

AT

A teljes terület

Lengyelország

PL

A teljes terület

Portugália

PT

A teljes terület

Románia

RO

A teljes terület

Szlovénia

SI

A teljes terület

Szlovákia

SK

A teljes terület

Finnország

FI

A teljes terület

Svédország

SE

A teljes terület

Egyesült Királyság

UK

Nagy-Britannia, Észak-Írország, Guernsey, a Man-sziget és Jersey valamennyi szárazföldi és part menti területe, a Dél-nyugati Shetland-szigetek kivételével.

Marteilia refringens-fertőzés

Írország

IE

A teljes terület

Egyesült Királyság

UK

Nagy-Britannia teljes partvonala.

Észak-Írország teljes partvonala.

Guernsey és Herm teljes partvonala.

Jersey állam part menti területe: a terület a Jersey-szigeten mért legmagasabb vízállás átlagos szintje, illetve a Jersey-szigeten mért legalacsonyabb vízállás átlagos szintjétől három tengeri mérföldre meghúzott képzeletbeli vonal között elterülő, csak dagálykor elárasztott és közvetlen parti terület. A terület a Normann-Breton-öbölben, a La Manche-csatorna déli oldalán helyezkedik el.

A Man-sziget teljes partvonala.

Bonamia ostreae-fertőzés

Írország

IE

Írország teljes partvonala, kivéve:

| 1. | Cork Harbour |
| --- | --- |

1.

Cork Harbour

| 2. | Galway Bay |
| --- | --- |

2.

Galway Bay

| 3. | Ballinakill Harbour |
| --- | --- |

3.

Ballinakill Harbour

| 4. | Clew Bay |
| --- | --- |

4.

Clew Bay

| 5. | Achill Sound |
| --- | --- |

5.

Achill Sound

| 6. | Loughmore, Blacksod Bay |
| --- | --- |

6.

Loughmore, Blacksod Bay

| 7. | Lough Foyle |
| --- | --- |

7.

Lough Foyle

| 8. | Lough Swilly |
| --- | --- |

8.

Lough Swilly

Egyesült Királyság

UK

Nagy-Britannia teljes partvonala, kivéve:

| 1. | Cornwall déli partja Lizardtól a Start-fokig; |
| --- | --- |

1.

Cornwall déli partja Lizardtól a Start-fokig;

| 2. | Dorset, Hampshire és Sussex partjai a Portland Billtől Selsey Bill-ig; |
| --- | --- |

2.

Dorset, Hampshire és Sussex partjai a Portland Billtől Selsey Bill-ig;

| 3. | Észak-Kent és Essex part menti területe North Forelandtől Felixstowe-ig; |
| --- | --- |

3.

Észak-Kent és Essex part menti területe North Forelandtől Felixstowe-ig;

| 4. | Délnyugat-Wales part menti területe a Wooltack-foktól St. Govan’s Head-ig, beleértve Milford Haven-t, illetve a Cleddau folyó keleti és nyugati részének árapályos vizeit; |
| --- | --- |

4.

Délnyugat-Wales part menti területe a Wooltack-foktól St. Govan’s Head-ig, beleértve Milford Haven-t, illetve a Cleddau folyó keleti és nyugati részének árapályos vizeit;

| 5. | A Loch Sunart vizeit tartalmazó terület, a Maclean’s Nose legészakibb pontjától dél-délkeleti irányban Auliston Pointig meghúzott vonaltól keletre; |
| --- | --- |

5.

A Loch Sunart vizeit tartalmazó terület, a Maclean’s Nose legészakibb pontjától dél-délkeleti irányban Auliston Pointig meghúzott vonaltól keletre;

| 6. | A nyugati Loch Tarbertet magában foglaló terület az NR 734 578-nál található Ardpatrick-foktól az NR 752 568-nál található North Dunskeig-öbölig kelet-délkelet irányban meghúzott vonaltól északkeletre. |
| --- | --- |

6.

A nyugati Loch Tarbertet magában foglaló terület az NR 734 578-nál található Ardpatrick-foktól az NR 752 568-nál található North Dunskeig-öbölig kelet-délkelet irányban meghúzott vonaltól északkeletre.

Észak-Írország teljes partvonala, kivéve:

| 1. | Lough Foyle |
| --- | --- |

1.

Lough Foyle

| 2. | Strangford Lough |
| --- | --- |

2.

Strangford Lough

Guernsey, Herm és a Man-sziget teljes partvonala.

Jersey állam part menti területe: a terület a Jersey-szigeten mért legmagasabb vízállás átlagos szintje, illetve a Jersey-szigeten mért legalacsonyabb vízállás átlagos szintjétől három tengeri mérföldre meghúzott képzeletbeli vonal között elterülő, csak dagálykor elárasztott és közvetlen parti terület. Az övezet a Normann-Breton-öbölben, a La Manche-csatorna déli oldalán helyezkedik el.

Darakór”

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/36

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 15.)

az enzootiás szarvasmarha-leukózis diagnosztikai vizsgálatai tekintetében a 64/432/EGK tanácsi irányelv D. mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2009) 9951. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/976/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikkére,

mivel:

| (1) | A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhafélék az Unión belüli kereskedelmére alkalmazandó, és D. mellékletének II. fejezete meghatározza az enzootiás szarvasmarha-leukózis (EBL) kimutatására szolgáló azon diagnosztikai vizsgálatokat, amelyeket a betegség ellenőrzése és felszámolása, felügyelete és megfigyelése, a betegségtől hatóságilag mentes státusú állományok kialakítása és fenntartása, valamint a szarvasmarhafélék Unión belüli kereskedelméhez előírt állat-egészségügyi igazolás céljaira használni kell. |
| --- | --- |

(1)

A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhafélék az Unión belüli kereskedelmére alkalmazandó, és D. mellékletének II. fejezete meghatározza az enzootiás szarvasmarha-leukózis (EBL) kimutatására szolgáló azon diagnosztikai vizsgálatokat, amelyeket a betegség ellenőrzése és felszámolása, felügyelete és megfigyelése, a betegségtől hatóságilag mentes státusú állományok kialakítása és fenntartása, valamint a szarvasmarhafélék Unión belüli kereskedelméhez előírt állat-egészségügyi igazolás céljaira használni kell.

| (2) | A 64/432/EGK irányelv D. mellékletének II. fejezete előírja, hogy az enzootiás szarvasmarha-leukózis vizsgálatait vagy olyan agargél-immundiffúziós próbával (AGID) kell elvégezni, amely során hivatalos EK-standardszérummal (EI szérum) standardizált antigént használnak fel, vagy pedig enzimkötött immunoszorbens teszttel (ELISA), amelyet E4 szérummal standardizáltak. Mindkét standardszérumot a Dán Műszaki Egyetem Nemzeti Állategészségügyi Intézete (National Veterinary Institute, Technical University of Denmark) biztosítja. |
| --- | --- |

(2)

A 64/432/EGK irányelv D. mellékletének II. fejezete előírja, hogy az enzootiás szarvasmarha-leukózis vizsgálatait vagy olyan agargél-immundiffúziós próbával (AGID) kell elvégezni, amely során hivatalos EK-standardszérummal (EI szérum) standardizált antigént használnak fel, vagy pedig enzimkötött immunoszorbens teszttel (ELISA), amelyet E4 szérummal standardizáltak. Mindkét standardszérumot a Dán Műszaki Egyetem Nemzeti Állategészségügyi Intézete (National Veterinary Institute, Technical University of Denmark) biztosítja.

| (3) | Az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) enzootiás szarvasmarha-leukózissal foglalkozó németországi referencialaboratóriuma (Friedrich-Loeffler-Institute) az OIE brit (Állategészségügyi Laboratóriumi Ügynökség, Veterinary Laboratories Agency) és a lengyel (Nemzeti Állategészségügyi Kutatóintézet) referencialaboratóriumaival együttműködve nemrégiben új enzootiás szarvasmarha-leukózis standardszérumot (E05 szérum) fejlesztett ki, miután a szeren a három laboratóriumban körvizsgálatot végeztek. Az E05 szérumot különböző AGID és ELISA-tesztekkel validálták az EI és az E4 szérummal szemben, következésképpen akkreditált OIE standardszérumként bekerült az OIE „A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézikönyve” (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) című kiadványa (hatodik kiadás: 2008) 2.4.11. fejezetének B(2) szakaszába. A szérum Németországban az OIE enzootiás szarvasmarha-leukózissal foglalkozó referencialaboratóriumában szerezhető be. |
| --- | --- |

(3)

Az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) enzootiás szarvasmarha-leukózissal foglalkozó németországi referencialaboratóriuma (Friedrich-Loeffler-Institute) az OIE brit (Állategészségügyi Laboratóriumi Ügynökség, Veterinary Laboratories Agency) és a lengyel (Nemzeti Állategészségügyi Kutatóintézet) referencialaboratóriumaival együttműködve nemrégiben új enzootiás szarvasmarha-leukózis standardszérumot (E05 szérum) fejlesztett ki, miután a szeren a három laboratóriumban körvizsgálatot végeztek. Az E05 szérumot különböző AGID és ELISA-tesztekkel validálták az EI és az E4 szérummal szemben, következésképpen akkreditált OIE standardszérumként bekerült az OIE „A szárazföldi állatoknál alkalmazott diagnosztikai vizsgálatok és vakcinák kézikönyve” (Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals) című kiadványa (hatodik kiadás: 2008) 2.4.11. fejezetének B(2) szakaszába. A szérum Németországban az OIE enzootiás szarvasmarha-leukózissal foglalkozó referencialaboratóriumában szerezhető be.

| (4) | Ezen túlmenően a Dán Műszaki Egyetem Nemzeti Állategészségügyi Intézete értesítette a Bizottságot, hogy a jövőben nem tudja teljesíteni azon kötelességét, amely szerint a 64/432/EGK irányelv D. mellékletének II. fejezetében előírtak szerint biztosítania kell a jelenlegi standardszérumot. |
| --- | --- |

(4)

Ezen túlmenően a Dán Műszaki Egyetem Nemzeti Állategészségügyi Intézete értesítette a Bizottságot, hogy a jövőben nem tudja teljesíteni azon kötelességét, amely szerint a 64/432/EGK irányelv D. mellékletének II. fejezetében előírtak szerint biztosítania kell a jelenlegi standardszérumot.

| (5) | A német illetékes hatóságok és a Friedrich-Loeffler-Institut megállapodása szerint ők fogják biztosítani az E05 szérumot, amely ennek eredményeként az enzootiás szarvasmarha-leukózis új hivatalos európai uniós (EU-s) standardszérumává válik. |
| --- | --- |

(5)

A német illetékes hatóságok és a Friedrich-Loeffler-Institut megállapodása szerint ők fogják biztosítani az E05 szérumot, amely ennek eredményeként az enzootiás szarvasmarha-leukózis új hivatalos európai uniós (EU-s) standardszérumává válik.

| (6) | A 64/432/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 64/432/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 64/432/EGK irányelv D. mellékletének II. fejezete helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 15-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.

1

---

MELLÉKLET

A 64/432/EGK irányelv D. mellékletének II. fejezete helyébe a következő szöveg lép:

„II.   FEJEZET

AZ ENZOOTIÁS SZARVASMARHA-LEUKÓZIS KIMUTATÁSÁRA ALKALMAZHATÓ VIZSGÁLATOK

A enzootiás szarvasmarha-leukózis kimutatására szolgáló vizsgálatokat az A. és B. szakaszban leírt feltételek szerinti agargél-immundiffúziós próbával (AGID) vagy a C. szakaszban leírt feltételek szerinti enzimkötött immunoszorbens teszttel (ELISA) végzik. Az agargél-immundiffúziós módszert kizárólag egyedi esetekben lehet alkalmazni. Amenynyiben a vizsgálat eredményei megalapozottan kétségbe vonhatók, úgy további vizsgálatra van szükség az agargél-immundiffúziós próba alkalmazásával.

Az AGID- és ELISA-teszt standardizálásra kerül az E05 szérummal, amely az Unió hivatalos standardszéruma, és amelyet a következő intézet biztosít:

| Friedrich-Loeffler-Institut |
| --- |
| Szövetségi Állategészségügyi Kutatóintézet |
| Az OIE enzootiás szarvasmarha-leukózissal foglalkozó referencialaboratóriuma |
| Südufer 10 |
| 17493 Greifswald — Insel Riems |
| Németország |

Friedrich-Loeffler-Institut

Szövetségi Állategészségügyi Kutatóintézet

Az OIE enzootiás szarvasmarha-leukózissal foglalkozó referencialaboratóriuma

Südufer 10

17493 Greifswald — Insel Riems

Németország

A.   Agargél-immundiffúziós próba az enzootiás szarvasmarha-leukózis kimutatására

| 1. | A próbához felhasználandó antigénnek a szarvasmarhaleukózis-vírus glikoproteinjét kell tartalmaznia. Az antigént az E05 szérummal standardizálni kell. |
| --- | --- |

1.

A próbához felhasználandó antigénnek a szarvasmarhaleukózis-vírus glikoproteinjét kell tartalmaznia. Az antigént az E05 szérummal standardizálni kell.

| 2. | A laboratórium standard munkaantigénjének az E05 standardszérummal történő hitelesítéséért a 6a. cikkel összhangban az enzootiás szarvasmarha-leukózis vizsgálatához szükséges diagnosztikai standardok és módszerek összehangolása érdekében kijelölt állami intézetek, nemzeti referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek felelősek. |
| --- | --- |

2.

A laboratórium standard munkaantigénjének az E05 standardszérummal történő hitelesítéséért a 6a. cikkel összhangban az enzootiás szarvasmarha-leukózis vizsgálatához szükséges diagnosztikai standardok és módszerek összehangolása érdekében kijelölt állami intézetek, nemzeti referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek felelősek.

| 3. | A laboratóriumban használt standard antigéneket évente legalább egyszer be kell nyújtani a 6a. cikkel összhangban kijelölt állami intézetek, nemzeti referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek számára az E05 szérummal történő vizsgálat céljából. A standardizálás mellett a használt antigén a B. szakaszban ismertetett módszer szerint is hitelesíthető. |
| --- | --- |

3.

A laboratóriumban használt standard antigéneket évente legalább egyszer be kell nyújtani a 6a. cikkel összhangban kijelölt állami intézetek, nemzeti referencialaboratóriumok vagy hivatalos intézetek számára az E05 szérummal történő vizsgálat céljából. A standardizálás mellett a használt antigén a B. szakaszban ismertetett módszer szerint is hitelesíthető.

| 4. | A próbához szükséges reagensek a következők:






  a) | antigén: az antigénnek tartalmaznia kell az E05 szérummal standardizált enzootiás szarvasmarha-leukózis vírusspecifikus glikoproteinjeit; |
| --- | --- | --- |

4.

A próbához szükséges reagensek a következők:

a)

antigén: az antigénnek tartalmaznia kell az E05 szérummal standardizált enzootiás szarvasmarha-leukózis vírusspecifikus glikoproteinjeit;

| b) | a vizsgálandó szérum; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálandó szérum;

| c) | ismerten pozitív kontrollszérum; |
| --- | --- |

c)

ismerten pozitív kontrollszérum;

| d) | agargél:






  — | 0,8 % agar, |
| --- | --- | --- |

d)

agargél:

—

0,8 % agar,

| — | 8,5 % NaCl, |
| --- | --- |

—

8,5 % NaCl,

| — | 0,05 M Tris-puffer pH 7,2, |
| --- | --- |

—

0,05 M Tris-puffer pH 7,2,

| — | 15 ml agar 85 mm átmérőjű Petri-csészébe kiöntve 2,6 mm vastagságú agart eredményez. |
| --- | --- |

—

15 ml agar 85 mm átmérőjű Petri-csészébe kiöntve 2,6 mm vastagságú agart eredményez.

| 5. | Hét nedvességmentes vájatot kell az edény aljáig az agargélbe vágni a következő minta szerint: egy központi vájat és körülötte kör alakban további hat vájat.
  A központi vájat átmérője: 4 mm
  A külső vájatok átmérője: 6 mm
  A központi és a külső vájatok közötti távolság: 3 mm |
| --- | --- |

5.

Hét nedvességmentes vájatot kell az edény aljáig az agargélbe vágni a következő minta szerint: egy központi vájat és körülötte kör alakban további hat vájat.

A központi vájat átmérője: 4 mm

A külső vájatok átmérője: 6 mm

A központi és a külső vájatok közötti távolság: 3 mm

| 6. | A középső vájatot meg kell tölteni a standard antigénnel. A B.3. szakaszban leírt módon az 1-es és a 4-es perifériás vájatot az ismerten pozitív szérummal, a 2-es, 3-as, 5-ös és 6-os vájatot pedig a vizsgálandó szérummal kell megtölteni. A vájatokat addig kell feltölteni, amíg az edény alja el nem tűnik. |
| --- | --- |

6.

A középső vájatot meg kell tölteni a standard antigénnel. A B.3. szakaszban leírt módon az 1-es és a 4-es perifériás vájatot az ismerten pozitív szérummal, a 2-es, 3-as, 5-ös és 6-os vájatot pedig a vizsgálandó szérummal kell megtölteni. A vájatokat addig kell feltölteni, amíg az edény alja el nem tűnik.

| 7. | Ez a következő mennyiségeket eredményezi:






  — | antigén: 32 μl, |
| --- | --- | --- |

7.

Ez a következő mennyiségeket eredményezi:

—

antigén: 32 μl,

| — | kontrollszérum: 73 μl, |
| --- | --- |

—

kontrollszérum: 73 μl,

| — | vizsgálandó szérum: 73 μl. |
| --- | --- |

—

vizsgálandó szérum: 73 μl.

| 8. | Az inkubáció 72 órán keresztül, szobahőmérsékleten (20 °C és 27 °C között), zárt nedves kamrában történik. |
| --- | --- |

8.

Az inkubáció 72 órán keresztül, szobahőmérsékleten (20 °C és 27 °C között), zárt nedves kamrában történik.

| 9. | A próbát 24 és 48 óra elteltével is lehet értékelni, de végleges eredményt csak 72 óra elteltével lehet kapni:






  a) | a vizsgálandó szérum pozitív, ha specifikus precipitációs ívet alkot a szarvasmarhaleukózis-vírus (BLV) antigénnel, és teljes identikus precipitációs ívet ad a kontrollszérummal; |
| --- | --- | --- |

9.

A próbát 24 és 48 óra elteltével is lehet értékelni, de végleges eredményt csak 72 óra elteltével lehet kapni:

a)

a vizsgálandó szérum pozitív, ha specifikus precipitációs ívet alkot a szarvasmarhaleukózis-vírus (BLV) antigénnel, és teljes identikus precipitációs ívet ad a kontrollszérummal;

| b) | a vizsgálandó szérum negatív, ha nem alkot specifikus precipitációs ívet a BLV antigénnel, valamint nem hajlítja el a kontrollszérum által adott ívet; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálandó szérum negatív, ha nem alkot specifikus precipitációs ívet a BLV antigénnel, valamint nem hajlítja el a kontrollszérum által adott ívet;

| c) | a reakció nem tekinthető egyértelműnek, amennyiben az:






  i. | a kontrollszérum ívét a BLV antigént tartalmazó vájat felé hajlítja anélkül, hogy látható precipitációs ívet mutatna az antigénnel; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a reakció nem tekinthető egyértelműnek, amennyiben az:

i.

a kontrollszérum ívét a BLV antigént tartalmazó vájat felé hajlítja anélkül, hogy látható precipitációs ívet mutatna az antigénnel; vagy

| ii. | ha sem pozitívnak, sem negatívnak nem minősíthető. |
| --- | --- |

ii.

ha sem pozitívnak, sem negatívnak nem minősíthető.

Kétes reakciók esetében a próbát meg lehet ismételni koncentrált szérum felhasználásával.

| 10. | Alkalmazható bármely más vájatkonfiguráció vagy mintázat, feltéve, hogy a negatív szérummal 1:10 arányban hígított E05 szérum esetében pozitív eredmény mutatható ki. |
| --- | --- |

10.

Alkalmazható bármely más vájatkonfiguráció vagy mintázat, feltéve, hogy a negatív szérummal 1:10 arányban hígított E05 szérum esetében pozitív eredmény mutatható ki.

B.   Az antigén-standardizálás

| 1. | Szükséges oldatok és anyagok:






  a) | 40 ml 1,6 %-os agaróz 0,05 M Tris/HCl pufferben, 7,2 pH, 8,5 % NaCl-dal; |
| --- | --- | --- |

1.

Szükséges oldatok és anyagok:

a)

40 ml 1,6 %-os agaróz 0,05 M Tris/HCl pufferben, 7,2 pH, 8,5 % NaCl-dal;

| b) | 15 ml szarvasmarha-leukózis szérum, amely kizárólag a szarvasmarha-leukózis vírus glikoproteinjei ellen tartalmaz ellenanyagokat, 7,2-es pH-jú 0,05 M Tris/HCl pufferben 1:10 arányban hígítva, 8,5 % NaCl-dal; |
| --- | --- |

b)

15 ml szarvasmarha-leukózis szérum, amely kizárólag a szarvasmarha-leukózis vírus glikoproteinjei ellen tartalmaz ellenanyagokat, 7,2-es pH-jú 0,05 M Tris/HCl pufferben 1:10 arányban hígítva, 8,5 % NaCl-dal;

| c) | 15 ml szarvasmarha-leukózis szérum, amely kizárólag a szarvasmarhaleukózis-vírus glikoproteinjei ellen tartalmaz ellenanyagokat, 7,2-es pH-jú 0,05 M Tris/HCl pufferben 1:5 arányban hígítva, 8,5 % NaCl-dal; |
| --- | --- |

c)

15 ml szarvasmarha-leukózis szérum, amely kizárólag a szarvasmarhaleukózis-vírus glikoproteinjei ellen tartalmaz ellenanyagokat, 7,2-es pH-jú 0,05 M Tris/HCl pufferben 1:5 arányban hígítva, 8,5 % NaCl-dal;

| d) | négy darab 85 mm átmérőjű műanyag Petri-csésze; |
| --- | --- |

d)

négy darab 85 mm átmérőjű műanyag Petri-csésze;

| e) | 4–6 mm átmérőjű lyukasztó; |
| --- | --- |

e)

4–6 mm átmérőjű lyukasztó;

| f) | referencia-antigén; |
| --- | --- |

f)

referencia-antigén;

| g) | a standardizálandó antigén; |
| --- | --- |

g)

a standardizálandó antigén;

| h) | vízfürdő (56 °C). |
| --- | --- |

h)

vízfürdő (56 °C).

| 2. | Eljárás:
  Az agarózt (1,6 %) 100 °C-ra történő óvatos melegítéssel oldjuk fel a Tris/HCl pufferban. Körülbelül egy órára helyezzük 56 °C-os vízfürdőbe. A szarvasmarha-leukózis szérumhígításokat szintén helyezzük 56 °C-os vízfürdőbe.
  Ezután az 56 °C-os agarózból 15 ml-nyi mennyiséget keverjük össze a 15 ml szarvasmarhaszérum-hígítással (1:10), gyorsan rázzuk össze, és 15-15 ml-t öntsünk a két Petri-csésze mindegyikébe. Ismételjük meg az eljárást az 1:5-ös hígítású szarvasmarhaleukózis-szérummal.
  Amikor az agaróz megszilárdult, a lyukakat a következők szerint kell elkészíteni: | |
| --- | --- | --- |
| | |

2.

Eljárás:

Az agarózt (1,6 %) 100 °C-ra történő óvatos melegítéssel oldjuk fel a Tris/HCl pufferban. Körülbelül egy órára helyezzük 56 °C-os vízfürdőbe. A szarvasmarha-leukózis szérumhígításokat szintén helyezzük 56 °C-os vízfürdőbe.

Ezután az 56 °C-os agarózból 15 ml-nyi mennyiséget keverjük össze a 15 ml szarvasmarhaszérum-hígítással (1:10), gyorsan rázzuk össze, és 15-15 ml-t öntsünk a két Petri-csésze mindegyikébe. Ismételjük meg az eljárást az 1:5-ös hígítású szarvasmarhaleukózis-szérummal.

Amikor az agaróz megszilárdult, a lyukakat a következők szerint kell elkészíteni:

Image

Image

Image

Image

| 3. | Az antigén hozzáadása:






  a) | 1. és 3. Petri-csésze:






  i. | A. vájat – hígítatlan referencia-antigén; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az antigén hozzáadása:

a)

1. és 3. Petri-csésze:

i.

A. vájat – hígítatlan referencia-antigén;

| ii. | B. vájat – 1:2 hígítású referencia-antigén; |
| --- | --- |

ii.

B. vájat – 1:2 hígítású referencia-antigén;

| iii. | C. és E. vájat – referencia-antigén; |
| --- | --- |

iii.

C. és E. vájat – referencia-antigén;

| iv. | D. vájat – hígítatlan vizsgálandó antigén. |
| --- | --- |

iv.

D. vájat – hígítatlan vizsgálandó antigén.

| b) | 2. és 4. Petri-csésze:






  i. | A. vájat – hígítatlan vizsgálandó antigén; |
| --- | --- | --- |

b)

2. és 4. Petri-csésze:

i.

A. vájat – hígítatlan vizsgálandó antigén;

| ii. | B. vájat – 1:2 hígítású vizsgálandó antigén; |
| --- | --- |

ii.

B. vájat – 1:2 hígítású vizsgálandó antigén;

| iii. | C. vájat – 1:4 hígítású vizsgálandó antigén; |
| --- | --- |

iii.

C. vájat – 1:4 hígítású vizsgálandó antigén;

| iv. | D. vájat – 1:8 hígítású vizsgálandó antigén. |
| --- | --- |

iv.

D. vájat – 1:8 hígítású vizsgálandó antigén.

| 4. | További utasítások:






  a) | Az optimális precipitáció elérése érdekében a próbákat két szérumhígítással (1:5 és 1:10) kell elvégezni. |
| --- | --- | --- |

4.

További utasítások:

a)

Az optimális precipitáció elérése érdekében a próbákat két szérumhígítással (1:5 és 1:10) kell elvégezni.

| b) | Amennyiben a precipitációs gyűrű átmérője mindkét hígítás esetén túl kicsi, úgy a szérumot tovább kell hígítani. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a precipitációs gyűrű átmérője mindkét hígítás esetén túl kicsi, úgy a szérumot tovább kell hígítani.

| c) | Amennyiben a precipitációs gyűrű átmérője mindkét hígítás esetén túl nagy és elmosódott, úgy alacsonyabb hígítási léptékű szérumot kell választani. |
| --- | --- |

c)

Amennyiben a precipitációs gyűrű átmérője mindkét hígítás esetén túl nagy és elmosódott, úgy alacsonyabb hígítási léptékű szérumot kell választani.

| d) | Az agaróz végső koncentrációja 0,8 %, a szérumoké pedig 5, illetve 10 %. |
| --- | --- |

d)

Az agaróz végső koncentrációja 0,8 %, a szérumoké pedig 5, illetve 10 %.

| e) | A mért átmérőket a következő koordinátarendszerben kell ábrázolni. A referencia-antigénnel azonos átmérőjű precipitációt mutató antigénhígítás a munkahígítás. |
| --- | --- |

e)

A mért átmérőket a következő koordinátarendszerben kell ábrázolni. A referencia-antigénnel azonos átmérőjű precipitációt mutató antigénhígítás a munkahígítás.

Image

C.   Enzimkötött immunoszorbens teszt (ELISA) alkalmazása enzootiás szarvasmarha-leukózis kimutatására

| 1. | Az alkalmazandó anyagok és reagensek a következők:






  a) | szilárd fázisú mikrolemezek, küvetták vagy más szilárd fázis; |
| --- | --- | --- |

1.

Az alkalmazandó anyagok és reagensek a következők:

a)

szilárd fázisú mikrolemezek, küvetták vagy más szilárd fázis;

| b) | poliklonális vagy monoklonális elfogó ellenanyagok segítségével vagy anélkül a szilárd fázishoz rögzített antigén. Amennyiben az antigént közvetlenül a szilárd fázishoz kötik, minden pozitív reakciót mutató mintát a kontrollantigénnel újra meg kell vizsgálni. A kontrollantigénnek meg kell egyeznie az antigénnel, kivéve, ha a BLV antigének nincsenek jelen. Amennyiben elfogó ellenanyagokkal vonják be a szilárd fázist, az ellenanyagok kizárólag a BLV antigénekre reagálhatnak; |
| --- | --- |

b)

poliklonális vagy monoklonális elfogó ellenanyagok segítségével vagy anélkül a szilárd fázishoz rögzített antigén. Amennyiben az antigént közvetlenül a szilárd fázishoz kötik, minden pozitív reakciót mutató mintát a kontrollantigénnel újra meg kell vizsgálni. A kontrollantigénnek meg kell egyeznie az antigénnel, kivéve, ha a BLV antigének nincsenek jelen. Amennyiben elfogó ellenanyagokkal vonják be a szilárd fázist, az ellenanyagok kizárólag a BLV antigénekre reagálhatnak;

| c) | a vizsgálandó biológiai folyadék; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálandó biológiai folyadék;

| d) | megfelelő pozitív és negatív kontroll; |
| --- | --- |

d)

megfelelő pozitív és negatív kontroll;

| e) | konjugátum; |
| --- | --- |

e)

konjugátum;

| f) | a használt enzimhez adaptált szubsztrát; |
| --- | --- |

f)

a használt enzimhez adaptált szubsztrát;

| g) | szükség esetén leállító oldat; |
| --- | --- |

g)

szükség esetén leállító oldat;

| h) | a reagensek előkészítésére, a vizsgálandó minták hígítására és lemosásra szolgáló oldatok; |
| --- | --- |

h)

a reagensek előkészítésére, a vizsgálandó minták hígítására és lemosásra szolgáló oldatok;

| i) | a használt szubsztrátnak megfelelő leolvasási rendszer. |
| --- | --- |

i)

a használt szubsztrátnak megfelelő leolvasási rendszer.

| 2. | A teszt standardizálása és érzékenysége
  Az ELISA-teszt érzékenységének olyan fokúnak kell lennie, hogy az egyesített egyedi minták esetében kapott hígítás 10-szeresére (szérumminták esetében) vagy 250-szeresére (tejminták esetében) hígított E05 szérum pozitív eredményt adjon. A minták (szérum- és tejminták) egyedi vizsgálata esetén a (negatív szérumban) 1:10 arányban vagy (negatív tejben) 1:250 arányban hígított E05 szérumnak pozitív eredményt kell hoznia, ha az egyedi minták vizsgálatára alkalmazott hígítási fokkal megegyező hígításban vizsgálják. Az ELISA-teszt minőségének ellenőrzése és különösen az E05 szérummal kapott szám alapján az egyesítendő minták számának minden egyes termelési tétel esetében történő meghatározása az A. szakasz 2. pontjában említett intézetek feladata lesz. |
| --- | --- |

2.

A teszt standardizálása és érzékenysége

Az ELISA-teszt érzékenységének olyan fokúnak kell lennie, hogy az egyesített egyedi minták esetében kapott hígítás 10-szeresére (szérumminták esetében) vagy 250-szeresére (tejminták esetében) hígított E05 szérum pozitív eredményt adjon. A minták (szérum- és tejminták) egyedi vizsgálata esetén a (negatív szérumban) 1:10 arányban vagy (negatív tejben) 1:250 arányban hígított E05 szérumnak pozitív eredményt kell hoznia, ha az egyedi minták vizsgálatára alkalmazott hígítási fokkal megegyező hígításban vizsgálják. Az ELISA-teszt minőségének ellenőrzése és különösen az E05 szérummal kapott szám alapján az egyesítendő minták számának minden egyes termelési tétel esetében történő meghatározása az A. szakasz 2. pontjában említett intézetek feladata lesz.

| 3. | Az ELISA-teszt enzootiás szarvasmarha-leukózis kimutatására való alkalmazásának feltételei






  a) | Az ELISA-tesztek szérum- és tejmintákon alkalmazhatók. |
| --- | --- | --- |

3.

Az ELISA-teszt enzootiás szarvasmarha-leukózis kimutatására való alkalmazásának feltételei

a)

Az ELISA-tesztek szérum- és tejmintákon alkalmazhatók.

| b) | Amennyiben az ELISA-tesztek a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összhangban bizonylatolási célokra, vagy a D. melléklet I. fejezetével összhangban valamely állomány státuszának megállapítására és fenntartására alkalmazzák, a szérum- és tejmintákat oly módon kell elegykezelni, hogy a vizsgálati mintákat egyértelműen hozzá lehessen rendelni ahhoz az állategyedhez, amelyből származó mintát az elegy tartalmazta. Az igazoló vizsgálatokat az egyes állategyedekből vett mintákon kell elvégezni. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben az ELISA-tesztek a 6. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összhangban bizonylatolási célokra, vagy a D. melléklet I. fejezetével összhangban valamely állomány státuszának megállapítására és fenntartására alkalmazzák, a szérum- és tejmintákat oly módon kell elegykezelni, hogy a vizsgálati mintákat egyértelműen hozzá lehessen rendelni ahhoz az állategyedhez, amelyből származó mintát az elegy tartalmazta. Az igazoló vizsgálatokat az egyes állategyedekből vett mintákon kell elvégezni.

| c) | Az ELISA-teszt alkalmazható valamely olyan gazdaságból gyűjtött tejből vett ömlesztettej-minta vizsgálatára, amelyben a tejelő tehenek legalább 30 %-a tejel. Az igazoló vizsgálatokat az egyes állategyedekből vett szérummintákon kell elvégezni.” |
| --- | --- |

c)

Az ELISA-teszt alkalmazható valamely olyan gazdaságból gyűjtött tejből vett ömlesztettej-minta vizsgálatára, amelyben a tejelő tehenek legalább 30 %-a tejel. Az igazoló vizsgálatokat az egyes állategyedekből vett szérummintákon kell elvégezni.”

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/42

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 16.)

a halászati ellenőrzés, vizsgálat és felügyelet területét érintő bizonyos projektek keretében felmerült tagállami kiadásokhoz nyújtandó 2009. évi közösségi pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2009) 9935. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol, dán, görög, holland, lett, német, olasz, portugál, román, spanyol és svéd szöveg hiteles)

(2009/977/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi intézkedések létrehozásáról szóló, 2006. május 22-i 861/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 21. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2009-es tagállami halászati ellenőrzési programokkal összefüggésben a tagállamok által benyújtott közösségi társfinanszírozás iránti kérelmek alapján a Bizottság elfogadta a 2009/746/EK határozatot (2), amely mindazonáltal nem használta fel teljes mértékben a halászati ellenőrzés céljára rendelkezésre álló 2009-es költségvetési keretet. |
| --- | --- |

(1)

A 2009-es tagállami halászati ellenőrzési programokkal összefüggésben a tagállamok által benyújtott közösségi társfinanszírozás iránti kérelmek alapján a Bizottság elfogadta a 2009/746/EK határozatot (2), amely mindazonáltal nem használta fel teljes mértékben a halászati ellenőrzés céljára rendelkezésre álló 2009-es költségvetési keretet.

| (2) | A 2009-es költségvetés fel nem használt részét indokolt kiosztani egy új határozattal. |
| --- | --- |

(2)

A 2009-es költségvetés fel nem használt részét indokolt kiosztani egy új határozattal.

| (3) | A 861/2006/EK rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok felkérést kaptak, hogy további finanszírozási kérelmeket nyújtsanak be a Bizottság által kijelölt prioritási területekkel – vagyis az automatizálással és az adatkezeléssel, az új technológiákkal, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatról szóló szemináriumokkal – összefüggésben. |
| --- | --- |

(3)

A 861/2006/EK rendelet 21. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok felkérést kaptak, hogy további finanszírozási kérelmeket nyújtsanak be a Bizottság által kijelölt prioritási területekkel – vagyis az automatizálással és az adatkezeléssel, az új technológiákkal, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatról szóló szemináriumokkal – összefüggésben.

| (4) | Ennek alapján, illetve a költségvetési korlátokat figyelembe véve elutasították például a kísérleti projektekhez, illetve a járőrszolgálatot ellátó hajók és légi járművek építéséhez kapcsolódó közösségi finanszírozási kérelmeket, mivel azok nem tartoznak a fent ismertetett prioritási területek közé. |
| --- | --- |

(4)

Ennek alapján, illetve a költségvetési korlátokat figyelembe véve elutasították például a kísérleti projektekhez, illetve a járőrszolgálatot ellátó hajók és légi járművek építéséhez kapcsolódó közösségi finanszírozási kérelmeket, mivel azok nem tartoznak a fent ismertetett prioritási területek közé.

| (5) | A 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontjában felsorolt tevékenységekre vonatkozó kérelmek közösségi finanszírozásban részesülhetnek. |
| --- | --- |

(5)

A 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontjában felsorolt tevékenységekre vonatkozó kérelmek közösségi finanszírozásban részesülhetnek.

| (6) | A közösségi finanszírozás iránti kérelmeknek meg kell felelniük a 391/2007/EK bizottsági rendeletben (3) meghatározott szabályoknak. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi finanszírozás iránti kérelmeknek meg kell felelniük a 391/2007/EK bizottsági rendeletben (3) meghatározott szabályoknak.

| (7) | A közösségi pénzügyi hozzájárulás maximális összegeit és mértékét a 861/2006/EK rendelet 15. cikkében megállapított határokon belül helyénvaló megállapítani, valamint szükséges meghatározni az odaítélés feltételeit. |
| --- | --- |

(7)

A közösségi pénzügyi hozzájárulás maximális összegeit és mértékét a 861/2006/EK rendelet 15. cikkében megállapított határokon belül helyénvaló megállapítani, valamint szükséges meghatározni az odaítélés feltételeit.

| (8) | A Bizottság által meghatározott prioritási fellépésekbe történő beruházások ösztönzése érdekében, illetve a pénzügyi válság következtében a tagállamok költségvetését érő negatív hatások következtében a fentiekben említett prioritási területekkel összefüggésben felmerült kiadásokhoz – a 861/2006/EK rendelet 15. cikkében előírt határokon belül – indokolt nagyarányú társfinanszírozást nyújtani. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság által meghatározott prioritási fellépésekbe történő beruházások ösztönzése érdekében, illetve a pénzügyi válság következtében a tagállamok költségvetését érő negatív hatások következtében a fentiekben említett prioritási területekkel összefüggésben felmerült kiadásokhoz – a 861/2006/EK rendelet 15. cikkében előírt határokon belül – indokolt nagyarányú társfinanszírozást nyújtani.

| (9) | A hozzájárulásra való jogosultsághoz az automatikus helymeghatározási eszközöknek meg kell felelniük a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK rendeletben (4) megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

(9)

A hozzájárulásra való jogosultsághoz az automatikus helymeghatározási eszközöknek meg kell felelniük a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK rendeletben (4) megállapított követelményeknek.

| (10) | A hozzájárulásra való jogosultsághoz a halászhajók fedélzetén lévő elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi eszközöknek meg kell felelniük a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 3-i 1077/2008/EK bizottsági rendeletben (5) előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(10)

A hozzájárulásra való jogosultsághoz a halászhajók fedélzetén lévő elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi eszközöknek meg kell felelniük a halászati tevékenységekre vonatkozó információ elektronikus rögzítéséről és jelentéséről, valamint a távérzékelés eszközeiről szóló 1966/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1566/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 3-i 1077/2008/EK bizottsági rendeletben (5) előírt követelményeknek.

| (11) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontjában említett, a közös halászati politikára vonatkozó monitoring és ellenőrzési rendszerekhez kapcsolódó bizonyos projektek végrehajtása során 2009-ben felmerült tagállami kiadásokhoz nyújtandó 2009. évi közösségi pénzügyi hozzájárulásról rendelkezik. Megállapítja a közösségi pénzügyi hozzájárulás tagállamonkénti összegét, a közösségi pénzügyi hozzájárulás mértékét és odaítélésének feltételeit.

2. cikk

A fennálló kötelezettségvállalások teljesítése

Az érintett tagállamok valamennyi, költségtérítési igény tárgyát képező kifizetést 2013. június 30-ig teljesítenek. A fenti határidőn túli tagállami kifizetések nem téríthetők vissza. Az e határozathoz kapcsolódó, fel nem használt költségvetési előirányzatokat legkésőbb 2014. december 31-ig vissza kell vonni.

3. cikk

Új technológiák és informatikai hálózatok

(1)   Az I. mellékletben említett projektek tekintetében a halászati tevékenységek monitoringjával, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos adatcsere hatékonyságát és biztonságát elősegítő számítógépes technológia megvásárlásával, telepítésével és technikai támogatásával, illetve az informatikai hálózatok létrehozásával összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – a támogatható kiadások 50 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak.

(2)   Az I. melléklet szerinti, a hajómegfigyelési rendszerhez (VMS), az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerekhez (ERS), illetőleg a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászathoz kapcsolódó kiadások esetében az (1) bekezdésben említett társfinanszírozás mértéke 95 %.

4. cikk

Automatikus helymeghatározási eszközök

(1)   A II. mellékletben említett projektek tekintetében a hajók távolról, a halászati felügyelő központból VMS-rendszeren keresztül történő megfigyelését lehetővé tévő automatikus helymeghatározási eszközök megvásárlásával és fedélzetre szerelésével összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – a támogatható kiadások 95 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett pénzügyi hozzájárulás felső határa hajónként 1 500 EUR.

(3)   Az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulásra való jogosultsághoz az automatikus helymeghatározási eszközöknek meg kell felelniük a 2244/2003/EK rendeletben megállapított követelményeknek.

5. cikk

Elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek

A III. mellékletben említett projektek tekintetében a halászati tevékenységek monitoringjával, ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos adatcsere hatékonyságát és biztonságát elősegítő ERS-rendszer elemeinek fejlesztésével, megvásárlásával, telepítésével és technikai támogatásával összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – a támogatható kiadások 95 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak.

6. cikk

Elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi eszközök

(1)   A IV. mellékletben említett projektek tekintetében a hajók számára a halászati tevékenységgel kapcsolatos adatok elektronikus rögzítését és a halászati felügyelő központnak történő továbbítását lehetővé tévő ERS-eszközök megvásárlásával és fedélzetre szerelésével összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – a támogatható kiadások 95 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak.

(2)   A (4) bekezdés sérelme nélkül az (1) bekezdés szerinti pénzügyi hozzájárulás felső határa hajónként 3 000 EUR.

(3)   A pénzügyi hozzájárulásra való jogosultsághoz az ERS-eszközöknek meg kell felelniük az 1077/2008/EK rendeletben megállapított követelményeknek.

(4)   Az ERS és VMS funkciókat egyesítő, valamint a 2244/2003/EK és az 1077/2008/EK rendeletben foglalt követelményeket teljesítő eszközök esetében az e cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi hozzájárulás felső határa 4 500 EUR.

7. cikk

Képzési és csereprogramok

(1)   Az V. mellékletben említett projektek tekintetében a halászat vonatkozásában végzett monitoring-, ellenőrzési és felügyeleti feladatokért felelős köztisztviselők képzési és csereprogramjaival összefüggésben felmerült kiadások – a szóban forgó mellékletben megállapított határokon belül – a támogatható kiadások 50 %-ának megfelelő pénzügyi hozzájárulásra jogosultak.

(2)   Amennyiben az V. melléklet szerinti kiadások a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatról szóló szemináriumok összefüggésében merültek fel, az (1) bekezdésben említett társfinanszírozás mértéke 95 %.

8. cikk

A közösségi hozzájárulás tagállamonkénti legnagyobb összege

Az összes tervezett kiadás, az e határozat alapján kiválasztott projektek összes kiadása és az e határozat alapján kiosztott közösségi hozzájárulás tagállamonkénti legnagyobb összege a következőképpen alakul:

| (EUR-ban) |
| --- |
| Tagállam | A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Közösségi hozzájárulás |
| Dánia | 3 638 843 | 1 143 733 | 1 057 867 |
| Németország | 2 426 282 | 1 017 000 | 828 400 |
| Írország | 1 143 000 | 800 000 | 300 000 |
| Görögország | 2 500 000 | 907 895 | 525 000 |
| Spanyolország | 10 695 000 | 3 783 000 | 2 526 000 |
| Olaszország | 4 990 000 | 3 140 000 | 2 897 500 |
| Lettország | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Hollandia | 1 910 000 | 450 000 | 427 500 |
| Portugália | 7 439 055 | 4 171 655 | 2 635 194 |
| Románia | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Svédország | 1 550 000 | 700 000 | 600 000 |
| Egyesült Királyság | 1 153 763 | 911 161 | 779 870 |
| Összesen | 37 477 195 | 17 055 696 | 12 600 000 |

(EUR-ban)

Tagállam

A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Közösségi hozzájárulás

Dánia

3 638 843

1 143 733

1 057 867

Németország

2 426 282

1 017 000

828 400

Írország

1 143 000

800 000

300 000

Görögország

2 500 000

907 895

525 000

Spanyolország

10 695 000

3 783 000

2 526 000

Olaszország

4 990 000

3 140 000

2 897 500

Lettország

15 652

15 652

14 869

Hollandia

1 910 000

450 000

427 500

Portugália

7 439 055

4 171 655

2 635 194

Románia

15 600

15 600

7 800

Svédország

1 550 000

700 000

600 000

Egyesült Királyság

1 153 763

911 161

779 870

Összesen

37 477 195

17 055 696

12 600 000

9. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, az Olasz Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Holland Királyság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Svéd Királyság és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 267., 2009.10.10., 20. o.

2

(3)  HL L 97., 2007.4.12., 30. o.

3

(4)  HL L 333., 2003.12.20., 17. o.

4

(5)  HL L 295., 2008.11.4., 3. o.

5

---

I. MELLÉKLET

ÚJ TECHNOLÓGIÁK ÉS INFORMATIKAI HÁLÓZATOK

| (EUR-ban) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Közösségi hozzájárulás |
| Dánia |
| DK/09/08 | 44 000 | 0 | 0 |
| DK/09/09 | 1 333 333 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 1 377 333 | 0 | 0 |
| Németország |
| DE/09/12 | 3 782 | 0 | 0 |
| DE/09/15 | 20 000 | 0 | 0 |
| DE/09/16 | 9 000 | 0 | 0 |
| DE/09/25 | 12 000 | 0 | 0 |
| DE/09/26 | 112 500 | 0 | 0 |
| DE/09/27 | 465 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 622 282 | 0 | 0 |
| Írország |
| IE/09/03 | 63 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 63 000 | 0 | 0 |
| Görögország |
| EL/09/06 | 1 500 000 | 750 000 | 375 000 |
| EL/09/07 | 1 000 000 | 157 895 | 150 000 |
| Részösszeg | 2 500 000 | 907 895 | 525 000 |
| Hollandia |
| NL/09/18 | 585 000 | 0 | 0 |
| NL/09/19 | 875 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 1 460 000 | 0 | 0 |
| Portugália |
| PT/09/07 | 1 500 000 | 0 | 0 |
| PT/09/08 | 1 500 800 | 0 | 0 |
| PT/09/09 | 46 600 | 0 | 0 |
| PT/09/10 | 220 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 3 267 400 | 0 | 0 |
| Románia |
| RO/09/04 | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Részösszeg | 15 600 | 15 600 | 7 800 |
| Svédország |
| SE/09/15 | 100 000 | 0 | 0 |
| SE/09/16 | 500 000 | 0 | 0 |
| SE/09/18 | 250 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 850 000 | 0 | 0 |
| Egyesült Királyság |
| UK/09/69 | 9 879 | 0 | 0 |
| UK/09/71 | 1 395 | 0 | 0 |
| UK/09/73 | 5 811 | 0 | 0 |
| UK/09/74 | 6 973 | 0 | 0 |
| UK/09/75 | 51 578 | 0 | 0 |
| UK/09/76 | 5 811 | 0 | 0 |
| UK/09/77 | 814 | 0 | 0 |
| UK/09/78 | 2 529 | 0 | 0 |
| UK/09/79 | 465 | 0 | 0 |
| UK/09/80 | 5 113 | 0 | 0 |
| UK/09/81 | 5 100 | 0 | 0 |
| UK/09/83 | 7 670 | 0 | 0 |
| UK/09/86 | 11 622 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 114 760 | 0 | 0 |
| Összesen | 10 270 375 | 923 495 | 532 800 |

(EUR-ban)

Tagállam és a projekt kódja

A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Közösségi hozzájárulás

Dánia

DK/09/08

44 000

0

0

DK/09/09

1 333 333

0

0

Részösszeg

1 377 333

0

0

Németország

DE/09/12

3 782

0

0

DE/09/15

20 000

0

0

DE/09/16

9 000

0

0

DE/09/25

12 000

0

0

DE/09/26

112 500

0

0

DE/09/27

465 000

0

0

Részösszeg

622 282

0

0

Írország

IE/09/03

63 000

0

0

Részösszeg

63 000

0

0

Görögország

EL/09/06

1 500 000

750 000

375 000

EL/09/07

1 000 000

157 895

150 000

Részösszeg

2 500 000

907 895

525 000

Hollandia

NL/09/18

585 000

0

0

NL/09/19

875 000

0

0

Részösszeg

1 460 000

0

0

Portugália

PT/09/07

1 500 000

0

0

PT/09/08

1 500 800

0

0

PT/09/09

46 600

0

0

PT/09/10

220 000

0

0

Részösszeg

3 267 400

0

0

Románia

RO/09/04

15 600

15 600

7 800

Részösszeg

15 600

15 600

7 800

Svédország

SE/09/15

100 000

0

0

SE/09/16

500 000

0

0

SE/09/18

250 000

0

0

Részösszeg

850 000

0

0

Egyesült Királyság

UK/09/69

9 879

0

0

UK/09/71

1 395

0

0

UK/09/73

5 811

0

0

UK/09/74

6 973

0

0

UK/09/75

51 578

0

0

UK/09/76

5 811

0

0

UK/09/77

814

0

0

UK/09/78

2 529

0

0

UK/09/79

465

0

0

UK/09/80

5 113

0

0

UK/09/81

5 100

0

0

UK/09/83

7 670

0

0

UK/09/86

11 622

0

0

Részösszeg

114 760

0

0

Összesen

10 270 375

923 495

532 800

---

II. MELLÉKLET

AUTOMATIKUS HELYMEGHATÁROZÁSI ESZKÖZÖK

| (EUR-ban) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Közösségi hozzájárulás |
| Németország |
| DE/09/17 | 48 000 | 48 000 | 24 000 |
| DE/09/18 | 12 000 | 0 | 0 |
| DE/09/19 | 45 000 | 0 | 0 |
| DE/09/20 | 20 000 | 0 | 0 |
| DE/09/28 | 258 000 | 258 000 | 129 000 |
| Részösszeg | 383 000 | 306 000 | 153 000 |
| Egyesült Királyság |
| UK/09/72 | 197 573 | 197 573 | 102 000 |
| Részösszeg | 197 573 | 197 573 | 102 000 |
| Összesen | 580 573 | 503 573 | 255 000 |

(EUR-ban)

Tagállam és a projekt kódja

A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Közösségi hozzájárulás

Németország

DE/09/17

48 000

48 000

24 000

DE/09/18

12 000

0

0

DE/09/19

45 000

0

0

DE/09/20

20 000

0

0

DE/09/28

258 000

258 000

129 000

Részösszeg

383 000

306 000

153 000

Egyesült Királyság

UK/09/72

197 573

197 573

102 000

Részösszeg

197 573

197 573

102 000

Összesen

580 573

503 573

255 000

---

III. MELLÉKLET

ELEKTRONIKUS ADATRÖGZÍTÉSI ÉS JELENTÉSTÉTELI RENDSZEREK

| (EUR-ban) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Közösségi hozzájárulás |
| Dánia |
| DK/09/11 | 100 000 | 0 | 0 |
| DK/09/12 | 100 000 | 0 | 0 |
| DK/09/13 | 133 333 | 0 | 0 |
| DK/09/14 | 200 000 | 0 | 0 |
| DK/09/15 | 166 667 | 0 | 0 |
| DK/09/16 | 133 333 | 0 | 0 |
| DK/09/17 | 284 444 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 1 117 777 | 0 | 0 |
| Németország |
| DE/09/06 | 350 000 | 0 | 0 |
| DE/09/07 | 50 000 | 0 | 0 |
| DE/09/08 | 60 000 | 0 | 0 |
| DE/09/09 | 30 000 | 0 | 0 |
| DE/09/10 | 100 000 | 0 | 0 |
| DE/09/11 | 120 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 710 000 | 0 | 0 |
| Írország |
| IE/09/04 | 80 000 | 0 | 0 |
| IE/09/05 | 200 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 280 000 | 0 | 0 |
| Lettország |
| LV/09/01 | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Részösszeg | 15 652 | 15 652 | 14 869 |
| Hollandia |
| NL/09/20 | 450 000 | 450 000 | 427 500 |
| Részösszeg | 450 000 | 450 000 | 427 500 |
| Egyesült Királyság |
| UK/09/68 | 116 220 | 0 | 0 |
| UK/09/84 | 11 622 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 127 842 | 0 | 0 |
| Összesen | 2 701 271 | 465 652 | 442 369 |

(EUR-ban)

Tagállam és a projekt kódja

A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Közösségi hozzájárulás

Dánia

DK/09/11

100 000

0

0

DK/09/12

100 000

0

0

DK/09/13

133 333

0

0

DK/09/14

200 000

0

0

DK/09/15

166 667

0

0

DK/09/16

133 333

0

0

DK/09/17

284 444

0

0

Részösszeg

1 117 777

0

0

Németország

DE/09/06

350 000

0

0

DE/09/07

50 000

0

0

DE/09/08

60 000

0

0

DE/09/09

30 000

0

0

DE/09/10

100 000

0

0

DE/09/11

120 000

0

0

Részösszeg

710 000

0

0

Írország

IE/09/04

80 000

0

0

IE/09/05

200 000

0

0

Részösszeg

280 000

0

0

Lettország

LV/09/01

15 652

15 652

14 869

Részösszeg

15 652

15 652

14 869

Hollandia

NL/09/20

450 000

450 000

427 500

Részösszeg

450 000

450 000

427 500

Egyesült Királyság

UK/09/68

116 220

0

0

UK/09/84

11 622

0

0

Részösszeg

127 842

0

0

Összesen

2 701 271

465 652

442 369

---

IV. MELLÉKLET

ELEKTRONIKUS ADATRÖGZÍTÉSI ÉS JELENTÉSTÉTELI ESZKÖZÖK

| (EUR-ban) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Közösségi hozzájárulás |
| Dánia |
| DK/09/10 | 1 080 000 | 1 080 000 | 1 026 000 |
| Részösszeg | 1 080 000 | 1 080 000 | 1 026 000 |
| Németország |
| DE/09/13 | 84 000 | 84 000 | 79 800 |
| DE/09/21 | 105 000 | 105 000 | 99 700 |
| DE/09/29 | 522 000 | 522 000 | 495 900 |
| Részösszeg | 711 000 | 711 000 | 675 400 |
| Írország |
| IE/09/06 | 800 000 | 800 000 | 300 000 |
| Részösszeg | 800 000 | 800 000 | 300 000 |
| Spanyolország |
| ES/09/36 | 3 753 000 | 3 753 000 | 2 502 000 |
| ES/09/37 | 6 912 000 | 0 | 0 |
| Részösszeg | 10 665 000 | 3 753 000 | 2 502 000 |
| Olaszország |
| ITA/09/14 | 4 800 000 | 2 950 000 | 2 802 500 |
| Részösszeg | 4 800 000 | 2 950 000 | 2 802 500 |
| Portugália |
| PT/09/11 | 2 091 635 | 2 091 635 | 1 224 000 |
| PT/09/12 | 1 993 500 | 1 993 500 | 1 329 000 |
| Részösszeg | 4 085 135 | 4 085 135 | 2 553 000 |
| Svédország |
| SWE/09/17 | 700 000 | 700 000 | 600 000 |
| Részösszeg | 700 000 | 700 000 | 600 000 |
| Egyesült Királyság |
| UK/09/70 | 232 439 | 232 439 | 220 800 |
| UK/09/82 | 453 256 | 453 256 | 430 572 |
| UK/09/85 | 27 893 | 27 893 | 26 498 |
| Részösszeg | 713 588 | 713 588 | 677 870 |
| Összesen | 23 554 723 | 14 792 723 | 11 136 770 |

(EUR-ban)

Tagállam és a projekt kódja

A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Közösségi hozzájárulás

Dánia

DK/09/10

1 080 000

1 080 000

1 026 000

Részösszeg

1 080 000

1 080 000

1 026 000

Németország

DE/09/13

84 000

84 000

79 800

DE/09/21

105 000

105 000

99 700

DE/09/29

522 000

522 000

495 900

Részösszeg

711 000

711 000

675 400

Írország

IE/09/06

800 000

800 000

300 000

Részösszeg

800 000

800 000

300 000

Spanyolország

ES/09/36

3 753 000

3 753 000

2 502 000

ES/09/37

6 912 000

0

0

Részösszeg

10 665 000

3 753 000

2 502 000

Olaszország

ITA/09/14

4 800 000

2 950 000

2 802 500

Részösszeg

4 800 000

2 950 000

2 802 500

Portugália

PT/09/11

2 091 635

2 091 635

1 224 000

PT/09/12

1 993 500

1 993 500

1 329 000

Részösszeg

4 085 135

4 085 135

2 553 000

Svédország

SWE/09/17

700 000

700 000

600 000

Részösszeg

700 000

700 000

600 000

Egyesült Királyság

UK/09/70

232 439

232 439

220 800

UK/09/82

453 256

453 256

430 572

UK/09/85

27 893

27 893

26 498

Részösszeg

713 588

713 588

677 870

Összesen

23 554 723

14 792 723

11 136 770

---

V. MELLÉKLET

KÉPZÉSI ÉS CSEREPROGRAMOK

| (EUR-ban) |
| --- |
| Tagállam és a projekt kódja | A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások | Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások | Közösségi hozzájárulás |
| Dánia |
| DK/09/19 | 63 733 | 63 733 | 31 867 |
| Részösszeg | 63 733 | 63 733 | 31 867 |
| Spanyolország |
| ES/09/38 | 10 000 | 10 000 | 5 000 |
| ES/09/39 | 20 000 | 20 000 | 19 000 |
| Részösszeg | 30 000 | 30 000 | 24 000 |
| Olaszország |
| IT/09/16 | 100 000 | 100 000 | 50 000 |
| IT/09/17 | 90 000 | 90 000 | 45 000 |
| Részösszeg | 190 000 | 190 000 | 95 000 |
| Portugália |
| PT/09/13 | 86 520 | 86 520 | 82 194 |
| Részösszeg | 86 520 | 86 520 | 82 194 |
| Összesen | 370 253 | 370 253 | 233 061 |

(EUR-ban)

Tagállam és a projekt kódja

A nemzeti halászati ellenőrzési programokban tervezett kiadások

Az e határozat alapján kiválasztott projektekhez kapcsolódó kiadások

Közösségi hozzájárulás

Dánia

DK/09/19

63 733

63 733

31 867

Részösszeg

63 733

63 733

31 867

Spanyolország

ES/09/38

10 000

10 000

5 000

ES/09/39

20 000

20 000

19 000

Részösszeg

30 000

30 000

24 000

Olaszország

IT/09/16

100 000

100 000

50 000

IT/09/17

90 000

90 000

45 000

Részösszeg

190 000

190 000

95 000

Portugália

PT/09/13

86 520

86 520

82 194

Részösszeg

86 520

86 520

82 194

Összesen

370 253

370 253

233 061

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/50

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 16.)

a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport létrehozásáról szóló 2002/622/EK határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/978/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösség rádiófrekvencia-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) (a továbbiakban: rádiófrekvencia-határozat) létrehozza az Európai Unióban a rádiófrekvencia-politika szabályozási kereteit, azzal a céllal, hogy biztosítsa a politikák összehangolását és szükség szerint a rádiófrekvencia elérhetőségére és hatékony használatára vonatkozó feltételek harmonizációját, amely az uniós politika olyan területein, mint az elektronikus hírközlés, a szállítás, a kutatás és fejlesztés a belső piac megteremtéséhez és működéséhez szükséges. Az említett határozat emlékeztet arra, hogy a tagállamok, az uniós intézmények, az ipar, továbbá valamennyi érintett – kereskedelmi és nem kereskedelmi – rádiófrekvencia-felhasználó, valamint más érdekelt felek nézeteinek figyelembevétele céljából a Bizottság konzultációkat szervezhet mindazon technológiai, piaci és szabályozási fejleményekről, amelyek a rádiófrekvencia használatával összefügghetnek. E rendelkezések értelmében a Bizottság 2002. július 26-án elfogadta a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport (a továbbiakban: a csoport) létrehozásáról szóló 2002/622/EK határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösség rádiófrekvencia-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1) (a továbbiakban: rádiófrekvencia-határozat) létrehozza az Európai Unióban a rádiófrekvencia-politika szabályozási kereteit, azzal a céllal, hogy biztosítsa a politikák összehangolását és szükség szerint a rádiófrekvencia elérhetőségére és hatékony használatára vonatkozó feltételek harmonizációját, amely az uniós politika olyan területein, mint az elektronikus hírközlés, a szállítás, a kutatás és fejlesztés a belső piac megteremtéséhez és működéséhez szükséges. Az említett határozat emlékeztet arra, hogy a tagállamok, az uniós intézmények, az ipar, továbbá valamennyi érintett – kereskedelmi és nem kereskedelmi – rádiófrekvencia-felhasználó, valamint más érdekelt felek nézeteinek figyelembevétele céljából a Bizottság konzultációkat szervezhet mindazon technológiai, piaci és szabályozási fejleményekről, amelyek a rádiófrekvencia használatával összefügghetnek. E rendelkezések értelmében a Bizottság 2002. július 26-án elfogadta a rádióspektrum-politikával foglalkozó csoport (a továbbiakban: a csoport) létrehozásáról szóló 2002/622/EK határozatot (2).

| (2) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (keretirányelv) felülvizsgálata rávilágított arra, hogy a csoport feladatait a módosult keretszabályozáshoz szükséges igazítani, és ennek érdekében a 2002/622/EK határozat módosításra szorul. |
| --- | --- |

(2)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (keretirányelv) felülvizsgálata rávilágított arra, hogy a csoport feladatait a módosult keretszabályozáshoz szükséges igazítani, és ennek érdekében a 2002/622/EK határozat módosításra szorul.

| (3) | A 2002/622/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2002/622/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2002/622/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  Feladatok
  A csoport segíti és tanácsokkal látja el a Bizottságot rádiófrekvencia-politikával kapcsolatos kérdésekben, a politikák összehangolása tárgyában, több évre szóló rádióspektrum-politikai programok kidolgozásában, és igény szerint a rádiófrekvencia elérhetőségére és hatékony használatára vonatkozó feltételeknek a belső piac megteremtéséhez és működéséhez szükséges harmonizációja tárgyában.
  A csoport ezen túlmenően közös ágazatpolitikai célokkal kapcsolatos javaslatok kidolgozásában is segítséget nyújt a Bizottság számára, amennyiben a rádióspektrummal kapcsolatos ügyekben illetékes nemzetközi szervezetekben az európai uniós érdekek hatékony összehangolásának biztosítása érdekében a Bizottság ilyen irányú javaslatot kíván az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszteni.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Feladatok

A csoport segíti és tanácsokkal látja el a Bizottságot rádiófrekvencia-politikával kapcsolatos kérdésekben, a politikák összehangolása tárgyában, több évre szóló rádióspektrum-politikai programok kidolgozásában, és igény szerint a rádiófrekvencia elérhetőségére és hatékony használatára vonatkozó feltételeknek a belső piac megteremtéséhez és működéséhez szükséges harmonizációja tárgyában.

A csoport ezen túlmenően közös ágazatpolitikai célokkal kapcsolatos javaslatok kidolgozásában is segítséget nyújt a Bizottság számára, amennyiben a rádióspektrummal kapcsolatos ügyekben illetékes nemzetközi szervezetekben az európai uniós érdekek hatékony összehangolásának biztosítása érdekében a Bizottság ilyen irányú javaslatot kíván az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszteni.”

| 2. | A 4. cikk második albekezdésként az alábbi szöveggel egészül ki:
  „Ha az elektronikus hírközlést érintő rádiófrekvencia-politikával kapcsolatos kérdésekben az Európai Parlament és/vagy a Tanács az Európai Bizottságon keresztül a csoporthoz fordul véleményért vagy jelentésért, a csoport az előző albekezdésben ismertetett szabályoknak megfelelően véleményt vagy jelentést fogad el. A csoport által elfogadott véleményeket és jelentéseket a Bizottság továbbítja a kérelmező intézmény felé. Adott esetben ismertetésükre szóban kerül sor: a csoport elnöke, illetve a csoport ezzel megbízott tagja beszámol az Európai Parlamentnek és/vagy a Tanácsnak.” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk második albekezdésként az alábbi szöveggel egészül ki:

„Ha az elektronikus hírközlést érintő rádiófrekvencia-politikával kapcsolatos kérdésekben az Európai Parlament és/vagy a Tanács az Európai Bizottságon keresztül a csoporthoz fordul véleményért vagy jelentésért, a csoport az előző albekezdésben ismertetett szabályoknak megfelelően véleményt vagy jelentést fogad el. A csoport által elfogadott véleményeket és jelentéseket a Bizottság továbbítja a kérelmező intézmény felé. Adott esetben ismertetésükre szóban kerül sor: a csoport elnöke, illetve a csoport ezzel megbízott tagja beszámol az Európai Parlamentnek és/vagy a Tanácsnak.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 198., 2002.7.27., 49. o.

2

(3)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

3

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/52

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 17.)

az Unióból exportált és Bourgas kikötőjén keresztül szállított élő szarvasmarhafélék szállítási körülményeinek ellenőrzéséről és nyomon követéséről szóló, Bulgária által benyújtott nemzeti program, valamint a 2010-re vonatkozó uniós pénzügyi hozzájárulás jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2009) 10004. számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár nyelvű szöveg hiteles)

(2009/979/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 2009. május 25-i 2009/470/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) és különösen annak 75. cikkére,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletre (3) (a továbbiakban: végrehajtási szabályok) és különösen annak 90. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2009/470/EK határozat megállapítja az állat-egészségügyi kiadásokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/470/EK határozat megállapítja az állat-egészségügyi kiadásokhoz nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásra irányadó eljárásokat.

| (2) | A 2009/470/EK határozat 37. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha egy tagállam azt tapasztalja, hogy strukturális vagy földrajzi szempontból az élő állatok belső piacának működésével összefüggésben bevezetett ellenőrzési stratégia megvalósítása személyzeti vagy infrastrukturális problémákba ütközik, átmeneti időszakra közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesülhet. Ezenfelül a 2009/470/EK határozat 37. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az érintett tagállamnak – ellenőrzési rendszerének javítása céljával – nemzeti programot kell előterjesztenie a Bizottsághoz, melyhez csatolnia kell valamennyi megfelelő pénzügyi információt. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/470/EK határozat 37. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha egy tagállam azt tapasztalja, hogy strukturális vagy földrajzi szempontból az élő állatok belső piacának működésével összefüggésben bevezetett ellenőrzési stratégia megvalósítása személyzeti vagy infrastrukturális problémákba ütközik, átmeneti időszakra közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesülhet. Ezenfelül a 2009/470/EK határozat 37. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az érintett tagállamnak – ellenőrzési rendszerének javítása céljával – nemzeti programot kell előterjesztenie a Bizottsághoz, melyhez csatolnia kell valamennyi megfelelő pénzügyi információt.

| (3) | A belső piac működéséhez összehangolt ellenőrzési rendszerre van szükség az élő állatokra, köztük azokra vonatkozóan is, amelyeket harmadik országokba exportálnak. Célszerűnek látszik, hogy e stratégia végrehajtását az Unió pénzügyi hozzájárulás nyújtásával segítse elő. |
| --- | --- |

(3)

A belső piac működéséhez összehangolt ellenőrzési rendszerre van szükség az élő állatokra, köztük azokra vonatkozóan is, amelyeket harmadik országokba exportálnak. Célszerűnek látszik, hogy e stratégia végrehajtását az Unió pénzügyi hozzájárulás nyújtásával segítse elő.

| (4) | Az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1254/1999/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. április 9-i 639/2003/EK bizottsági rendelet (4) előírja, hogy az Unió vámterületének elhagyása olyan kiléptetési helyen történik, ahol a hatósági állatorvos az elfogadott kiviteli nyilatkozattal rendelkező állatok esetében ellenőrzi, hogy a kiindulás helyétől a kiléptetési helyig teljesültek-e az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott követelmények, és a szállítási körülmények az utazás hátralévő részére nézve megfelelnek-e az 1/2005/EK rendelet előírásainak. |
| --- | --- |

(4)

Az élő szarvasmarhafélék szállítás közbeni kíméletével kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására vonatkozó követelmények tekintetében az 1254/1999/EK tanácsi rendelet szerint részletes szabályok megállapításáról szóló, 2003. április 9-i 639/2003/EK bizottsági rendelet (4) előírja, hogy az Unió vámterületének elhagyása olyan kiléptetési helyen történik, ahol a hatósági állatorvos az elfogadott kiviteli nyilatkozattal rendelkező állatok esetében ellenőrzi, hogy a kiindulás helyétől a kiléptetési helyig teljesültek-e az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről, valamint a 64/432/EGK és a 93/119/EK irányelv és az 1255/97/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 22-i 1/2005/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott követelmények, és a szállítási körülmények az utazás hátralévő részére nézve megfelelnek-e az 1/2005/EK rendelet előírásainak.

| (5) | Az 1/2005/EK rendelet előírja, hogy az állatoknak a kilépési helyen való bemutatatásakor a tagállamok hatósági állatorvosai ellenőrzik, hogy az állatokat e rendeletnek megfelelően szállítják-e. Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy az állatok nincsenek a szállítás folytatására alkalmas állapotban, azokat egy ellenőrző állomáson ki kell rakodni, meg kell etetni és itatni, valamint pihentetni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1/2005/EK rendelet előírja, hogy az állatoknak a kilépési helyen való bemutatatásakor a tagállamok hatósági állatorvosai ellenőrzik, hogy az állatokat e rendeletnek megfelelően szállítják-e. Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy az állatok nincsenek a szállítás folytatására alkalmas állapotban, azokat egy ellenőrző állomáson ki kell rakodni, meg kell etetni és itatni, valamint pihentetni kell.

| (6) | Az ellenőrző állomásokra vonatkozó közösségi kritériumokról, valamint a 91/628/EGK irányelv mellékletében említett útvonalterv módosításáról szóló, 1997. június 25-i 1255/97/EK tanácsi rendelet (6) megállapítja az ellenőrző állomásokra vonatkozó, Közösség-szerte alkalmazandó azon kritériumokat, melyeknek célja, hogy optimális jólléti körülményeket biztosítsanak az áthaladó állatok számára, és lehetővé tegyék egyes egyszerűbb állat-egészségügyi problémák rendezését. |
| --- | --- |

(6)

Az ellenőrző állomásokra vonatkozó közösségi kritériumokról, valamint a 91/628/EGK irányelv mellékletében említett útvonalterv módosításáról szóló, 1997. június 25-i 1255/97/EK tanácsi rendelet (6) megállapítja az ellenőrző állomásokra vonatkozó, Közösség-szerte alkalmazandó azon kritériumokat, melyeknek célja, hogy optimális jólléti körülményeket biztosítsanak az áthaladó állatok számára, és lehetővé tegyék egyes egyszerűbb állat-egészségügyi problémák rendezését.

| (7) | Bulgária számára személyzeti és infrastrukturális problémák merültek fel a bourgasi kikötőben található kiléptetési helyen a Közösségen belül az 1/2005/EK rendelet 21. cikke és a 639/2003/EK rendelet 2. cikke által előírt és az említett kikötőn keresztül exportált élő szarvasmarhafélékre irányuló állat-egészségügyi ellenőrzések végrehajtása terén. Nem léteznek ugyanis olyan létesítmények, amelyekre a hatósági állatorvosoknak szükségük lenne az élő szarvasmarhafélék vizsgálatához, és nem áll rendelkezésre olyan, a kikötő közvetlen közelében található, az 1255/97/EK rendelet szerinti, jóváhagyott ellenőrző állomás sem, ahol az állatokat – amennyiben azok nincsenek a szállítás folytatására alkalmas állapotban, vagy nem szállíthatók az 1/2005/EK rendeletben meghatározott szállítási idő betartásával – ki lehet rakodni, meg lehet etetni és itatni, valamint pihentetni lehet. |
| --- | --- |

(7)

Bulgária számára személyzeti és infrastrukturális problémák merültek fel a bourgasi kikötőben található kiléptetési helyen a Közösségen belül az 1/2005/EK rendelet 21. cikke és a 639/2003/EK rendelet 2. cikke által előírt és az említett kikötőn keresztül exportált élő szarvasmarhafélékre irányuló állat-egészségügyi ellenőrzések végrehajtása terén. Nem léteznek ugyanis olyan létesítmények, amelyekre a hatósági állatorvosoknak szükségük lenne az élő szarvasmarhafélék vizsgálatához, és nem áll rendelkezésre olyan, a kikötő közvetlen közelében található, az 1255/97/EK rendelet szerinti, jóváhagyott ellenőrző állomás sem, ahol az állatokat – amennyiben azok nincsenek a szállítás folytatására alkalmas állapotban, vagy nem szállíthatók az 1/2005/EK rendeletben meghatározott szállítási idő betartásával – ki lehet rakodni, meg lehet etetni és itatni, valamint pihentetni lehet.

| (8) | 2009. szeptember 17-én Bulgária elküldte a Bizottságnak az Unióból exportált és Bourgas kikötőjén keresztül szállított élő szarvasmarhafélék szállítási körülményeinek ellenőrzéséről és nyomon követéséről szóló, 2010-re vonatkozó programját, melyre pénzügyi hozzájárulást kér az Uniótól. |
| --- | --- |

(8)

2009. szeptember 17-én Bulgária elküldte a Bizottságnak az Unióból exportált és Bourgas kikötőjén keresztül szállított élő szarvasmarhafélék szállítási körülményeinek ellenőrzéséről és nyomon követéséről szóló, 2010-re vonatkozó programját, melyre pénzügyi hozzájárulást kér az Uniótól.

| (9) | A Bizottság a Bulgária által benyújtott, 2010-re vonatkozó programot mind állat-egészségügyi, mind pénzügyi szempontból megvizsgálta. A Bizottság úgy találta, hogy a program megfelel a vonatkozó uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak, történetesen az 1/2005/EK rendelet 21. cikke (3) bekezdésében meghatározott kritériumoknak és az 1255/97/EK rendelet mellékletében foglaltaknak. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság a Bulgária által benyújtott, 2010-re vonatkozó programot mind állat-egészségügyi, mind pénzügyi szempontból megvizsgálta. A Bizottság úgy találta, hogy a program megfelel a vonatkozó uniós állat-egészségügyi jogszabályoknak, történetesen az 1/2005/EK rendelet 21. cikke (3) bekezdésében meghatározott kritériumoknak és az 1255/97/EK rendelet mellékletében foglaltaknak.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bulgária által 2009. szeptember 17-én, a 2010-es évre vonatkozóan benyújtott, az Unióból exportált és Bourgas kikötőjén keresztül szállított élő szarvasmarhafélék szállítási körülményeinek ellenőrzéséről és nyomon követéséről szóló nemzeti programot a Bizottság a 2010. január 1-je és december 31-e közötti időszakra jóváhagyja. Ez a határozat a költségvetési rendelet 75. cikke értelmében vett finanszírozási határozatnak minősül.

2. cikk

Az Unió 80 %-os pénzügyi hozzájárulást nyújt azokhoz a tervezési és építési költségekhez, amelyek Bulgária számára a Bourgas kikötőjében létrehozandó ellenőrzési létesítmények, valamint egy, a szarvasmarhafélék 120–140 egyedének befogadására alkalmas ellenőrző állomás kialakítása során merülnek fel.

A pénzügyi hozzájárulás maximális összege 152 000 EUR, melyet az Európai Unió 2010. évi általános költségvetésének elfogadása esetén az említett költségvetés alábbi költségvetési tételéből kell finanszírozni:

| — | 17 04 02. költségvetési tétel. |
| --- | --- |

—

17 04 02. költségvetési tétel.

3. cikk

(1)   Az uniós pénzügyi hozzájárulás kérelmezésekor a kiadásokra vonatkozó adatokat Bulgáriának euróban kell meghatároznia, oly módon, hogy az összegek ne tartalmazzanak hozzáadottérték-adót vagy más adókat.

(2)   Ha Bulgária számára a kiadás nem euróban merül fel, úgy át kell váltania euróra azon az árfolyamon, amelyet az Európai Központi Bank a kérelembenyújtás hónapjának első napját megelőző utolsó kereskedelmi napon jegyzett.

4. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett, a nemzeti programra irányuló uniós pénzügyi támogatást meg kell adni, amennyiben Bulgária:

| a) | a programot az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel – beleértve a versenyjogi és közbeszerzési szabályokat is – összhangban hajtja végre; |
| --- | --- |

a)

a programot az uniós jogszabályok vonatkozó rendelkezéseivel – beleértve a versenyjogi és közbeszerzési szabályokat is – összhangban hajtja végre;

| b) | a 2009/470/EK határozat 27. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében legkésőbb 2010. július 31-ig eljuttatja a Bizottsághoz az 1. cikkben említett programok időközi technikai és pénzügyi jelentéseit; |
| --- | --- |

b)

a 2009/470/EK határozat 27. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében legkésőbb 2010. július 31-ig eljuttatja a Bizottsághoz az 1. cikkben említett programok időközi technikai és pénzügyi jelentéseit;

| c) | a 2009/470/EK határozat 27. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében legkésőbb 2011. április 30-ig eljuttat a Bizottsághoz egy olyan végleges, részletes technikai jelentést, mely magában foglalja az elért eredmények értékelését, valamint a 2010. január 1. és december 31. közötti időszak során felmerült kiadások részletes elszámolását; |
| --- | --- |

c)

a 2009/470/EK határozat 27. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében legkésőbb 2011. április 30-ig eljuttat a Bizottsághoz egy olyan végleges, részletes technikai jelentést, mely magában foglalja az elért eredmények értékelését, valamint a 2010. január 1. és december 31. közötti időszak során felmerült kiadások részletes elszámolását;

| d) | a 2009/470/EK határozat 27. cikke (8) bekezdése értelmében legkésőbb 2011. április 30-ig eljuttatja a Bizottsághoz a 2009. szeptember 17-én benyújtott program tekintetében felmerült kiadásokhoz kapcsolódó átutalási kérelmeket; |
| --- | --- |

d)

a 2009/470/EK határozat 27. cikke (8) bekezdése értelmében legkésőbb 2011. április 30-ig eljuttatja a Bizottsághoz a 2009. szeptember 17-én benyújtott program tekintetében felmerült kiadásokhoz kapcsolódó átutalási kérelmeket;

| e) | az 1. cikkben említett program tekintetében nem nyújt be további kérelmeket az ezen intézkedésekre irányuló uniós pénzügyi hozzájárulásra, és a korábbiakban sem nyújtott be ilyen kérelmeket. |
| --- | --- |

e)

az 1. cikkben említett program tekintetében nem nyújt be további kérelmeket az ezen intézkedésekre irányuló uniós pénzügyi hozzájárulásra, és a korábbiakban sem nyújtott be ilyen kérelmeket.

(2)   Késedelmesen megküldött kérelmek esetén a pénzügyi hozzájárulást a 2009/470/EK határozat 27. cikkének (8) bekezdésében foglaltak szerint kell csökkenteni.

5. cikk

Ezt a határozatot 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 17-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 155., 2009.6.18., 30. o.

1

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

2

(3)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

3

(4)  HL L 93., 2003.4.10., 10. o.

4

(5)  HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

5

(6)  HL L 174., 1997.7.2., 1. o.

6

---

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/55

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 17.)

a vízben oldódó paradicsomsűrítménynek a trombocita-aggregációra gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről, valamint az 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a védett adatok védelmének biztosításáról

(az értesítés a C(2009) 10113. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/980/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1924/2006/EK rendelet értelmében tilos az élelmiszerrel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások alkalmazása, kivéve, ha azokat a Bizottság az említett rendelet szerint engedélyezte, és szerepelnek az engedélyezett állítások listáján. |
| --- | --- |

(1)

Az 1924/2006/EK rendelet értelmében tilos az élelmiszerrel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások alkalmazása, kivéve, ha azokat a Bizottság az említett rendelet szerint engedélyezte, és szerepelnek az engedélyezett állítások listáján.

| (2) | Az 1924/2006/EK rendelet azt is lehetővé teszi, hogy élelmiszer-ipari vállalkozók egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeket nyújtsanak be az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság). |
| --- | --- |

(2)

Az 1924/2006/EK rendelet azt is lehetővé teszi, hogy élelmiszer-ipari vállalkozók egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeket nyújtsanak be az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához. Az illetékes nemzeti hatóságnak továbbítania kell az érvényes kérelmeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság).

| (3) | A kérelem kézhezvételét követően a Hatóságnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és meg kell fogalmaznia véleményét az adott, egészségre vonatkozó állítással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem kézhezvételét követően a Hatóságnak késedelem nélkül tájékoztatnia kell a többi tagállamot és a Bizottságot, és meg kell fogalmaznia véleményét az adott, egészségre vonatkozó állítással kapcsolatban.

| (4) | A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz.

| (5) | Az innováció ösztönzése céljából azon egészségre vonatkozó állítások esetében, melyek újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékokon alapulnak és/vagy melyek a védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaznak, gyorsított engedélyezési eljárást kell alkalmazni. Amennyiben a kérelmező védett adatok védelmére irányuló kérelme alapján a Bizottság azt javasolja, hogy korlátozni kell az ilyen adatok felhasználását a kérelmező javára, e korlátozás öt év elteltével lejár az 1924/2006/EK rendelet 21. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(5)

Az innováció ösztönzése céljából azon egészségre vonatkozó állítások esetében, melyek újonnan kidolgozott tudományos bizonyítékokon alapulnak és/vagy melyek a védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaznak, gyorsított engedélyezési eljárást kell alkalmazni. Amennyiben a kérelmező védett adatok védelmére irányuló kérelme alapján a Bizottság azt javasolja, hogy korlátozni kell az ilyen adatok felhasználását a kérelmező javára, e korlátozás öt év elteltével lejár az 1924/2006/EK rendelet 21. cikkének megfelelően.

| (6) | Miután 2009. január 7-én a Provexis Natural Products Ltd az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be, a Hatóságot felkérték, hogy véleményezzen egy olyan, egészségre vonatkozó állítást, mely szerint a vízben oldódó paradicsomsűrítmény (Water-Soluble Tomato Concentrate, WSTC I. és II.) hatással van a trombocitatevékenységre az egészséges emberek esetében (a kérdés száma: EFSA-Q-2009-00229) (2). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása a következő volt: „Segíti az egészséges véráramlás fenntartását és kedvezően hat a keringésre.” |
| --- | --- |

(6)

Miután 2009. január 7-én a Provexis Natural Products Ltd az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be, a Hatóságot felkérték, hogy véleményezzen egy olyan, egészségre vonatkozó állítást, mely szerint a vízben oldódó paradicsomsűrítmény (Water-Soluble Tomato Concentrate, WSTC I. és II.) hatással van a trombocitatevékenységre az egészséges emberek esetében (a kérdés száma: EFSA-Q-2009-00229) (2). A kérelmező által javasolt állítás megfogalmazása a következő volt: „Segíti az egészséges véráramlás fenntartását és kedvezően hat a keringésre.”

| (7) | A Bizottság és a tagállamok 2009. május 28-án kapták kézhez a Hatóság tudományos véleményét, mely szerint a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre bocsátott adatok alapján ok-okozati összefüggés van a WSTC I. és II. fogyasztása és azon állítás között, hogy a termék fogyasztása segíti a normális trombocita-aggregáció fenntartását. A megfogalmazás módosítása esetén, figyelembe véve különösen az 1924/2006/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő követelményt, úgy tekintendő, hogy az állítás megfelel az 1924/2006/EK rendelet követelményeinek, és fel kell venni az engedélyezett állítások közösségi listájára. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság és a tagállamok 2009. május 28-án kapták kézhez a Hatóság tudományos véleményét, mely szerint a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre bocsátott adatok alapján ok-okozati összefüggés van a WSTC I. és II. fogyasztása és azon állítás között, hogy a termék fogyasztása segíti a normális trombocita-aggregáció fenntartását. A megfogalmazás módosítása esetén, figyelembe véve különösen az 1924/2006/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő követelményt, úgy tekintendő, hogy az állítás megfelel az 1924/2006/EK rendelet követelményeinek, és fel kell venni az engedélyezett állítások közösségi listájára.

| (8) | Az 1924/2006/EK rendelet egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy az egészségre vonatkozó állítások valósághűek, világosak, megbízhatók és hasznosak legyenek a fogyasztó számára, és hogy ezt figyelembe vegye a megszövegezés és a megjelenítés. Emiatt, amennyiben a kérelmező által alkalmazott állítások megfogalmazása ugyanazzal a jelentéssel bír a fogyasztók számára mint egy engedélyezett, egészségre vonatkozó állítás – mivel ugyanolyan összefüggést mutatnak ki egyrészt egy adott élelmiszerkategória, élelmiszer vagy annak valamely alkotóeleme, másrészt az egészség között –, azonos felhasználási feltételek kell, hogy vonatkozzanak rájuk, az e határozat mellékletében jelzetteknek megfelelően. |
| --- | --- |

(8)

Az 1924/2006/EK rendelet egyik célkitűzése annak biztosítása, hogy az egészségre vonatkozó állítások valósághűek, világosak, megbízhatók és hasznosak legyenek a fogyasztó számára, és hogy ezt figyelembe vegye a megszövegezés és a megjelenítés. Emiatt, amennyiben a kérelmező által alkalmazott állítások megfogalmazása ugyanazzal a jelentéssel bír a fogyasztók számára mint egy engedélyezett, egészségre vonatkozó állítás – mivel ugyanolyan összefüggést mutatnak ki egyrészt egy adott élelmiszerkategória, élelmiszer vagy annak valamely alkotóeleme, másrészt az egészség között –, azonos felhasználási feltételek kell, hogy vonatkozzanak rájuk, az e határozat mellékletében jelzetteknek megfelelően.

| (9) | A Hatóság jelezte véleményében, hogy következtetéseihez kilenc, a kérelmező állítása szerint védett tanulmányt kellett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(9)

A Hatóság jelezte véleményében, hogy következtetéseihez kilenc, a kérelmező állítása szerint védett tanulmányt kellett figyelembe venni.

| (10) | A Hatóság véleményének kézhezvételét követően a Bizottság további pontosítást kért a kérelmezőtől a kilenc, állítólag védett tanulmánnyal kapcsolatos indokolást illetően, különös tekintettel az 1924/2006/EK rendelet 21. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő „kizárólagos hivatkozási jogra”. A kérelmező által szolgáltatott összes indokolható információt megvizsgálták. A hét, nem közzétett tanulmányt illetően úgy vélik, hogy az 1924/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesültek. Ennek megfelelően a hét tanulmányban szereplő tudományos adatok és egyéb információk nem használhatók fel egy következő kérelmező javára az engedélyezéstől számított öt éven át, az említett rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szerint. Az egészségre vonatkozó állítás engedélyezése iránti kérelem benyújtását megelőzően közzétett két tanulmányt illetően (3) úgy vélik, hogy mivel a tanulmányokat közzétették és így a nyilvánosságra számára elérhetővé váltak, a tanulmányok védelme nem indokolt az 1924/2006/EK rendelet olyan céljainak tekintetében, mint például az újítók által az említett rendelet szerinti kérelem alátámasztására szolgáló információk és adatok összegyűjtésébe történt befektetések védelme, és ennek megfelelően nem részesülnek védelemben. |
| --- | --- |

(10)

A Hatóság véleményének kézhezvételét követően a Bizottság további pontosítást kért a kérelmezőtől a kilenc, állítólag védett tanulmánnyal kapcsolatos indokolást illetően, különös tekintettel az 1924/2006/EK rendelet 21. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő „kizárólagos hivatkozási jogra”. A kérelmező által szolgáltatott összes indokolható információt megvizsgálták. A hét, nem közzétett tanulmányt illetően úgy vélik, hogy az 1924/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek teljesültek. Ennek megfelelően a hét tanulmányban szereplő tudományos adatok és egyéb információk nem használhatók fel egy következő kérelmező javára az engedélyezéstől számított öt éven át, az említett rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szerint. Az egészségre vonatkozó állítás engedélyezése iránti kérelem benyújtását megelőzően közzétett két tanulmányt illetően (3) úgy vélik, hogy mivel a tanulmányokat közzétették és így a nyilvánosságra számára elérhetővé váltak, a tanulmányok védelme nem indokolt az 1924/2006/EK rendelet olyan céljainak tekintetében, mint például az újítók által az említett rendelet szerinti kérelem alátámasztására szolgáló információk és adatok összegyűjtésébe történt befektetések védelme, és ennek megfelelően nem részesülnek védelemben.

| (11) | A kérelmező által a Bizottság számára az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdésével összhangban benyújtott észrevételeket figyelembe vették az e határozatban előírt intézkedések meghatározása során. |
| --- | --- |

(11)

A kérelmező által a Bizottság számára az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdésével összhangban benyújtott észrevételeket figyelembe vették az e határozatban előírt intézkedések meghatározása során.

| (12) | A tagállamokkal konzultáltak, |
| --- | --- |

(12)

A tagállamokkal konzultáltak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében meghatározott, egészségre vonatkozó állítást fel kell venni az engedélyezett állítások 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett közösségi listájára.

2. cikk

Az e határozat mellékletében feltüntetett tanulmányokban szereplő tudományos adatoknak és egyéb információknak a kérelmező javára történő felhasználását korlátozni kell az engedélyezéstől számított öt éven át, az 1924/2006/EK rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szerint.

3. cikk

E határozat címzettje a Provexis Natural Products Ltd, Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Egyesült Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 17-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 404., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  The EFSA Journal (2009) 1101, 1–15. o.

2

The EFSA Journal

(3)  O’Kennedy N, Crosbie L, Whelam S, Luther V, Horgan G, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, Effects of tomato extract on platelet function: a double-blinded crossover study in healthy humans. The American Journal of Clinical Nutrition, 2006, Vol. 84, pp. 561-569. and O’Kennedy N, Crosbie L, van Lieshout M, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, Effects of antiplatelet components of tomato extract on platelet function in vitro and ex vivo: a time-course cannulation study in healthy humans. The American Journal of Clinical Nutrition, 2006, Vol. 84, pp., 570-579.

3

Effects of tomato extract on platelet function: a double-blinded crossover study in healthy humans

Effects of antiplatelet components of tomato extract on platelet function in vitro and ex vivo: a time-course cannulation study in healthy humans

---

MELLÉKLET

| Kérelmező – Cím | Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszerkategória | Állítás | Az állítás alkalmazásának feltételei | Az élelmiszer felhasználására vonatkozó feltételek és/vagy korlátozások és/vagy kiegészítő tájékoztatás vagy figyelmeztetés | A kérelmező javára történő felhasználásra korlátozott védett adatok | Az EFSA véleményének hivatkozási száma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Provexis Natural Products Ltd, Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Egyesült Királyság | Vízben oldódó paradicsomsűrítmény (WSTC I. és II.) | A vízben oldódó paradicsomsűrítmény (WSTC I. és II.) segíti a normális trombocita-aggregáció fenntartását, ami hozzájárul az egészséges véráramlás kialakulásához | A fogyasztó tájékoztatása arról, hogy a jótékony hatás eléréséhez naponta 3 g WSTC I-t vagy 150 mg WSTC II-t kell fogyasztani legfeljebb 250 ml gyümölcslé, ízesített ital vagy joghurtital (kivéve, ha erősen pasztőrözött) formájában | | 1. | O’ Kennedy N, Crosbie L, van Lieshout M, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, 2003a. Két friss paradicsomnak megfelelő egyetlen WSTC-adag trombocita-aggregációt gátló hatásának fennmaradása 24 órán át. REC No. 02/0269 |

Kérelmező – Cím

Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszerkategória

Állítás

Az állítás alkalmazásának feltételei

Az élelmiszer felhasználására vonatkozó feltételek és/vagy korlátozások és/vagy kiegészítő tájékoztatás vagy figyelmeztetés

A kérelmező javára történő felhasználásra korlátozott védett adatok

Az EFSA véleményének hivatkozási száma

Provexis Natural Products Ltd, Thames Court, 1 Victoria Street, Windsor, Berkshire, SL4 1YB, Egyesült Királyság

Vízben oldódó paradicsomsűrítmény (WSTC I. és II.)

A vízben oldódó paradicsomsűrítmény (WSTC I. és II.) segíti a normális trombocita-aggregáció fenntartását, ami hozzájárul az egészséges véráramlás kialakulásához

A fogyasztó tájékoztatása arról, hogy a jótékony hatás eléréséhez naponta 3 g WSTC I-t vagy 150 mg WSTC II-t kell fogyasztani legfeljebb 250 ml gyümölcslé, ízesített ital vagy joghurtital (kivéve, ha erősen pasztőrözött) formájában

1.

O’ Kennedy N, Crosbie L, van Lieshout M, Broom JI, Webb DJ, Duttaroy AK, 2003a. Két friss paradicsomnak megfelelő egyetlen WSTC-adag trombocita-aggregációt gátló hatásának fennmaradása 24 órán át. REC No. 02/0269

| 2. | O’ Kennedy et al. 2003b. 42 napos, randomizált, kontrollált és kettősvak keresztezett („crossover”) vizsgálat a napi WSTC-fogyasztásnak a trombocitafunkcióra, a koagulációra és néhány alapvető CVD (kardiovaszkuláris betegségek) kockázatjelzőre gyakorolt hatásának értékeléséhez. REC No 03/0177. |
| --- | --- |

2.

O’ Kennedy et al. 2003b. 42 napos, randomizált, kontrollált és kettősvak keresztezett („crossover”) vizsgálat a napi WSTC-fogyasztásnak a trombocitafunkcióra, a koagulációra és néhány alapvető CVD (kardiovaszkuláris betegségek) kockázatjelzőre gyakorolt hatásának értékeléséhez. REC No 03/0177.

| 3. | O’ Kennedy et al. 2005. A Sirco® nevű, 12 g/L WSTC-t tartalmazó, napi egyszeri fogyasztásra szánt gyümölcsital túlfogyasztásának hatásai a trombocitafunkcióra az egészséges alanyok esetében. REC No 05/S0802/77. |
| --- | --- |

3.

O’ Kennedy et al. 2005. A Sirco® nevű, 12 g/L WSTC-t tartalmazó, napi egyszeri fogyasztásra szánt gyümölcsital túlfogyasztásának hatásai a trombocitafunkcióra az egészséges alanyok esetében. REC No 05/S0802/77.

| 4. | O’ Kennedy et al. 2006c. Kísérleti vizsgálat, melynek segítségével összehasonlíthatók a WSTC trombocita-aggregációt gátló hatásai egészséges alanyok esetében, két különböző élelmiszermátrixban való fogyasztást követően. REC No 06/S0802/60. |
| --- | --- |

4.

O’ Kennedy et al. 2006c. Kísérleti vizsgálat, melynek segítségével összehasonlíthatók a WSTC trombocita-aggregációt gátló hatásai egészséges alanyok esetében, két különböző élelmiszermátrixban való fogyasztást követően. REC No 06/S0802/60.

| 5. | O’ Kennedy et al. 2007. Randomizált, kontrollált, kettősvak keresztezett vizsgálat, melynek segítségével összehasonlíthatók három különböző WSTC-formátum trombocita-aggregációt gátló hatásai egészséges emberekben. REC No 07/S0801/13. |
| --- | --- |

5.

O’ Kennedy et al. 2007. Randomizált, kontrollált, kettősvak keresztezett vizsgálat, melynek segítségével összehasonlíthatók három különböző WSTC-formátum trombocita-aggregációt gátló hatásai egészséges emberekben. REC No 07/S0801/13.

| 6. | Song V, Sheddon A, Horgan G és O’ Kennedy N.: a WSTC antikoaguláns és gyulladásgátló hatásai a vérlemezkékben és az endotél sejtekben. Benyújtandó kézirat; 2008. |
| --- | --- |

6.

Song V, Sheddon A, Horgan G és O’ Kennedy N.: a WSTC antikoaguláns és gyulladásgátló hatásai a vérlemezkékben és az endotél sejtekben. Benyújtandó kézirat; 2008.

| 7. | Zhang F, Song V, Neascu M, Crosbie L, Duncan G, Horgan G, de Roos B és O’ Kennedy N.: átfolyási citometrikus és proteomikus vizsgálatok a WSTC-nek az in vitro trombocitaműködésre gyakorolt hatásainak vizsgálatához. Nem közzétett, 2007/2008. |
| --- | --- |

7.

Zhang F, Song V, Neascu M, Crosbie L, Duncan G, Horgan G, de Roos B és O’ Kennedy N.: átfolyási citometrikus és proteomikus vizsgálatok a WSTC-nek az in vitro trombocitaműködésre gyakorolt hatásainak vizsgálatához. Nem közzétett, 2007/2008.

Q-2009-00229

---

Helyesbítések

| 18.12.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 336/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 336/58

---

Helyesbítés az Európai Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2009. december 1-jei 2009/882/EU Európai Tanácsi határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 315., 2009. december 2.
  )

| 1. | Az 52. oldalon, az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésében: |
| --- | --- |

1.

Az 52. oldalon, az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésében:

a következő szövegrész:

„Kivételes körülmények között az Európai Tanács elnöke – az Általános Ügyek Tanácsának vagy az Állandó Képviselők Tanácsának egyetértésével – egyhangúlag úgy határozhat, hogy az Európai Tanács ülését máshol tartják meg.”

helyesen:

„Kivételes körülmények között az Európai Tanács elnöke – az Általános Ügyek Tanácsának vagy az állandó képviselők bizottságának egyhangú egyetértésével – úgy határozhat, hogy az Európai Tanács ülését máshol tartják meg.”;

| 2. | az 52. oldalon, a 2. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

az 52. oldalon, a 2. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   Az elnök – különösen rendszeres ülések révén – szoros együttműködést és koordinációt alakít ki a Tanács elnökségével és a Bizottság elnökével.”

helyesen:

„(3)   Az elnök – különösen rendszeres találkozók révén – szoros együttműködést és koordinációt alakít ki a Tanács elnökségével és a Bizottság elnökével.”;

| 3. | az 52. oldalon, a 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésében: |
| --- | --- |

3.

az 52. oldalon, a 3. cikk (1) bekezdése első albekezdésében:

a következő szövegrész:

„... – magyarázó jegyzetekkel ellátott napirendtervezetet nyújt be az Általános Ügyek Tanácsának.”

helyesen:

„... – annotált napirendtervezetet nyújt be az Általános Ügyek Tanácsának.”;

| 4. | az 53. oldalon, a 3. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

4.

az 53. oldalon, a 3. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   Kényszerítő és előre nem látható – például az aktuális nemzetközi eseményekkel összefüggésben álló – okok kivételével a Tanács semmilyen más formációja vagy előkészítő szerv nem vitathat meg az Európai Tanács elé terjesztett kérdést az Általános Ügyek Tanácsának azon ülése, amelynek végén az Európai Tanács ideiglenes napirendjét összeállítják, és az Európai Tanács ülése között.”

helyesen:

„(2)   Kényszerítő és előre nem látható – például az aktuális nemzetközi eseményekkel összefüggésben álló – okok kivételével a Tanács semmilyen más formációja vagy előkészítő szerve nem vitathat meg az Európai Tanács elé terjesztett kérdést az Általános Ügyek Tanácsának azon ülése, amelyen az Európai Tanács ideiglenes napirendjét összeállítják, és az Európai Tanács ülése között.”;

| 5. | az 54. oldalon, a 6. cikk címében: |
| --- | --- |

5.

az 54. oldalon, a 6. cikk címében:

a következő szövegrész:

„Álláspontok, határozathozatal és határozatképesség”

helyesen:

„Álláspontok elfogadása, határozatok és határozatképesség”;

| 6. | az 54. oldalon, a 6. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

6.

az 54. oldalon, a 6. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   Ha – a Szerződésekkel összhangban – az Európai Tanács határozatot fogad el és szavazást tart, akkor ezekre az elnök kezdeményezésére kerül sor.

Az elnöknek ezenkívül szavazási eljárást kell indítania az Európai Tanács bármely tagjának a kezdeményezésére, feltéve, hogy tagjainak többsége így dönt.”

helyesen:

„(2)   Ha – a Szerződésekkel összhangban – az Európai Tanács határozatot fogad el és szavazást tart, akkor erre az elnök kezdeményezésére kerül sor.

Az elnöknek ezenkívül szavazási eljárást kell indítania az Európai Tanács bármely tagjának a kezdeményezésére, feltéve, hogy az Európai Tanács tagjainak többsége így dönt.”

---